title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/865, 4. juuni 2015, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestustraatide ja trossikeede (pingbetooni traat ja trossikeed) impordi suhtes pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist

text:
               5.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 139/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/865,
   4. juuni 2015,
   millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestustraatide ja trossikeede (pingbetooni traat ja trossikeed) impordi suhtes pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 383/2009 (2) (viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 986/2012) (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede [termin muudetud, uus termin „eel- ja järelpingestustraadid ja -trossikeed”] impordi suhtes.

               (2)

               Meetmed seisnesid väärtuselistes tollimaksudes määraga 46,2 %, välja arvatud Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) ning Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (mõlemal 31,1 %).

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (3)

               Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate avaldamist (4) laekus komisjonile 7. veebruaril 2014 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (4)

               Taotluse esitas European Stress Information Service („ESIS”) (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab enam kui 25 % pingbetooni traadi ja trossikeede kogutoodangust liidus.

               (5)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (6)

               Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendeid, ning andis 8. mail 2014Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega hõlmatud ajavahemikud

               (7)

               Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         5.   Uurimisega seotud isikud ja valimi moodustamine

               (8)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, liidu tootjatele, Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele liidus ja Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (9)

               Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt alusmääruse artiklile 17 võidakse need huvitatud isikud valimisse kaasata.

               (10)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on moodustanud esialgse valimi liidu tootjatest. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote tootmise alusel. Valimisse kuulus viis liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 64 % liidu tootmisharu kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtki märkust. Seetõttu esialgne valim kinnitati ning seda peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

               (11)

               Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on Hiina eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate puhul vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Et aga ükski kõnealustest isikutest endast teada ei andnud, ei osutunud väljavõtteline uuring eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate puhul vajalikuks.

         6.   Küsimustikud ja kontrollimine

               (12)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

               (13)

               Selleks saatis komisjon küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja kõigile teistele algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul vastava taotluse esitanud isikutele, nimelt Hiina teadaolevatele eksportivatele tootjatele, teadaolevatele tootjatele kaheksas kolmandas turumajandusriigis, mille puhul on märke samasuguse toote tootmise kohta, valimisse kaasatud liidu tootjatele ning teadaolevatele kasutajatele liidus.

               (14)

               Küsimustikule vastasid viis valimisse kaasatud liidu tootjat ja veel kaksteist tootjat. Üks vastus küsimustikule saadi kasutajalt. Üksteist kasutajat ja kolm tarnijat esitasid kirjalikke märkusi. Hiina eksportivad tootjad küsimustikule ei vastanud. Kolm vastust küsimustikule saadi kolmandate turumajandusriikide tootjatelt.

               (15)

               Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           valimisse kaasatud liidu tootjad:

                                       —

                                       CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Itaalia;

                                       —

                                       D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Ungari;

                                       —

                                       DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Saksamaa;

                                       —

                                       Nedri Spanstaal BV, Venlo, Madalmaad;

                                       —

                                       Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Hispaania;

                           b)

                           kolmanda turumajandusriigi tootja:

                                       —

                                       Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Lõuna-Aafrika.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (16)

               Vaatlusalune toode on Hiinast pärit legeerimata terasest traat (tsingiga pinnatud ja kaetud/pindamata või katmata) ja sellised legeerimata terasest trossikeed (pinnatud ja kaetud/pindamata või katmata), mis koosnevad kuni 18 traadist, mis sisaldavad kaalu järgi vähemalt 0,6 % süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 alla. Kehtivad meetmed ja käesolev läbivaatus ei hõlma tsingitud (kuid täiendava pinnatöötluseta) seitsmest traadist koosnevaid trossikeesid, mille keskmise traadi läbimõõt on teistega võrdne või alla 3 % suurem ülejäänud kuue traadi läbimõõdust.

               (17)

               Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt betooni sarrustamiseks ehitussektoris, kuid seda leidub ka rippkonstruktsioonides ja rippsildadel. Toodet valmistatakse kõrgsüsinikterasest valtstraadist, mis puhastatakse, tõmmatakse, kuumutatakse ja keeratakse (trossikeede puhul) helikoidselt kokku, et saavutada nõutud läbimõõt, vastupidavus ja stabiilsus.

         2.   Samasugune toode

               (18)

               Läbivaatamisega seotud uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud, Lõuna-Aafrika ehk võrdlusriigi omamaisel turul toodetud ja müüdud ning Hiinas toodetud ja potentsiaalselt liitu müüdud pingbetooni traadil ja trossikeedel on sisuliselt ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning sama põhikasutusala.

               (19)

               Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (20)

               Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Hiinast pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

               (21)

               Hiina eksportis vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väikestes kogustes. Seega ei ole Hiina puhul dumpingu jätkumine tõenäoline. Hinnangus piirduti dumpingu kordumise tõenäosusega, kasutades muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu.

               (22)

               Nagu on märgitud põhjenduses 14, ei saanud komisjon Hiina eksportivatelt tootjatelt ühtegi vastust. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18. Sellega seoses teavitati Hiina ametiasutusi komisjoni kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele.

               (23)

               Seetõttu kasutati dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostati, Hiina ja muude kolmandate riikide statistika) ning tootmisharu aruanded.

         2.   Võrdlusriik

               (24)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei käsitata Hiinat turumajandusriigina. Esialgsel uurimisel kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kolmanda turumajandusriigi ehk võrdlusriigina Türgit.

               (25)

               Algatamisteates: i) kavatses komisjon kasutada kõnealuses aegumise läbivaatamises võrdlusriigina taas Türgit, nagu soovitas taotluse esitaja; ii) nimetas komisjon muude pingbetooni traati ja trossikeesid liitu eksportivate kolmandate turumajandusriikidena Brasiiliat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Aafrikat, Lõuna-Koread ja Taid. Nimetatud riikidest pärit pingbetooni traadi ja trossikeede import liitu oli 2013. aastal kõige suurem (Eurostati andmetel).

               (26)

               Komisjon uuris, kas neis kolmandates turumajandusriikides, mille puhul esineb märke pingbetooni traadi ja trossikeede tootmisest, toimub tegelikult pingbetooni traadi ja trossikeede tootmine ja müük. Komisjon võttis ühendust tootjate ja tootmisharu ühendustega algatamisteates osutatud seitsmes terase tootmisega tegelevas riigis ja USAs.

               (27)

               Komisjon sai vastused küsimustikule India, Lõuna-Aafrika ja Türgi tootjatelt. Taotluse esitaja on esitanud vastuväite India kasutamisele võrdlusriigina, väites et India omamaist turgu moonutavad terasetööstusele antavad valitsuse toetused. Komisjon ei saanud muudelt huvitatud isikutelt märkusi.

               (28)

               Komisjon jõudis järeldusele, et Lõuna-Aafrika on käesolevas läbivaatamises kõige sobilikum võrdlusriik järgmiste omaduste tõttu:

                           —

                           vaatlusaluse toote kõikide liikide hõlmamine;

                           —

                           liidu turuga samad kvaliteedistandardid füüsikalistele ja tehnilistele põhiomadustele;

                           —

                           küsimustiku vastustes esitatud andmete kvaliteet ja terviklikkus;

                           —

                           piisav konkurents omamaisel turul;

                           —

                           koostööd tegeva tootja omamaise müügi piisav maht.

         3.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

               (29)

               Võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teave võeti aluseks normaalväärtuse kindlaksmääramisel Hiina puhul vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

               (30)

               Komisjon uuris kõigepealt, kas võrdlusriigi koostööd tegeva tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline. Samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele moodustas vähemalt 5 % pingbetooni traadi ja trossikeede eksportmüügist kolmandatesse riikidesse, mida kasutati dumpingu arvutamisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta. Selle põhjal oli koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine müük tervikuna võrdlusriigi omamaisel turul tüüpiline.

               (31)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad dumpingu arvutamisel kasutatud kolmandatesse riikidesse ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

               (32)

               Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

               (33)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

                           a)

                           tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

               (34)

               Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

               (35)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

               (36)

               Ühe tooteliigi puhul ei õnnestunud võrdlusriigi omamaisel turul omamaist müüki tuvastada, mistõttu tuletati normaalväärtus nii, et samasuguse toote tootmiskulude kaalutud keskmisele lisati kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3 teatav summa müügi, üld- ja halduskulude ning kasumi eest.

               (37)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt põhines see summa võrdlusriigi koostööd tegeva tootja valmistatud samasuguse toote tegelikel tootmis- ja müügiandmetel tavapärase kaubandustegevuse käigus.

         3.2.   Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine

               (38)

               Arvestades, et koostööd ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja, tuli ekspordihind arvutada kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18.

               (39)

               Komisjon analüüsis Eurostati statistikat. Hiinast imporditud tootekogused olid väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud nende hindu tüüpilisena.

               (40)

               Komisjon analüüsis Hiina kaubandusstatistikat. Selle statistika järgi liigitus vaatlusalune toode HS-koodide alla, mis hõlmasid ka muid, tunduvalt suurema väärtusega tooteid, nagu roostevabast terasest tooted ja terastrossid. Seega oli komisjon seisukohal, et Hiina kaubandusstatistikat ei saa kasutada vaatlusaluse toote tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramiseks.

               (41)

               Komisjon valis välja Hiinast HS-koodide alusel eksporditud toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote suurimad sihtriigid (Brasiilia, Jaapan, Malaisia, Lõuna-Korea, USA ja Vietnam). Komisjon uuris lisaks, kas nimetatud riikide impordistatistika võimaldab teha pingbetooni traati ja trossikeesid kindlaks vaatlusaluse tootena, ja näitas, et seda laadi pingbetooni traati ja trossikeesid on imporditud märkimisväärsetes kogustes. Kuna neile kahele kriteeriumile vastas ainult mõne kõnealuse riigi kaubandusstatistika, määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks Hiinast pärit impordi vastava kaubandusstatistika põhjal.

         3.3.   Võrdlus

               (42)

               Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti Hiina FOB-hinna alusel.

               (43)

               Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, kindlustuskuludes, tagastamatus käibemaksus, hinnavähendites ja allahindlustes.

         3.4.   Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (44)

               Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 27,2 %.

         4.   Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   4.1.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

               (45)

               Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, kasutati järgmisi allikaid:

                           —

                           taotluse esitaja antud teave;

                           —

                           avalikult kättesaadavad väljaanded;

                           —

                           esialgse uurimise käigus kogutud teave.

               (46)

               Hiina terasetööstus on teadupärast maailma suurim. Taotluse esitaja esitatud teabe kohaselt tootis Hiina 2013. aastal 2,5–3 miljonit tonni pingbetooni traati ja trossikeesid hinnangulise tootmisvõimsusega 4–5 miljonit tonni. Sellest toodangust eksporditi 1–1,5 miljonit tonni kolmandatesse riikidesse ja 1–2 miljonit tonni müüdi omamaisel turul. Pingbetooni traadi ja trossikeede import Hiinasse oli tühine. Kasutamata vaba tootmisvõimsus Hiinas (1,5–2 miljonit tonni) on vähemalt kolm korda suurem liidu turust.

               (47)

               Taotluse esitaja hinnangul ületab pingbetooni traadi ja trossikeede tootmisvõimsus Hiinas 11 miljonit tonni aastas. Arvestades omamaiseks ja eksportmüügiks 6–7 miljonit tonni aastas, oleks vaba tootmisvõimsus tervikuna üle 4 miljoni tonni.

               (48)

               Siinkohal võib märkida, et enne meetmete kehtestamist suurenes Hiinast pärit import kolme aasta jooksul seitse korda, jõudes 87 000 tonni lähedale (mis on 8,2 % tarbimisest esialgse uurimise vältel, ent 17 % liidu turu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel).

               (49)

               Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral märkimisväärne risk, et Hiina eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes pingbetooni traati ja trossikeesid.

         4.2.   Liidu turu atraktiivsus

               (50)

               Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel. Riski, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse kaubavood ümber liidu turule, hinnatakse avalikult kättesaadavate allikate põhjal.

               (51)

               Liidu turg on suur ja selle väärtuseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal hinnati 365 miljonit eurot. Lisaks tehti selle uurimise käigus kindlaks, et võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga oli Hiina ekspordist põhjenduses 41 osutatud kolmandatesse riikidesse tingitud hinna allalöömise tase 47 %. Need hinnaerinevused annavad kindlasti tunnistust liidu turu atraktiivsusest ning Hiina võimest konkureerida hindade poolest, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama.

               (52)

               Pärast avalikustamist esitasid huvitatud isikud andmeid, mis lisaks hindadele liidu turul näitavad liidu turu atraktiivsust. Need hõlmavad järgmist:

                           —

                           läbipaistvad ja prognoositavad pakkumismenetlused;

                           —

                           soodsad maksetingimused;

                           —

                           suurkliendid, kes tarbivad suurtes kogustes pingbetooni traati ja trossikeesid;

                           —

                           ehitussektori taastumine mõnes liikmesriigis.

                     Andmetest selgub, et hind ei ole ainus tegur, mis muudab liidu turu Hiina eksportijate jaoks atraktiivseks.

               (53)

               Eespool esitatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et kaubavood suunatakse vähem atraktiivsetest kolmandatest riikidest ümber liidu turule.

         5.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (54)

               Hiina saadaolev vaba tootmisvõimsus ja liidu turu atraktiivsus viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport Hiinast oluliselt suureneda.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (55)

               Samasugust toodet valmistasid vaatlusalusel perioodil 21 liidu tootjat. Need 21 äriühingut kujutavad endast liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Liidu tarbimine

               (56)

               Komisjon määras kindlaks liidu tarbimise, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi ning kasutades selleks Eurostati andmeid TARICi (Euroopa Liidu integreeritud tariifistik) koodide tasandil.

               (57)

               Sellest lähtuvalt kujunes liidu tarbimine järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine (tonnides)

                           564 973

                           561 342

                           504 591

                           508 226

                           497 708

                              Indeks

                              100

                              99

                              89

                              90

                              88

                              Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.

               (58)

               Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See nõudluse vähenemine leidis aset peamiselt aastatel 2011–2012, peegeldades üldist suundumust finantskriisijärgses ehitussektoris.

         2.   Asjaomasest riigist pärit import

   2.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (59)

               Hiinast pärit impordi maht ja turuosa selgitati välja Eurostati andmete põhjal.

               (60)

               Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

                           Riik

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina

                           Maht (tonnides)

                           676

                           5

                           503

                           76

                           99

                              Indeks

                              100

                              1

                              74

                              11

                              15

                           Turuosa

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                              Allikas: Eurostat (TARIC).

               (61)

               Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine peaaegu katkestas Hiinast pärit impordi. Vaatlusalusel perioodil oli import Hiinast väga väike, vähenedes 676 tonnilt 2010. aastal (0,1 % liidu turust) 99 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         2.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad

               (62)

               Mõtestatud järelduse tegemiseks ei olnud võimalik tugineda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud väga vähesele vaatlusaluse toote müügile Hiinast liitu.

               (63)

               Kuna ei olnud võimalik kasutada Hiina kaubandusstatistikat Hiina ekspordi kohta muudele turgudele (vt põhjendus 40), määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks teatavate kolmandate riikide kaubandusstatistika põhjal, mis käsitles Hiinast pärit pingbetooni traadi ja trossikeede importi (vt põhjendus 41).

               (64)

               Võrdluseks võeti liidu tootmisharu poolt toodetud ja müüdud samasuguse toote hinnad ning Hiinas toodetud ja teatavatele kolmandatele riikidele müüdud pingbetooni traadi ja trossikeede hinnad kohandatuna CIF-hindadeks liidu piiril.

               (65)

               Hindade võrdlusest selgus märkimisväärne 47 % hindade allalöömise marginaal.

         3.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

               (66)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

                           Riik

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tai

                           Maht (tonnides)

                           11 454

                           12 889

                           11 371

                           8 061

                           6 416

                              Indeks

                              100

                              113

                              99

                              70

                              56

                           Turuosa

                           2,0 %

                           2,3 %

                           2,3 %

                           1,6 %

                           1,3 %

                           Lõuna-Aafrika

                           Maht (tonnides)

                           1 681

                           561

                           1 727

                           6 682

                           6 463

                              Indeks

                              100

                              33

                              103

                              397

                              384

                           Turuosa

                           0,3 %

                           0,1 %

                           0,3 %

                           1,3 %

                           1,3 %

                           Muud

                           Maht (tonnides)

                           12 981

                           15 867

                           16 690

                           12 036

                           10 911

                              Indeks

                              100

                              122

                              129

                              93

                              84

                           Turuosa

                           2,3 %

                           2,8 %

                           3,3 %

                           2,4 %

                           2,2 %

                           Kõik kolmandad riigid (välja arvatud Hiina)

                           Maht (tonnides)

                           26 112

                           29 316

                           29 788

                           26 779

                           23 790

                              Indeks

                              100

                              112

                              114

                              103

                              91

                           Turuosa

                           4,6 %

                           5,2 %

                           5,9 %

                           5,3 %

                           4,8 %

                              Allikas: Eurostat (TARIC).

               (67)

               Impordil muudest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiina, oli vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilne turuosa 4,6–5,9 %. Enam kui pool sellest impordist pärines Taist ja Lõuna-Aafrikast. Teiste eksportivate riikide hulka kuulusid India, Venemaa ja Ukraina.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (68)

               Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.

         4.1.   Makromajanduslikud näitajad

   4.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (69)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil alljärgnevad.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           687 576

                           657 933

                           609 099

                           615 466

                           602 692

                              Indeks

                              100

                              96

                              89

                              90

                              88

                           Tootmisvõimsus

                           1 047 810

                           1 043 810

                           922 270

                           934 170

                           858 170

                              Indeks

                              100

                              100

                              88

                              89

                              82

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           66 %

                           63 %

                           66 %

                           66 %

                           70 %

                              Indeks

                              100

                              96

                              101

                              100

                              107

                              Allikas: kõigi tootjate vastused küsimustikule.

               (70)

               Liidu tootmine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Liidu tootmisharu turuosa stabiilsuse tõttu oli tootmine kooskõlas vaatlusaluse toote tarbimise arenguga liidu turul.

               (71)

               Liidu tootmisharu reageeris tootmismahu vähenemisele tugeva ümberkorraldamispüüdega. Ümberkorraldamine viis vaatlusalusel perioodil tootmismahu 18 % vähenemiseni, mis ületas ka nõudmise vähenemise.

               (72)

               Selle tulemusel suurenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 66 %-st 70 %-ni. Siiski jäi rakendusaste alla optimaalse taseme, mis viitab liigse tootmisvõimsuse püsimisele liidu tootmisharus.

         4.1.2.   Müügimaht ja turuosa

               (73)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (tonnides)

                           538 185

                           532 021

                           474 300

                           481 370

                           473 819

                              Indeks

                              100

                              99

                              88

                              89

                              88

                           Turuosa

                           95,3 %

                           94,8 %

                           94,0 %

                           94,7 %

                           95,2 %

                              Indeks

                              100

                              99

                              99

                              99

                              100

                              Allikas: kõigi tootjate vastused küsimustikule.

               (74)

               Liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli kooskõlas liidu tarbimise arenguga.

               (75)

               Liidu tootmisharu turuosa oli vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Vaatlusaluse perioodi viimasel kolmel aastal oli keskmine hind liidu tootmisharus kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisest hinnast 10 % väiksem ning enne seda ligikaudselt võrdne.

         4.1.3.   Kasv

               (76)

               Liidu tootmisharu müügimaht vähenes proportsionaalselt liidu tarbimisega, väljendudes stabiilses turuosas 95,2 %.

         4.1.4.   Tööhõive ja tootlikkus

               (77)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           1 580

                           1 544

                           1 435

                           1 405

                           1 267

                              Indeks

                              100

                              98

                              91

                              89

                              80

                           Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                           435

                           426

                           424

                           438

                           476

                              Indeks

                              100

                              98

                              98

                              101

                              109

                              Allikas: kõigi tootjate vastused küsimustikule.

               (78)

               Tootmisharu ümberkorraldamise tulemusel vähenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, langedes 1 580 töötajalt 2010. aastal 1 267 töötajale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (79)

               Tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % võrra. See oli tingitud tööhõive kiiremast langusest võrreldes liidu tootmisega.

         4.2.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.2.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (80)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Keskmine müügihind liidus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

                           767

                           822

                           782

                           741

                           726

                              Indeks

                              100

                              107

                              102

                              97

                              95

                           Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)

                           784

                           834

                           789

                           741

                           726

                              Indeks

                              100

                              106

                              101

                              95

                              93

                              Allikas: valimisse kaasatud tootjate vastused küsimustikule.

               (81)

               Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 5 %. Hinnatõus aastatel 2010-2011 ja sellele järgnenud hinnalangus aasta hiljem olid tingitud eelkõige tooraine hinnatõusust. Järgnenud hinnalangus on seotud pigem hinnasurvega, mille põhjustas liidu tarbimise vähenemise ja liidu tootmisharu liigse tootmisvõimsuse koostoime.

               (82)

               Ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil 7 % võrra. Nagu öeldud, tulenes esimesel kahel aastal registreeritud hinnatõus tooraine hinnatõusust. Tänu suurtele pingutustele ümberkorraldamises ning paremale tootmisvõimsuse rakendamisele ja tootlikkusele suutis tootmisharu hoida tootmiskulud ja keskmise müügihinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasakaalus.

         4.2.2.   Tööjõukulud

               (83)

               Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)

                           41 351

                           43 035

                           44 440

                           43 429

                           43 942

                              Indeks

                              100

                              104

                              107

                              105

                              106

                              Allikas: valimisse kaasatud tootjate vastused küsimustikule.

               (84)

               Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 6 % võrra. Lisaks inflatsiooni mõjule osutab see peamiselt töökohtade järsule kadumisele väikeste palgakuludega riikides ning tootlikkuse parandamiseks tehtud jõupingutustele.

         4.2.3.   Vara

               (85)

               Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 9

                  Vara

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           16 885

                           15 314

                           17 596

                           16 073

                           17 352

                              Indeks

                              100

                              91

                              115

                              91

                              108

                           Lao lõppseis protsendina toodangust

                           2,5 %

                           2,3 %

                           2,9 %

                           2,6 %

                           2,9 %

                              Indeks

                              100

                              95

                              118

                              106

                              117

                              Allikas: valimisse kaasatud tootjate vastused küsimustikule.

               (86)

               Kokkuvõttes suurenes lao lõppseis vaatlusalusel perioodil 8 %. Protsendina liidu toodangust jäi lao lõppseis aga stabiilseks ja väikeseks.

         4.2.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (87)

               Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                           – 3,2 %

                           – 2,7 %

                           – 1,5 %

                           – 0,8 %

                           – 0,5 %

                              Indeks

                              100

                              116

                              153

                              174

                              183

                           Rahavoog (eurodes)

                           – 3,1 %

                           – 1,3 %

                           0,3 %

                           1,5 %

                           0,6 %

                              Indeks

                              100

                              158

                              211

                              248

                              221

                           Investeeringud (eurodes)

                           3 204 173

                           1 851 350

                           1 300 200

                           1 464 117

                           1 673 643

                              Indeks

                              100

                              58

                              41

                              46

                              52

                           Investeeringutasuvus

                           – 13 %

                           – 16 %

                           – 9 %

                           – 8 %

                           – 6 %

                              Indeks

                              100

                              82

                              130

                              141

                              153

                              Allikas: valimisse kaasatud tootjate vastused küsimustikule.

               (88)

               Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Üldiselt paranes valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus vaatlusalusel perioodil, tõustes madalaimalt, – 3,2 %-lt nullkasumi piirini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (89)

               Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust rahastada. Netorahavoo suundumus oli sama, mis kasumlikkusel, ning see paranes vaatlusalusel perioodil püsivalt, näidates märkimisväärset paranemist kolmel viimasel perioodil enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

               (90)

               Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 48 %. Peamiselt kujutasid need endast hooldusega seotud investeeringuid.

               (91)

               Nagu ka muud finantsnäitajad, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus negatiivne, kuid paranes alates 2011. aastast. Protsentuaalne erinevus muude finantsnäitajatega võrreldes osutab liidu tootmisharu väikesele kapitalimahukusele ja netovara vähenemisele piiratud investeeringute tõttu.

               (92)

               Majanduslikus kontekstis, mida iseloomustas piiratud juurdepääs rahastamisele, eriti ehitussektoriga seotud tootmisharude puhul, ning võttes arvesse liidu tootmisharu finantsseisundit, oli tootmisharu suutlikkus uut kapitali koguda äärmiselt piiratud.

         4.2.5.   Dumpingumarginaalide ulatus

               (93)

               Uurimisega selgitati välja, et tõenäoliselt kordub dumping oluliste marginaalide ulatuses. Seega ei saa vastavat suurusjärku pidada tähtsusetuks.

         4.2.6.   Taastumine varasemast dumpingust

               (94)

               Eespool uuritud makronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi – kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju –, on tootmisharu siiski veel väga ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 12 %, müügimaht ELi sõltumatutele klientidele vähenes 12 % ja tööhõive vähenes 20 %. Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha täielikku varasemast dumpingust toibumist ning komisjon leiab, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule väga kahjustavat mõju.

         5.   Järeldus kahju kohta

               (95)

               Peamised kahjunäitajad olid negatiivse suundumusega, mis oli tingitud ehitussektori kriisi mõjust. Seega vähenesid tarbimine, tootmismaht ja müük vaatlusalusel perioodil 12 %.

               (96)

               Siiski on võetud tulemuslikke meetmeid, et aidata liidu tootmisharul kriisiga toime tulla ning teha jõupingutusi ümberkorraldusteks tootmismahu ja tööjõu vähendamise näol.

               (97)

               Vaatlusaluse perioodi viimastel aastatel on olnud näha paranemise märke, eelkõige tootlikkuse suurenemise ja tootmisvõimsuse rakendamise osas. Lisaks on tootmiskulud suudetud viia keskmise müügihinna lähedale.

               (98)

               Siiski on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel. Suurem osa finantsnäitajatest on küll paranenud, kuid jätkusuutlikule tasemele ei ole need veel jõudnud. Tarbimine ja hinnad on endiselt madalseisus ning liidus esineb märke jätkuvast ülevõimsusest.

               (99)

               Dumpinguvastased meetmed on osaliselt täitnud oma eesmärgi, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Ehkki mõned finantsnäitajad, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus, on vaatlusaluse perioodi jooksul paranenud, püsivad need endiselt negatiivsetena. Ka rahavoog on paranenud ja jõudnud napilt plusspoolele. Seega on selge, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seetõttu dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav.

               (100)

               Isegi kui liidu tootmisharu haavatavat olukorda käsitati olulise kahjuna, ei saa selle põhjuseks pidada Hiinast pärit importi, mis moodustas vähem kui 1 % liidu turuosast. Hiinast tuleneva hinnasurve puudumisel on liidu tootmisharu suutnud säilitada oma turuosa ja vähendada kahjumit.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatav märkus

               (101)

               Liidu tootmisharu seisund on paranenud, kuid endiselt ebakindel. Kogu vaatlusalusel perioodil oli Hiinast pärit impordi maht tühine. Samal ajal, nagu märgitud põhjendustes 20–54, selgus uurimisest, et meetmete aeguda laskmise korral dumping tõenäoliselt kordub.

         2.   Hiinast pärit impordi eeldatava mahu ja hindade mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (102)

               Komisjon hindas vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 kahju kordumise tõenäosust juhul, kui praegu kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, täpsemalt Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule.

               (103)

               Selles analüüsis keskenduti Hiina eksportivate tootjate vabale tootmisvõimsusele ja nende hinnakäitumisele teistesse riikidesse eksportimisel.

               (104)

               Nagu selgus põhjendusest 46, hinnati Hiina pingbetooni traadi ja trossikeede tootmise vabaks tootmisvõimsuseks 2013. aastal ligikaudu 1,7 miljonit tonni. See kogus ületas tunduvalt liidu kogutarbimist sama aja jooksul.

               (105)

               Sellest on mõistlik järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse see vaba tootmisvõimsus vähemalt osaliselt suure tõenäosusega liidu turule.

               (106)

               Nagu märgitud põhjenduses 48, suurenes Hiinast pärit import enne kehtivate meetmete kehtestamist kolme aasta jooksul seitse korda, jõudes 87 000 tonni lähedale, mis on 8,2 % tarbimisest esialgse uurimise vältel ehk 17 % liidu turu praegusest tarbimisest. See näitab Hiinast pärit impordi suutlikkust tungida meetmete puudumise korral kiirelt liidu turule.

               (107)

               Nagu märgitud põhjenduses 65, löövad Hiinast pärit impordi hinnad ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta liidu tootmisaru hinnad tõenäoliselt alla oluliste marginaalide ulatuses (47 %). See tõenäoline ja väga kõrge hindade allalöömise marginaal, mis põhineb Hiina ekspordihindade võrdlusel kolmandate riikide ja liidu tootmisharu hindadega, muudab liidu turu Hiina ekspordile atraktiivsemaks kui muude kolmandate riikide turud. Seega kui meetmetel lastakse aeguda, võivad Hiina eksportivad tootjad eksportida liitu hindadega, mis on suuremad ekspordihindadest kolmandatesse riikidesse, ning lüüa samal ajal ikkagi liidu tootmisharu hinnad alla.

               (108)

               Selle põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivad tootjad suurendavad meetmete puudumisel tõenäoliselt hinnasurvet ja oma turuosa liidu turul, põhjustades sel viisil olulist kahju liidu tootmisharule.

         3.   Kokkuvõte

               (109)

               Võttes arvesse uurimistulemusi eeskätt Hiina eksportivate tootjate hinnangulise vaba tootmisvõimsuse ja Hiina impordi eeldatava hinnataseme kohta, jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa suure kahju ja halvendaks Hiinast pärit, müügihindu alla lööva ja dumpinguhinnaga impordi tõenäolise suurenemise tõttu liidu tootmisharu haavatavat olukorda veelgi.

         G.   LIIDU HUVID

               (110)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, tarnijate ja kasutajate huvide hindamisest.

               (111)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (112)

               Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu ja kahju kordumise kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (113)

               Uurimisel selgus olulise kahju kordumise tõenäosus juhul, kui Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

               (114)

               Meetmete jätkumise korral võib oodata, et liidu tootmisharu suudab oma ümberkorraldused täielikult teoks teha ja parandada kokkuvõttes oma kasumlikkust.

               (115)

               Seega jõudis komisjon järeldusele, et Hiina suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         2.   Importijate/kauplejate huvid

               (116)

               Pärast algatamisteate avaldamist ei andnud endast teada ükski importija ega kaupleja.

               (117)

               Ehkki ei saa välistada, et meetmete kehtestamisel oli nende tegevusele negatiivne mõju, ei sõltu importijad Hiinast ning neil on võimalus hankida pingbetooni traati ja trossikeesid teistest tarneriikidest, nagu Tai ja Lõuna-Aafrika.

         3.   Tarnijate huvid

               (118)

               Kolm tarnijat väljendasid oma toetust meetmetele. Kaks neist olid valtstraadi tootjad ja taotluse esitajaga seotud. Kolmas ettevõtja tarnis liidu tootmisharule traaditõmbamisel kasutatavaid määrdeaineid ja kemikaale.

               (119)

               Liidu tootmisharule müüdud valtstraat moodustab väikese osa sektori käibest ning meetmete kehtetuks tunnistamine ei tohiks seega tarnijatele märkimisväärset mõju avaldada. Siiski on valtstraadi tootjate huvides meetmed säilitada.

         4.   Kasutajate huvid

               (120)

               Kaksteist kasutajat andis endast uurimise käigus teada, et väljendada oma toetust meetmetele, nende seas ka üks ettevõtja, kellel on suur samasuguse toote ostumaht.

               (121)

               Ükski kasutaja ei vastanud meie küsimustikule täielikult. Siiski selgus esialgsest uurimisest, et pingbetooni traat ja trossikeed moodustasid 5 % nende tootmiskuludest ning alla 1 % nende lõpptarbijate tootmiskuludest.

               (122)

               Meetmete puudumisel teiste riikide suhtes peale Hiina on kasutajatel juurdepääs alternatiivsetele tarneallikatele. Lisaks on suurimatel liidu tootjatel samalaadsed turuosad, mille vahel püsib tugev sisemine konkurents.

               (123)

               Endast teada andnud kasutajad väljendasid muret, et meetmete kehtetuks tunnistamine võib liidu tootmisharu destabiliseerida ja mõjutada seega nende tarneahela usaldusväärsust. Nad omistasid suuremat väärtust tarnekindlusele kui võimalikele kulusäästudele.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (124)

               Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (125)

               Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestustraatide ja trossikeede (pingbetooni traat ja trossikeed) impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 383/2009.

               (126)

               Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (127)

               Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

               (128)

               Käesolev määrus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest traadi (tsingiga pinnatud ja kaetud/pindamata või katmata) ja legeerimata terasest trossikeede (pinnatud ja kaetud/pindamata või katmata) impordi suhtes, mis koosnevad kuni 18 traadist, mis sisaldavad kaalu järgi vähemalt 0,6 % süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (TARICi koodid 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 ja 7312106991) alla. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla ei kuulu tsingitud (kuid täiendava pinnatöötluseta) seitsmest traadist koosnevad trossikeed, mille keskmise traadi läbimõõt on teistega võrdne või alla 3 % suurem ülejäänud kuue traadi läbimõõdust.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate toodetud toodete puhul järgmine:

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

               0 %

               A899

               Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

               31,1 %

               A952

               Kõik teised äriühingud

               46,2 %

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 383/2009, 5. mai 2009, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 118, 13.5.2009, lk 1).

      (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 986/2012, 22. oktoober 2012, millega selgitatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 383/2009 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisala (ELT L 297, 26.10.2012, lk 1).

      (4)  ELT C 270, 19.9.2013, lk 12.

      (5)  ELT C 138, 8.5.2014, lk 33.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema järgmises vormis deklaratsioon, millele on kirjutanud alla äriühingu töötaja.

                  1.

                  Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja ametinimetus.

                  2.

                  Järgmine deklaratsioon:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud pingbetooni traadid ja trossikeed, [kogus], on tootnud [äriühingu nimi ja registreeritud asukoht], [TARICi lisakood], [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
                  Kuupäev ja allkiri”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1381/2014, 22. detsember 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               23.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 367/83

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1381/2014,
   22. detsember 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  76,1

                  EG

                  176,9

                  IL

                  69,8

                  MA

                  90,5

                  TN

                  241,9

                  TR

                  107,1

                  ZZ

                  127,1

                  0707 00 05

                  IL

                  241,9

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  194,6

                  0709 93 10

                  MA

                  80,1

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  111,1

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  57,7

                  UY

                  32,5

                  ZA

                  50,8

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  46,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  94,1

                  JM

                  161,9

                  MA

                  75,3

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  102,0

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  US

                  236,5

                  ZZ

                  154,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,0

                  CA

                  135,6

                  CL

                  80,3

                  NZ

                  90,6

                  US

                  99,6

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  86,5

                  0808 30 90

                  CN

                  98,8

                  US

                  141,4

                  ZZ

                  120,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 514/2012, 18. juuni 2012 , millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa  EMPs kohaldatav tekst

text:
               19.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 514/2012,
   18. juuni 2012,
   millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

               (3)

               Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

               (4)

               Eelkõige tuleks nimekirja muuta, et vähendada nende toodete ametliku kontrollimise sagedust, mille vastavus asjaomaste liidu õigusaktidega ette nähtud nõuetele on nimetatud teabeallikate kohaselt üldiselt paranenud ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata praeguse rangusastmega kontrollimist.

               (5)

               Nimekirja tuleks muuta ka selleks, et suurendada selliste toodete ametliku kontrollimise sagedust, mille puhul jäetakse samade teabeallikate kohaselt endisest sagedamini täitmata asjakohased liidu õigusaktid, mistõttu tuleks ametlike kontrollide rangusastet kõrgendada.

               (6)

               Lisaks tuleks nimekirja lisada teatavad muud tooted, mille puhul teabeallikate kohaselt jäetakse täitmata asjaomased ohutusnõuded, tingides seega vajaduse kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise järele.

               (7)

               Nimekirja kandeid teatavate Indiast pärit importtoodete ja teatavate muude Dominikaani Vabariigist imporditud toodete kohta tuleks seetõttu vastavalt muuta. Peale selle tuleks nimekirja lisada kanne Indoneesiast pärit muskaatpähkli ja muskaadiõite saadetiste kohta.

               (8)

               Kuna esialgsed ohutusega seotud probleemid on osaliselt lahendatud, tuleks nimekirja muudatusi, mis on seotud Dominikaani Vabariigist pärit spargelubade, karella-kibekurgi, piparde ja baklažaanide impordi ametliku kontrollimise sageduse vähendamisega, kohaldada nii pea kui võimalik. Vastavalt sellele tuleks nimekirja muudatusi kõnealuse kolmanda riigi kohta tehtud kandes kohaldada alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

               (9)

               Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas muutmist vajavate kannete arvu, tuleks see asendada käesoleva määruse lisaga.

               (10)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 669/2009 vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Seda kohaldatakse 1. juulist 2012.
   Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa muudatust Dominikaani Vabariigist pärit spargelubade, karella-kibekurgi, piparde ja baklažaanide identsuse ja füüsilise kontrollimise sageduse vähendamise kohta kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. juuni 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse järgmisega:

            „I LISA

               Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

                        Sööt ja toit
                        (kavandatud kasutusotstarve)

                        CN-kood (1)

                        Päritoluriik

                        Oht

                        Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus
                        (%)

                        Sarapuupähklid
                        (koorimata või kooritud)

                        0802 21 00; 0802 22 00

                        Aserbaidžaan (AZ)

                        Aflatoksiinid

                        10

                           (Sööt ja toit)

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brasiilia (BR)

                        Aflatoksiinid

                        10

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Sööt ja toit)

                        Kuivatatud nuudlid

                        ex 1902

                        Hiina (CN)

                        Alumiinium

                        10

                           (Toit)

                        Pomelod

                        ex 0805 40 00

                        Hiina (CN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (11)

                        20

                           (Toit – värske)

                        Tee, lõhna- ja maitseainetega või ilma

                        0902

                        Hiina (CN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (10)

                        10

                           (Toit)

                                    —

                                    Spargeload

                                       (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Dominikaani Vabariik (DO)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (3)

                        20

                                    —

                                    Karella-kibekurk

                                       (Momordica charantia)

                                    —

                                    ex 0709 99 90; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                                    —

                                    Baklažaanid

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                           (Toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                    Apelsinid (värsked või kuivatatud)

                                    —

                                    0805 10 20; 0805 10 80

                        Egiptus (EG)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (7)

                        10

                                    —

                                    Virsikud (v.a nektariinid)

                                    —

                                 0809 30 90

                                    —

                                    Granaatõunad

                                    —

                                 ex 0810 90 75

                                    —

                                    Maasikad

                                    —

                                 0810 10 00

                           (Toit – värske puu- ja köögivili)

                        Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                        Egiptus (EG)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (12)

                        10

                           (Toit – värske, jahutatud või külmutatud)

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        Ghana (GH)

                        Aflatoksiinid

                        50

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                           (Sööt ja toit)

                        Karrilehed (Bergera/Murraya koenigii)

                        ex 1211 90 85

                        India (IN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (5)

                        50

                           (Toit – värsked ürdid)

                                    —

                                       Capsicum annuum, terve

                                    —

                                 0904 21 10

                        India (IN)

                        Aflatoksiinid

                        20

                                    —

                                       Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Perekonda Capsicum või perekonda Pimenta kuuluvate taimede (va paprikad Capsicum annuum) viljad, terved

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Karri (vürtspaprikatooted)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskaatpähkel

                                       (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                                    —

                                    Muskaatõis

                                       (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                                    —

                                    Ingver

                                       (Zingiber officinale)

                                    —

                                    0910 11 00, 0910 12 00

                                    —

                                       Curcuma longa (kollajuur)

                                    —

                                 0910 30 00

                           (Toit – kuivatatud vürtsid)

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        India (IN)

                        Aflatoksiinid

                        20

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Sööt ja toit)

                        Söödalisandid ja eelsegud

                        ex 2309; 2917 19 90; ex 2817 00 00; ex 2820 90 10; ex 2820 90 90; ex 2821 10 00; ex 2825 50 00; ex 2833 21 00; ex 2833 25 00; ex 2833 29 20; ex 2833 29 80; ex 2835; ex 2836; ex 2839; 2936

                        India (IN)

                        Kaadmium ja plii

                        10

                           (Sööt)

                        Söödav muskushibisk

                        ex 0709 99 90

                        India (IN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (2)

                        50

                           (Toit – värske)

                        Muskaatpähkel

                           (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                        Indoneesia (ID)

                        Aflatoksiinid

                        20

                        Muskaatõis

                           (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                           (Toit – kuivatatud vürtsid)

                        Arbuusi (egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

                        ex 1207 70 00; ex 1106 30 90; ex 2008 99 99

                        Nigeeria (NG)

                        Aflatoksiinid

                        50

                           (Toit)

                                    —

                                    Capsicum annuum, terve

                                    —

                                 0904 21 10

                        Peruu (PE)

                        Aflatoksiinid ja ohratoksiin A

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Perekonda Capsicum või perekonda Pimenta kuuluvate taimede (va paprikad Capsicum annuum) viljad, terved

                                    —

                                 0904 21 90

                           (Toit – kuivatatud vürtsid)

                        Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

                        ex 0709 60 99

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (9)

                        10

                           (Toit – värske)

                                    —

                                    Koriandrilehed

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Tai (TH)

                        Salmonella (6)

                        10

                                    —

                                    Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                                    —

                                    Münt

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Toit – värsked ürdid)

                                    —

                                    Koriandrilehed

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (4)

                        20

                                    —

                                    Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Toit – värsked ürdid)

                                    —

                                    Spargeload
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (4)

                        50

                                    —

                                    Baklažaanid

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Kapsasköögiviljad

                                    —

                                    0704; ex 0710 80 95

                           (Toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                    Paprikad (Capsicum annuum)

                                    —

                                    0709 60 10; 0710 80 51

                        Türgi (TR)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (8)

                        10

                                    —

                                    Tomatid

                                    —

                                    0702 00 00; 0710 80 70

                           (Toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                        Rosinad

                        0806 20

                        Usbekistan (UZ)

                        Ohratoksiin A

                        50

                           (Toit)

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        Lõuna-Aafrika (ZA)

                        Aflatoksiinid

                        10

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Sööt ja toit)

         (1)  Kui mingi CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kaupade nomenklatuuris puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile ex (näiteks ex 1006 30: ainult inimtoiduks ettenähtud basmati riis).

         (2)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, metamidofoss, triasofoss, endosulfaan, monokrotofoss, metomüül, tiodikarb, diafentiuroon, tiametoksaam, fiproniil, oksamüül, aseetamipriid, indoksakarb, mandipropamiid.

         (3)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas, atsefaat, aldikarb, benomüül, karbendasiim, klorofenapüür, kloropürifoss, CS2 (ditiokarbamaadid), diafentiuroon, diasinoon, diklorofoss, dikofool, dimetoaat, endosulfaan, fenamidoon, imidaklopriid, malatioon, metamidofoss, metiokarb, metomüül, monokrotofoss, ometoaat, oksamüül, profenofoss, propikonasool, tiabendasool, tiaklopriid.

         (4)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, karbarüül, karbendasiim, karbofuraan, kloropürifoss, metüülkloropürifoss, dimetoaat, etioon, malatioon, metalaksüül, metamidofoss, metomüül, monokrptofoss, ometoaat, profenofoss, protiofoss, ginalfoss, triadimefoon, triasofoss, dikrotofoss, EPN, triforiin.

         (5)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: triasofoss, metüüloksüdemeteoon, kloropürifoss, atseetamipriid, tiametoksaam, klotianidiin, metamidofoss, atsefaat, propargiit, monokrotofoss.

         (6)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikliga 5 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

         (7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbendasiim, tsüflutriin, tsüprodiniil, diasinoon, dimetoaat, etioon, fenitrotioon, fenpropatriin, fludioksoniil, heksaflumuroon, lambda-tsühalotriin, metiokarb, metomüül, ometoaat, oksamüül, fentoaat, metüültiofanaat.

         (8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: metomüül, oksamüül, karbendasiim, klofentesiin, diafentiuroon, dimetoaat, formetanaat, malatioon, protsümidoon, tetradifoon, tiofanaat-metüül.

         (9)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan, metomüül, ometoaat, dimetoaat, triasofoss, malatioon, profenofoss, protiofoss, etioon, karbendasiim, triforiin, protsümidoon, formetanaat.

         (10)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: buprofesiin, imidaklopriid, fenvaleraat ja esfenvaleraat (RS & SR isomeeride summa); profenofoss, trifluraliin, triasofoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), tsüpermetriin (tsüpermetriin, kaasa arvatud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)).

         (11)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: triasofoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), paratioon-metüül, fentoaat, metidatiooni.

         (12)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (summa), kloropürifoss, tsüpermetriin (summa), tsüprokonasool, dikofool (summa), difenakonasool, dinotefuraan, etioon, flusilasool, folpeet, prokloraas, profenofoss, propikonasool, tiofanaat-metüül ja triforiin.”