title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega keeldutakse andmast luba formaldehüüdi kasutamiseks funktsionaalrühmadesse „säilitusained“ ja „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“ kuuluva söödalisandina

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               7.2.2018,

               millega keeldutakse andmast luba formaldehüüdi kasutamiseks funktsionaalrühmadesse „säilitusained“ ja „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“ kuuluva söödalisandina

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta,
                  1
                eelkõige selle artikli 9 lõiget 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud lubade andmine söödalisandite kasutamiseks loomasöötades ning selliste lubade andmise või andmisest keeldumise põhjused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine
                  2
               .

               (2)Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ anti komisjoni direktiiviga 83/466/EMÜ
                  3
                tähtajatu luba formaldehüüdi (mis kuulub säilitusainete rühma) kasutamiseks lõssis kuni kuue kuu vanuste sigade söödalisandina. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 kohaselt kanti see toode seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

               (3)Formaldehüüd (EÜ nr 200-001-8, CASi nr 50-00-0) lisati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1451/2007
                  4
                kehtestatud selliste toimeainete loendisse, mida tuleb hinnata nende võimalikuks lisamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse
                  5
               . Kuid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012,
                  6
                millega asendati direktiiv 98/8/EÜ, ei hõlma sööda säilitamiseks kasutatavaid tooteid, millega vähendatakse kahjulikke organisme, eelkõige tooteid, millega vähendatakse sööda saastumist salmonellabakteritega, arvestades, et need tooted kuuluvad määruse (EÜ) nr 1831/2003 reguleerimisalasse. Komisjoni otsuse 2013/204/EL
                  7
                kohaselt on keelatud sööda säilitusainetena kasutatavate ja formaldehüüdi sisaldavate biotsiidide turule laskmine alates 1. juulist 2015. See kuupäev määrati, et tagada vajalik aeg üleminekuks biotsiide reguleerivalt korralt söödalisandite reguleerimisele määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt.

               (4)Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 alusel esitati kaks taotlust formaldehüüdi valmistise lubamiseks kõikidele loomaliikidele ette nähtud söödalisandina, et kõnealune söödalisand liigitataks söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „säilitusained“. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 hõlmavad mõlemad taotlused formaldehüüdi kui olemasoleva toote kasutamist lõssis kuni kuue kuu vanustel sigade puhul. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

               (5)Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 alusel esitati ka taotlus formaldehüüdi valmistise lubamiseks sigadele ja kodulindudele ette nähtud söödalisandina, et kõnealune söödalisand liigitataks söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

               (6)Euroopa Toiduohutusamet („toiduohutusamet“) jõudis oma kahes 28. jaanuaril 2014
                  8
                esitatud arvamuses ja oma 1. juulil 2014 esitatud arvamuses
                  9
                seoses sihtliikidega järeldusele, et formaldehüüdi valmistis oleks teatavate kontsentratsioonitasemete korral broileritele, munakanadele, jaapani põldvuttidele ja (võõrutatud) põrsastele ohutu, kuid et kõikidele loomaliikidele ja kategooriatele, sealhulgas kõikidele kodulindudele ja sigadele ohutut taset ei saa kindlaks määrata. Peale selle ei olnud kättesaadavate uuringute põhjal võimalik kindlaks teha sihtliikide reproduktsioonile ohutut formaldehüüdi kontsentratsiooni. Toiduohutusamet järeldas ka, et formaldehüüdi valmistis võib olla tõhus säilitusaine ja hügieeniseisundit paremaks muutev aine mikroobide kasvu vähendamiseks salmonellabakteritega saastunud söödas. Ühtlasi järeldas toiduohutusamet nimetatud kolmes arvamuses, et probleeme tekitab formaldehüüdi ohutus kasutajatele. Formaldehüüd on tugevat ärritust põhjustav toksiline aine, mis on tugevatoimeline nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv aine (sealhulgas kutseastmat põhjustav aine), mis põhjustab ka silmakahjustusi. Toiduohutusamet märkis oma arvamustes, et kuigi paikne ärritus soodustab eeldatavasti tugevalt kantserogeneesi, kutsub formaldehüüd väiksemates paiksetes kontsentratsioonides teadaolevalt esile DNA adukte, mistõttu ei tohiks ettevaatusena lugeda kokkupuudet mitteärritava kontsentratsiooniga täiesti riskivabaks. Toiduohutusamet järeldas, et lisaks ei saa praeguste teadmiste põhjal välistada formaldehüüdiga kokkupuutumise ja leukeemia vahelist põhjuslikku seost. Toiduohutusamet järeldas, et seoses formaldehüüdi valmistise taotletud kasutamisega söödas ei olnud võimalik naha, silmade või hingamiselunditega kokkupuutumise ohutut taset kindlaks määrata. Seetõttu soovitas amet võtta meetmeid tagamaks, et toodet käsitseva isiku hingamisteed, nahk ja silmad on kaitstud formaldehüüdi kasutamisel tekkiva tolmu, udu või auru eest. Ühtlasi soovitas amet kaaluda, kas kehtestatavad ranged kaitsemeetmed kaitseksid kasutajaid tõhusalt. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (7)Formaldehüüd on liigitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt sissehingamisel kantserogeenseks (1B kategooria) ja sugurakkudele mutageenseks (2. kategooria)
                  10
               .

               (8)Liidu töötervishoiu ja tööohutuse alaste õigusaktide raames töötatakse välja formaldehüüdiga tööl kokkupuutumise piirmäärad. Komisjoni otsusega 2014/113/EL
                  11
                moodustatud töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee määras oma 30. juuni 2016. aasta soovituses
                  12
                formaldehüüdile piirmäära selle toimemehhanismi hindamise tulemusena ning kolmepoolne tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee
                  13
                vaatas selle seejärel läbi kooskõlas töökeskkonna piirmäärade kehtestamise menetlusega.

               (9)Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 kohaselt tuleb meetmes söödalisandile loa andmise kohta võtta arvesse kõnealuse määruse artikli 5 lõigete 2 ja 3 nõudeid ning ühenduse õigust ja muid vaadeldava küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid. Seetõttu tuleb riskijuhtimisotsuse tegemisel formaldehüüdi söödalisandina kasutamiseks loa andmise kohta lähtuda kogu kättesaadavast teabest olemasolevate riskide kohta, eelkõige ühest küljest kasutajatele, eriti töötajatele avalduvate riskide kohta, mis tulenevad formaldehüüdi käsitsemisest, ja teisest küljest loomadele või asjaomaste loomsete saaduste tarbijatele avalduvate riskide kohta, mis võivad tuleneda sellest, et formaldehüüdi söödalisandina ei kasutata.

               (10)Kooskõlas liidu töötervishoiu ja tööohutuse alaste õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ
                  14
                (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest) artikliga 4, peab tööandja vähendama kantserogeeni või mutageeni kasutamist töökeskkonnas, eelkõige asendades selle, kui see on tehniliselt võimalik, aine, segu või protsessiga, mis ei ole selle kasutamistingimustes ohtlik või on vähem ohtlik töötajate tervisele või ohutusele.

               (11)Formaldehüüdi käsitsemisest põhjustatud tõsiste riskide tõttu sobib selline asendamine ka kõnealuse söödalisandi puhul, võttes arvesse eesmärki tagada inimeste tervise kaitse ja kasutajate huvide kaitse kõrge tase vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud ettevaatuspõhimõttele
                  15
               .

               (12)Seoses võimalike alternatiivsete toodetega, millega asendada formaldehüüdi kui funktsionaalrühma „säilitusained“ kuuluvat söödalisandit, on liidus praegu luba antud mitmele samasse funktsionaalrühma kuuluvale söödalisandile.

               (13)Seoses võimalike alternatiivsete toodete väljatöötamisega, millega asendada formaldehüüdi kui funktsionaalrühma „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“ kuuluvat söödalisandit,
                  16
                uuritakse praegu võimalusi arendada välja söödalisandeid, mis vähendaksid sööda mikrobioloogilist saastumist ohutult ja tõhusalt. Ühele söödalisandile on selles funktsionaalrühmas juba luba antud
                  17
                ning kuigi sellel on teistsugune toimemehhanism, loetakse seda seetõttu alternatiivseks aineks bakteriaalsete patogeenide, sealhulgas Salmonella spp, vähendamiseks söödas, põhjustamata formaldehüüdi kasutamisest tulenevaid probleeme seoses kasutajate ohutusega. Selle funktsionaalrühma söödalisanditele loa saamiseks on esitatud mitu taotlust ning neid hinnatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt. Peale selle võivad ka muud lubatud söödalisandid parandada loomsete toodete kvaliteeti enteropatogeenidega, nagu Salmonella spp, saastumise vähendamise teel.

               (14)Lisaks võimalusele kasutada söödas soovitud eesmärkidel formaldehüüdi asemel alternatiivseid tooteid aitab ennetava lähenemisviisina sööda ohutust ja kvaliteeti parandada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (ECÜ) nr 183/2005
                  18
                ette nähtud hügieeninõuete ja heade tavade rakendamine söödaahelas. Selle raames on ette nähtud konkreetsed hügieenimeetmed sööda salmonellabakteritega saastumise ohjeldamiseks ja ennetamiseks ning saastunud sööda töötlemiseks.

               (15)Eeltoodust järeldub, et võttes arvesse formaldehüüdi kahjulikku mõju selle aine käsitsejate tervisele, lähtudes töötajate tervise kaitsmisel ettevaatuspõhimõttest ning arvestades asjaolu, et formaldehüüdi kavandatavateks kasutamisviisideks söödas on olemas alternatiivseid tooteid ja meetmeid, millega ei kaasne samu probleeme inimeste tervisele, ei korva formaldehüüdi eelised sellega seotud terviseriske. Seetõttu ei ole määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 ettenähtud tingimused täidetud ning loa andmisest formaldehüüdi kui söödalisandi kasutamiseks säilitusainena ja hügieeniseisundit paremaks muutva ainena tuleks keelduda.

               (16)Kuna formaldehüüdi edasine kasutamine võib ohustada inimeste tervist, tuleb funktsionaalrühma „säilitusained“ kuuluv ning kuni kuue kuu vanuste sigade puhul lõssis kasutatav söödalisand ja seda sisaldavad eelsegud niipea kui võimalik turult eemaldada. Praktilistel kaalutlustel tuleks siiski ette näha piiratud üleminekuperiood asjaomaste toodete varude turult kõrvaldamiseks, et ettevõtjad saaksid nõuetekohaselt järgida turult kõrvaldamise kohustust. Selle tulemusena tuleks võimaldada ka piiratud ajavahemik seda söödalisandit või eelsegu sisaldava lõssi ja seda lõssi sisaldava segasööda eemaldamiseks turult, et arvestada nende toodete kasutamist söödaahelas.

               (17)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Loa andmisest keeldumine

               Loa andmisest formaldehüüdi kasutamiseks loomade söödalisandina söödalisandite kategoorias „tehnoloogilised lisandid“ ning funktsionaalrühmades „säilitusained“ ja „hügieeniseisundit paremaks muutvad ained“ keeldutakse.

               Artikkel 2
                  Turult kõrvaldamine

               1.Söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „säilitusained“ kuuluva söödalisandi formaldehüüdi olemasolevad varud kasutamiseks lõssis kuni kuue kuu vanuste sigade puhul ning seda lisandit sisaldavate eelsegude varud kõrvaldatakse turult niipea kui võimalik ja hiljemalt [3 kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest – kuupäeva sisestab avaldamise eest vastutav talitus].

               2.Lõikes 1 osutatud söödalisandit või eelsegusid sisaldav lõss ja sellist lõssi sisaldav segasööt, mis on toodetud enne [3 kuu möödumist selle määruse jõustumisest – kuupäeva sisestab avaldamise eest vastutav talitus], kõrvaldatakse turult niipea kui võimalik ja hiljemalt [6 kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumisest – kuupäeva sisestab avaldamise eest vastutav talitus].

               Artikkel 3
                  Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 7.2.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

                     (2)

                        Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

                     (3)

                        Neljakümne kolmas komisjoni (28. juuli 1983. aasta) direktiiv 83/466/EMÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (söödalisandite kohta) lisasid (EÜT L 255, 15.9.1983, lk 28). Söödalisandi keemilist kirjeldust täpsustati komisjoni 8. juuli 1985. aasta direktiiviga 85/429/EMÜ, millega muudeti nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (söödalisandite kohta) lisasid (EÜT L 245, 12.9.1985, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

                     (7)

                        Komisjoni 25. aprilli 2013. aasta otsus 2013/204/EL, milles käsitletakse tooteliiki 20 kuuluvates toodetes kasutatava formaldehüüdi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse (ELT L 117, 27.4.2013, lk 18).

                     (8)

                        EFSA Journal 2014;12(2):3561 ja EFSA Journal 2014;12(2)3562.

                     (9)

                        EFSA Journal 2014;12(7):3790.

                     (10)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

                     (11)

                        Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta otsus 2014/113/EL, millega asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/320/EÜ (ELT L 62, 4.3.2014).

                     (12)

                        SCOEL/REC/125. Kättesaadav aadressil:

                  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7a7ae0c9-c03d-11e6-a6db-01aa75ed71a1

                     (13)

                        Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee moodustati nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega 2003/C 218/01, millega moodustatakse tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1).

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

                     (15)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

                     (16)

                        See funktsionaalrühm on moodustatud tehnoloogilise ja teadusliku arendustegevuse tulemusena kooskõlas komisjoni 9. detsembri 2015. aasta määrusega (EL) 2015/2294, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 seoses söödalisandite uue funktsionaalrühma loomisega (ELT L 324, 10.12.2015, lk 3).

                     (17)

                        Komisjoni 1. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/940, milles käsitletakse loa andmist sipelghappe kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 142, 2.6.2017, lk 40).

                     (18)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, mis käsitleb ühtseid tingimusi uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               8.11.2018,

               mis käsitleb ühtseid tingimusi uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)
                  1
               , eelkõige selle artikli 5 lõiget 5,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrusega (EÜ) nr 1059/2003 on loodud piirkondade liigituse õiguslik raamistik, et võimaldada koguda, koostada ja levitada liidus ühtlustatud piirkondlikku statistikat.

               (2)Alates 1. jaanuarist 2018 parandas komisjon määrusega (EL) 2016/2066 ühist statistiliste territoriaalüksuste liigitust (NUTS).

               (3)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Liikmesriigid edastavad komisjonile uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalikud aegread kooskõlas lisaga.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 8.11.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EL) 2017/2391 (ELT L 350, 29.12.2017, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               Nõutav algusaasta statistikavaldkondade kaupa

                        Valdkond

                        NUTSi 2. tasand

                        NUTSi 3. tasand

                        Põllumajandus

                        2013

                        Rahvastik – elanikkond, elussünnid, surmad

                        1990
                           1

                        1990
                           2

                        Tööturg – tööhõive, töötus

                        2013

                        2013
                           3

                        Haridus

                        2013

                        Keskkond – jäätmekäitlusrajatised

                        2014

                        Tervishoid – surmapõhjused

                        1997
                           4

                        Tervishoid – infrastruktuur

                        1996
                           5

                        Tervishoid – patsiendid

                        2003
                           6

                        Infoühiskond

                        2013
                           7

                        Regionaalne majandusarvepidamine: Kodumajapidamiste arvepidamine

                        2000

                        Regionaalne majandusarvepidamine – regionaalne arvepidamine

                        2000

                        2000

                        Teadus ja tehnoloogia – teadus- ja arendustegevuse kulud ja töötajad

                        2015

                        Turism

                        2015

                     (1)

                        Edastamine ei ole kohustuslik vaatlusaastate 1990–2012 kohta.

                     (2)

                        Edastamine ei ole kohustuslik vaatlusaastate 1990–2012 kohta.

                     (3)

                        Edastamine ei ole kohustuslik.

                     (4)

                        Edastamine ei ole kohustuslik vaatlusaastate 1997–2011 kohta.

                     (5)

                        Edastamine ei ole kohustuslik.

                     (6)

                        Edastamine ei ole kohustuslik.

                     (7)

                        Edastamine ei ole kohustuslik.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               16.4.2019,

               millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007,
                  1
                ja eriti selle artikli 80 lõiget 5, artikli 91 punkte c ja d ning artikli 223 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrus (EÜ) nr 1234/2007
                  2
                on tunnistatud kehtetuks ja asendatud nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013. Määruse (EL) nr 1308/2013 II osa II jaotise I peatüki 1. jaos on sätestatud eeskirjad viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja kehtivate piirangute kohta ning antud komisjonile õigus võtta vastu vastavasisulisi delegeeritud ja rakendusakte. Selleks et tagada veinituru sujuv toimimine uues õigusraamistikus, tuleks nimetatud õigusaktidega võtta vastu teatavad eeskirjad. Kõnealuste õigusaktidega tuleks asendada komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2009,
                  3
                mis on tunnistatud kehtetuks komisjoni delegeeritud määrusega (EL)
                  4
                [delegeeritud määrus veinivalmistamise kohta].

               (2)Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 80 lõike 5 ja artikli 91 punkti d kohaselt kehtestab komisjon vajaduse korral eeskirjad viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste määramiseks kasutatavate analüüsimeetodite kohta. Meetodid peavad põhinema Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni soovitatud ja avaldatud asjakohastel meetoditel, välja arvatud juhul, kui need oleksid ebatõhusad või ebasobivad. Peale selle on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 91 punktiga c antud komisjonile õigus kehtestada eeskirjad, et kindlaks teha, kas kõnealuseid tooteid on käideldud liidus lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel.

               (3)Käesoleva määruse lisas on sätestatud analüüsimeetod, millega tehakse kindlaks, kas veinitoode sisaldab allüülisotiotsüanaati. Kui selle kindlakstegemiseks, kas tooteid on käideldud lubatud veinivalmistustavadest erinevatel menetlustel, kasutatakse muid meetodeid, tuleks kohaldada asjaomaste liikmesriikide poolt lubatud eeskirju.

               (4)Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktiga 3 on liikmesriikidele kehtestatud kohustus teavitada komisjoni kõigist kõnealuse jao punktis 2 sätestatud piirmäärade suurendamistest. Tuleks sätestada üksikasjad, kuidas liikmesriik kõnealuse teabe komisjonile esitab.

               (5)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
               Kohaldamisala

               Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad määruse (EL) nr 1308/2013 II jaotise I peatüki rakendamiseks seoses viinamarjasaaduste füüsikaliste, keemiliste ja organoleptiliste omaduste analüüsimeetoditega ning teatamisega liikmesriikide otsustest naturaalse alkoholisisalduse suurendamise kohta.

               Artikkel 2
               Liidus kasutatavad analüüsimeetodid

               Käesoleva määruse lisas on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 75 lõike 5 punktis d osutatud analüüsimeetodid, mida tuleb kasutada selle kontrollimiseks, kas teatavate viinamarjasaaduste tootmisel kasutatava allüülisotiotsüanaadi kohta liidu eeskirjades sätestatud piirnormidest on kinni peetud.

               Artikkel 3
               Teatamine liikmesriikide otsustest lubada naturaalse alkoholisisalduse suurendamist

               1. Liikmesriigid, kes lubavad suurendada naturaalset alkoholisisaldust (mahuprotsentides) määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punkti 3 kohaselt, peavad sellest komisjonile ühe kuu jooksul pärast erandi tegemist teatama. Teatises täpsustavad liikmesriigid piirkonnad ja sordid, mille kohta otsus tehti, ning esitavad andmed ja tõendid selle kohta, et ilmastikutingimused asjaomastes piirkondades on olnud eriti ebasoodsad.

               2. Teade koostatakse kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183
                  5
                ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1185
                  6
               .

               3. Komisjon edastab seejärel selle teabe teistele liikmesriikidele.

               Artikkel 4
               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates [kooskõlas delegeeritud õigusakti kohaldamise alguskuupäevaga].

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 16.4.2019

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

                     (2)

                        Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni […] delegeeritud määrus (EL) .../... (ELT L […]).

                     (5)

                        Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

                     (6)

                        Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

    ---documentbreak---

               ET

               LISA

               Liidus kasutatavad analüüsimise erimeetodid

               ALLÜÜLISOTIOTSÜANAAT

               1. Meetodi põhimõte

               Veinis sisalduv allüülisotiotsüanaat eraldatakse destilleerimise abil ja identifitseeritakse gaasikromatograafiliselt.

               2. Reaktiivid

               2.1. Absoluutne etanool.

               2.2. Standardlahus: allüülisotiotsüanaadi lahus absoluutses etanoolis, mis sisaldab ühe liitri kohta 15 mg allüülisotiotsüanaati.

               2.3. Külmutussegu, mis koosneb etanoolist ja kuivast jääst (temperatuur –60 °C).

               3. Aparatuur

               3.1. Joonisele vastav destillatsiooniaparaat, mis töötab lämmastiku läbivoolutamise abil.

               3.2. Termostateeritav soojendussärk.

               3.3. Voolumõõtur.

               3.4. Gaasikromatograaf, komplekteeritud väävliühendite selektiivfiltriga varustatud leekspektrofotomeeterdetektoriga (lainepikkus 394 nm) või mõne muu sobiva detektoriga.

               3.5. Roostevabast terasest kromatograafiline kolonn siseläbimõõduga 3 mm ja pikkusega 3 m, täidiseks kandjaga Chromosorb WHP (80–100 mesh) seotud Carbowax 20M (10 %).

               3.6. Mikrosüstal, 10 µl.

               4. Töö käik

               Destillatsioonikolbi pannakse kaks liitrit veini ja kahte kogumisklaasi mõned milliliitrid etanooli (punkt 2.1), nii et gaasipihustustorude poorsed osad oleksid täielikult sukeldatud. Mõlemat kogumisklaasi jahutatakse väljastpoolt külmutusseguga. Destillatsioonikolb ühendatakse kogumisklaasidega ja läbi destillatsiooniaparaadi hakatakse voolutama lämmastikku kiirusega kolm liitrit tunnis. Alustatakse destilleerimist, tõstes soojendussärgi abil veini temperatuuri 80 °C-ni, ja kogutakse 45–50 ml destillaati.

               Gaasikromatograaf stabiliseeritakse. On soovitatav rakendada järgmisi tingimusi:

               – injektori temperatuur: 200 °C,

               – kolonni temperatuur: 130 °C,

               – kandegaasi (heelium) voolukiirus: 20 ml minutis.

               Mikrosüstla abil doseeritakse selline standardlahuse kogus, et allüülisotiotsüanaadile vastavat piiki oleks gaasikromatogrammil kerge identifitseerida.

               Analoogiliselt süstitakse kromatograafi ka destillaadi alikvoot. Kontrollitakse, kas destillaadiga saadud piigi retentsiooniaeg vastab allüülisotiotsüanaadi piigi retentsiooniajale.

               Eespool soovitatud tingimuste korral ei anna veinis loomulikult esinevad ühendid uuritava lahuse kromatogrammil segavaid piike.

               Lämmastiku voolus destilleerimise aparaat


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               17.5.2019,

               Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1952, mis käsitleb Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistikat
                  1
               , ja eriti selle artikli 7 lõiget 5,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrusega (EL) 2016/1952 kehtestatakse ühine raamistik võrreldava Euroopa statistika koostamiseks maagaasi- ja elektrihindade kohta.

               (2)Vastavalt määruse (EL) 2016/1952 artikli 7 lõikele 3 peavad liikmesriigid esitama komisjonile (Eurostat) iga kolme aasta tagant standardse kvaliteediaruande andmete kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009
                  2
                artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumitega. Aruanne peab sisaldama teavet andmete ulatuse ja kogumise, kasutatud arvutuskriteeriumide, metoodika ja andmeallikate kohta ning kõigi nendes tehtud muudatuste kohta.

               (3)Vastavalt määruse (EL) 2016/1952 artikli 7 lõikele 4 hindab komisjon (Eurostat) esitatud andmete kvaliteeti ning kasutab seda hinnangut ja kvaliteediaruannete analüüsi, et koostada ja avaldada määrusega (EL) 2016/1952 hõlmatud Euroopa statistika kvaliteedi aruanne.

               (4)Pärast määruse (EL) 2016/1952 jõustumist tegi komisjon (Eurostat) tihedat koostööd liikmesriikidega, et hinnata asjakohaseid kvaliteedi tagamise tehnilisi nõudeid seoses kvaliteediaruannete sisu ja sobiva ajastusega.

               (5)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               (1)Maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevad kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded on sätestatud lisas.

               (2)Liikmesriigid esitavad esimese kvaliteediaruande 15. juuniks 2019.

               (3)Iga kvaliteediaruanne peab hõlmama kõiki eelmise kvaliteediaruande kuupäevast möödunud täisaastaid. Esimesed kvaliteediaruanded peavad hõlmama vaatlusaastaid 2017 ja 2018.

               Artikkel 2

               Kvaliteediaruanded esitatakse komisjoni (Eurostat) ühtse kontaktpunkti kaudu, et komisjonil (Eurostatil) oleks võimalik saada kvaliteediaruanded elektrooniliselt.

               Artikkel 3

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 17.5.2019

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 311, 17.11.2016, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

    ---documentbreak---

               LISA

               Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu
                  käsitlevad kvaliteedi tagamise tehnilised nõuded

               Kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet kõikide määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide kohta.

               1.ASJAKOHASUS

               Liikmesriigid peavad esitama kvaliteediaruannetes järgmise teabe:

               (a)kasutajate kirjeldus, nende vajadused ja asjaomaste vajaduste põhjendus;

               (b)menetlused, mida kasutatakse kasutajate rahulolu hindamiseks ja tulemuste saavutamiseks;

               (c)nõutava statistika kättesaadavuse ulatus.

               2.TÄPSUS

               Kvaliteediaruanded peavad sisaldama järgmist:

               (a)täpsuse hinnang, mis võtab kokku erinevad andmekogumi komponendid;

               (b)valikuvigade kirjeldus;

               (c)muude vigade kirjeldus.

               3.AJAKOHASUS JA ÕIGEAEGSUS

               Liikmesriigid annavad aru:

               (a)ajavahemiku kohta, mis jääb andmete kättesaadavaks tegemise ja sündmuse või nähtuse vahele, mida need andmed kirjeldavad (ajakohasus);

               (b)ajavahemiku kohta, mis jääb andmete edastamise sihttähtaja ja tegeliku andmete esitamise kuupäeva vahele (õigeaegsus);

               (c)vajalike iteratsioonide arv täielikult valideeritud andmete saamiseks (valideerimisiteratsioonid).

               4.KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

               Liikmesriigid annavad aru tingimuste ja vahendite kohta, mis võimaldavad kasutajatel:

               (a)saada ja kasutada andmeid (sealhulgas pressiteated, väljaanded, elektroonilised andmebaasid, juurdepääs üksikandmetele);

               (b)tõlgendada andmeid, näiteks pakkudes dokumente metoodika ja kvaliteedijuhtimise kohta.

               5.VÕRRELDAVUS

               Liikmesriigid annavad aru selle kohta, millisel määral on statistika võrreldav:

               (a)geograafiliste piirkondade vahel;

               (b)aja jooksul.

               6.SIDUSUS

               Liikmesriigid annavad aru selle kohta, millisel määral on statistika:

               (a)kokkusobiv muudest andmeallikatest saadud andmetega (valdkondadevaheline sidusus);

               (b)sidus teatava andmekogumi sees (sisemine sidusus).

               Liikmesriigid annavad aru ka järgmiste täiendavate kvaliteediaspektide kohta:

               1.KVALITEEDIJUHTIMINE

               Liikmesriigid annavad aru statistikatoodete ja -protsesside kvaliteedi kontrollimiseks kehtestatud süsteemide ja raamistike kohta. Samuti annavad nad aru andmete kvaliteedi hindamise kohta.

               2.ANDMETE LÄBIVAATAMINE

               Liikmesriigid peavad selgitama, miks valideeritud andmed on läbi vaadatud. Põhjuste hulka võib kuuluda teave uue kättesaadava andmeallika kohta, uute meetodite kohta või muu asjaomane teave. Aruanne peab sisaldama ka muudatuste kuupäeva, suurust ja ulatust.

               Kooskõlas määruse (EL) 2016/1952 artikli 7 lõikega 3 peavad aruanded sisaldama teavet andmete ulatuse ja kogumise, kasutatud arvutuskriteeriumide, metoodika ja andmeallikate kohta ning kõigi nendes tehtud muudatuste kohta.

               1.STATISTILINE ESITUS

               Liikmesriigid peavad esitama levitatavate andmete kirjelduse, mida võib kasutajatele esitada tabelite, graafikute ja kaartidena:

               (a)andmete kirjeldus;

               (b)klassifitseerimissüsteem;

               (c)valdkondlik katvus;

               (d)statistilised mõisted ja määratlused;

               (e)statistiline üksus;

               (f)statistiline populatsioon;

               (g)vaatluspiirkond (geograafiline ulatus);

               (h)ajaline katvus (ajavahemik, mille kohta on andmed olemas);

               (i)vaatlusperiood (ajavahemik, mida aruanne hõlmab);

               (j)mõõtühik.

               2.STATISTILINE TÖÖTLEMINE

               Kvaliteediaruanded peavad hõlmama kõigi menetluste kirjeldust, mida kasutati andmete kogumiseks, valideerimiseks ja koostamiseks ja uue teabe tuletamiseks.

               3.AVALDAMISPÕHIMÕTTED

               Kvaliteediaruanded peavad sisaldama eeskirju andmete levitamiseks riigi tasandil.

               4.LEVITAMISE SAGEDUS

               Aruannetes tuleb märkida ka andmete riigi tasandil levitamise sagedus.

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 2 lõike 1 punktides e ja f sätestatud statistikapõhimõtetega annavad liikmesriigid aru järgmiste teemade kohta:

               1.KONFIDENTSIAALSUS

               Kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet seadusandlike meetmete või muude ametlike menetluste kohta, millega välditakse selliste andmete loata avalikustamist, mis võivad otseselt või kaudselt põhjustada isiku või majandusüksuse identifitseerimist. Samuti tuuakse välja eeskirjad, mida kohaldatakse statistilise konfidentsiaalsuse tagamiseks ja loata avalikustamise vältimiseks.

               2.KULUD JA KOORMUS

               Kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet statistikatoote kogumis- ja tootmiskulude ning vastajate koormuse kohta.