title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, 3. mai 2013 , millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 128/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 390/2013,
   3. mai 2013,
   millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (1) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1070/2009), (2) eriti selle artiklit 11,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 549/2004 nähakse ette aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava kehtestamine. Selleks et tagada tulemuslikkuse kava üksikasjalik toimimine, peaks komisjon vastu võtma rakenduseeskirjad.

               (2)

               Tulemuslikkuse kava peaks aitama kaasa lennutranspordisüsteemi jätkusuutlikule arengule ning üldiselt tõhustama aeronavigatsiooniteenuseid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikuga, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse esmatähtsaid ohutuseesmärke.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (3) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, nähakse ette maksustamiskava kehtestamine ja ühisprojektide väljatöötamine Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava rakendamiseks. Nii maksustamiskava kui ka ühisprojektid on tulemuslikkuse kava edukaks rakendamiseks väga olulised.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 1 kohaselt tuleks kõnealust määrust kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (4) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009) artikli 6 kohaste lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes.

               (5)

               Tulemuslikkuse kava rakendamisel võib komisjoni abistada tulemuslikkuse hindamise asutus. See asutus peaks andma komisjonile sõltumatuid nõuandeid kõikides aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkust mõjutavates valdkondades.

               (6)

               Seoses sellega, et riiklikud järelevalveasutused mängivad tulemuslikkuse kavade rakendamisel põhirolli, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealustel asutustel oleks võimalik oma ülesandeid tulemuslikult täita.

               (7)

               Selleks et tagada kõrgete ühiskondlike sihtide saavutamine pikas perspektiivis, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas, peaks tulemuslikkuse kava puhul vaatlema rohkem kui üht võrdlusperioodi.

               (8)

               Selleks et muuta võrgustiku toimimine üldiselt tulemuslikumaks, tuleks tulemuslikkuse kavas võtta aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas nii marsruudil kui ka lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenuste puhul aluseks nn väravast-väravani-lähenemisviis.

               (9)

               Tulemuslikkuse kava peaks sisaldama iga põhilise tulemusvaldkonna näitajaid ja siduvaid eesmärke, mis aitavad nõutava ohutustaseme täielikult saavutada ja seda säilitada.

               (10)

               Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmisel teatavaks võrdlusperioodiks peaks komisjon nõuetekohaselt arvesse võtma eelmis(t)el võrdlusperioodi(de)l saavutatud tulemuslikkustaset.

               (11)

               Kuna põhilised tulemusvaldkonnad on omavahel tihedalt seotud, tuleks tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja jälgimise käigus esmatähtsaid ohutuseesmärke silmas pidades võtta nõuetekohaselt arvesse tulemuseesmärkide omavahelist sõltuvust.

               (12)

               Tulemuslikkuse kavad tuleks kehtestada funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ning läbipaistvuse tagamiseks peaksid need kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust eesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil.

               (13)

               Tulemuslikkuse kavades tuleks kirjeldada meetmeid, näiteks stimuleerimiskavasid, mis aitaksid sidusrühmadel suurendada tulemuslikkust kõikidel tasanditel. Kuna ohutus on esmatähtis, siis selle suhtes stimuleerimiskavasid ei kohaldata.

               (14)

               Sidusrühmade seisukohtadega tutvumiseks tuleks korraldada tulemuslikke konsultatsioone nii liikmesriikide, funktsionaalsete õhuruumiosade kui ka kogu Euroopa Liidu tasandil.

               (15)

               Sobivate häiremehhanismide loomine ettenägematuteks olukordadeks peaks selleks, et jätkuvalt tagada nii ohutusnõuete täitmine kui ka teenuste järjepidev osutamine olukordades, mis olid tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematud, mis on ületamatud ja ei allu liikmesriikide ega tulemuseesmärkidega seotud üksuste kontrollile, võimaldama rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada nii kogu ELi hõlmavate kui ka kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.

               (16)

               Tsiviil-sõjaline koostöö ja koordineerimine on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel ülimalt olulised ja nende puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse sõjaliste missioonide tulemuslikkust.

               (17)

               Tulemuslikkuse kava ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 549/2004 selliste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaitsta esmatähtsaid julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvisid.

               (18)

               Põhilised tulemusnäitajad tuleks valida nii, et need oleksid konkreetsed ja mõõdetavad ning et nende põhjal oleks võimalik määrata vastutus tulemuseesmärkide saavutamise eest. Tulemuseesmärkidega seotud sihid peaksid olema saavutatavad, realistlikud ja õigeaegsed, pidades silmas aeronavigatsiooniteenuste jätkusuutliku osutamise tõhusat juhtimist.

               (19)

               Rahaliselt toetatavate siduvate tulemuseesmärkide rakendamine peab olema seotud komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi kohta (5).

               (20)

               Põhiliste tulemusnäitajate ja tulemuseesmärkide kehtestamisel ja rakendamisel tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 (6) ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ohutuseesmärke ja -standardeid ning ELis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja säilitamiseks võetud meetmeid.

               (21)

               Komisjon peaks tulemuslikkuse kavasid ja tulemuseesmärke hindama, veenduma, et need on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ning et nende panus kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse suurendamisse on piisav. Kui asjaomased tulemuslikkuse kavad ja tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega anna piisavat panust nende saavutamisse, peaks komisjon nõudma asjaomaste tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamist ja/või parandusmeetmete võtmist.

               (22)

               Võrdlusperioodide ajal tuleks kohaldada tõhusat tulemuslikkuse jälgimise korda (see hõlmab ka andmete kogumist ja levitamist), millega tagatakse, et tulemuslikkuse suurendamisega saavutatakse kõnealused eesmärgid, ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid.

               (23)

               Kui komisjon saab jälgimise käigus olulisi tõendeid selle kohta, et kogu ELi hõlmavate esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, võib komisjon otsustada, et kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, või anda liikmesriigi nõudmise korral loa kohalike eesmärkide läbivaatamiseks.

               (24)

               Tulemuseesmärgid tuleks kehtestada ka võrgustiku funktsioonide täitmise kohta. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada ka komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010) (7) artikli 3 kohaselt loodud võrgustiku haldusasutuste suhtes. Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EL) nr 677/2011 vastavalt muuta.

               (25)

               Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni 24. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava, (9) tuleks alates 1. jaanuarist 2015 kehtetuks tunnistada.

               (26)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I   PEATÜKK

      ÜLDSÄTTED

   Artikkel 1
   Reguleerimisese ja -ala
   1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, et parandada aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide üldist tulemuslikkust üldises lennuliikluses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (eurot) ja Aafrika (AFI) piirkonnas, kus liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise eest, et rahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmisi.
   2.   Eesmärkide seadmisel ja tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust selliste aeronavigatsiooniteenuste suhtes, mida osutavad järgmised üksused:

               a)

               lennuliiklusteenuse osutajad, kes on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 8;

               b)

               lennunduse meteoroloogiateenuste osutajad, kui need on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9 lõikega 1;

               c)

               võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3.

         Eesmärkide seadmisel ja kulutõhususalase tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste ametiasutuste või isikute suhtes, kes kannavad kasutustasudest kaetavaid rahastamiskõlblikke kulusid vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktile b ja rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2.
   3.   Ilma et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid otsustada, et käesolevat määrust ei kohaldata terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes lennujaamades, kus instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude (IFR-lendude) arv aastas on väiksem kui 70 000. Asjaomased lennujaamad teatavad sellest komisjonile.
   4.   Kui liikmesriigi ükski lennujaam ei küüni instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude künniseni, st 70 000ni, kohaldatakse tulemuseesmärke vähemalt kõige suurema IFR-lendude arvuga lennujaama suhtes.
   5.   Kulutõhususeesmärke kohaldatakse määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b kohaselt kindlaks määratud kulude suhtes.
   6.   Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat määrust ka järgmiselt:

               a)

               teistes ICAO piirkondades nende vastutusel olevas õhuruumis tingimusel, et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike, ilma et see piiraks 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (Chicago konventsioonist) tulenevaid õigusi ja kohustusi;

               b)

               selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, kellel on määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõike 5 kohane luba osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifitseerimiseta.

         7.   Olenemata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ (teabe kaitse kohta) (10) sätetest ning komisjoni asjakohastest rakendusmäärustest (EÜ) nr 1321/2007 (11) ja (EÜ) nr 1330/2007, (12) kohaldatakse V peatükis kehtestatud andmeesitusnõudeid siseriiklike asutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjate suhtes.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „lennujaama käitaja”– lennujaama haldaja, kes põhiülesandena või lisaks muule tegevusele haldab ja juhib lennujaama taristut vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ning koordineerib ja juhib asjaomases lennujaamas või lennujaamade süsteemis tegutsevate eri ettevõtjate tegevust;
   2)   „andmed”– aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkusega seotud kvalitatiivne, kvantitatiivne ja muul moel asjakohane teave, mida komisjon või keegi tema nimel on tulemuslikkuse kava rakendamiseks kogunud ja süstemaatiliselt töödelnud;
   3)   „tulemusnäitajad”– näitajad, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimisel, võrdleval hindamisel ja läbivaatamisel;
   4)   „põhilised tulemusnäitajad”– tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad tulemusnäitajad;
   5)   „IFR-lendude arv”– instrumentaallennureeglite järgi tehtud startide ja maandumiste keskmine koguarv aastas, mis arvutatakse tulemuslikkuse kavade esitamisele eelnenud kolme kalendriaasta andmete põhjal;
   6)   „siduv eesmärk”– liikmesriigi tulemuslikkuse kava osana vastu võetud tulemuseesmärk, mis on seotud stimuleerimiskava ja/või parandusmeetmete kavaga;
   7)   „lennuettevõtja”– lennutranspordiga tegelev ettevõtja, kellele liikmesriik on Euroopa Liidu õiguse kohaselt välja andnud kehtiva lennutegevusloa;
   8)   „kindlaksmääratud kulud”– määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktides a ja b kindlaks määratud kulud;
   9)   „siseriiklik asutus”– riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi reguleeriv asutus, mille kulud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega kaetakse õhuruumi kasutajate maksetest vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2;
   10)   „õiglane suhtumine”– selline tegutsemine, et vahetuid teenuseosutajaid ega teisi ettevõtjaid ei karistata nende kogemusele ja koolitusele vastava tegevuse, tegevusetuse või otsuste pärast, lubamata seejuures ränka hooletust, tahtlikku rikkumist ja hävitavaid tegusid;
   11)   „lennujaama koordinaator”– liikmesriigi määratud füüsiline või juriidiline isik, kes täidab koordineeritud lennujaamades koordineerimisülesandeid kooskõlas nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (13) artikliga 4;
   12)   „tulemuslikkuse jälgimine”– pidev andmete kogumine ja analüüsimine, et mõõta süsteemi tegelikku toimimist võrreldes asjakohaste (põhiliste) tulemuseesmärkide ja tulemuskavadega, kasutades käesoleva määruse artiklis 9 ja I lisas sätestatud (põhilisi) tulemusnäitajaid;
   13)   „võrdlusperiood”– ajavahemik, mille jooksul kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid ja tulemuslikkuse kavad kehtivad ja mille jooksul neid kohaldatakse, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d;
   14)   „lennuraja loata hõivamine”– lennujaamas toimuv mis tahes vahejuhtum, mis on seotud õhusõiduki, liiklusvahendi või isiku loata viibimisega piiritletud ohutusalas, mis on ette nähtud õhusõidukite maandumiseks ja startimiseks;
   15)   „lennuliiklusteenindusüksus” (ATS-üksus)– tsiviil- või sõjaline üksus, mis vastutab lennuliiklusteenuste osutamise eest;
   16)   „CNS-, MET- ja AIS-teenused”– side-, navigatsiooni- ja seireteenused, lennunduse meteoroloogiateenused ja aeronavigatsiooniteabeteenused;
   17)   „erakorraline sündmus”– olukord, kus lennuliikluse korraldamise (ATM) suutlikkus on erakordselt väike, nii et lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM-ist) tingitud hilinemiste arv on erakordselt suur lennuliikluse ettekavatsetud piiramise tõttu, mis on tingitud käitamisalastest või tehnilistest muutustest, üliraskete ilmastikuolude tõttu, suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või poliitilistel põhjustel või töövaidluste tõttu või mõne eespool loetletud põhjuste kombinatsiooni tõttu, mistõttu peab võrgustiku haldusasutus kaasama Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse (EACCC);
   18)   „ümberkorraldamiskulud”– suured ühekordsed kulud, mida aeronavigatsiooniteenuste osutajad kannavad ümberkorraldamise käigus, võttes kasutusele uusi tehnoloogialahendusi, protseduure ja asjakohaseid ärimudeleid, et stimuleerida integreeritud teenuste pakkumist, kui liikmesriik soovib tehtud kulutused tagasi saada ühe või mitme võrdlusperioodi jooksul. Ümberkorraldamiskulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud töötajatele hüvitise maksmisega, lennujuhtimiskeskuste sulgemisega, tegevuse teise kohta üleviimisega ning varade mahakandmise ja/või strateegilise osaluse omandamisega teises aeronavigatsiooniteenuseid osutavates äriühingutes.
   Artikkel 3
   Tulemuslikkuse hindamise asutus
   1.   Kui komisjon otsustab määrata tulemuslikkuse hindamise asutuse, mis aitab kaasa tulemuslikkuse kava rakendamisele, tuleks kõnealune asutus määrata ajavahemikuks, mis on kooskõlas võrdlusperioodidega. Komisjon nimetab tulemuslikkuse hindamise asutuse esimehe ja liikmed.
   2.   Tulemuslikkuse hindamise asutus on piisavalt pädev ja erapooletu, et täita iseseisvalt talle komisjoni määratud ülesandeid eelkõige kohaldatavates põhilistes tulemusvaldkondades.
   3.   Tulemuslikkuse hindamise asutus abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel eelkõige seoses järgmisega:

               a)

               tulemuslikkusalaste andmete kogumine, analüüsimine, kontrollimine ja levitamine;

               b)

               põhiliste tulemusvaldkondade kindlaksmääramine või kohandamine kooskõlas lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikus kindlaksmääratud põhiliste tulemusvaldkondadega vastavalt artikli 9 lõikele 1, ning asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine või kohandamine;

               c)

               asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine, et kõik põhilised tulemusvaldkonnad hõlmaksid võrgustiku funktsioonide ja aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust nii marsruudil osutatavate teenuste kui ka terminaliteenuste osas;

               d)

               kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine või läbivaatamine;

               e)

               artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemete väljatöötamine artiklis 19 sätestatud häiremehhanismide aktiveerimiseks;

               f)

               vastu võetud tulemuslikkuskavade, sealhulgas tulemuseesmärkide kooskõla hindamine kogu ELi hõlmavate eesmärkidega;

               g)

               vajaduse korral artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud häiretasemete kooskõla hindamine artikli 10 lõike 4 kohaste kogu ELi hõlmavate häiretasemetega;

               h)

               vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide läbivaadatud tulemuseesmärkide või nende võetud asjakohaste parandusmeetmete hindamine;

               i)

               aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse, sh investeeringute ja kapitalikulude jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine nii kohalikul kui ka ELi tasandil;

               j)

               võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine;

               k)

               Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimine, sealhulgas iga-aastaste aruannete koostamine ühtse taeva komiteele;

               l)

               tulemuseesmärkide saavutamise hindamine iga võrdlusperioodi lõpus eesmärgiga valmistada ette järgmine periood;

               m)

               võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuskava hindamine, milles muu hulgas käsitletakse kõnealuse kava kooskõla kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidega;

               n)

               hoolduse ja toe pakkumine sidusrühmadega konsulteerimise ajakava koordineerimisel seoses rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 9 lõike 1 kohaste tulemuslikkuse kavade ja konsulteerimiskohustusega.

         4.   Komisjoni taotluse korral annab tulemuslikkuse hindamise asutus tulemuslikkusega seotud küsimustes ad hoc teavet või esitab sellekohased aruanded.
   5.   Tulemuslikkuse hindamise asutus võib kava parandamiseks komisjoni teavitada ja esitada talle asjakohaseid soovitusi.
   6.   Suhetes riiklike järelevalveasutustega tuleb silmas pidada järgmist:

               a)

               Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimiseks kogub tulemuslikkuse hindamise asutus riiklikelt järelevalveasutustelt vajalikku teavet tulemuslikkuse kavade kohta;

               b)

               riiklike järelevalveasutuste taotluse korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutus neid ja esitab neile tulemuslikkuse küsimustes sõltumatuid seisukohti, näiteks faktilisi võrdlusi aeronavigatsiooniteenuste selliste osutajate vahel, kes tegutsevad samaväärses keskkonnas (võrdlusuuringud), analüüse tulemusmuutuste kohta viimase viie aasta jooksul, või tulevikku suunatud prognooside analüüse;

               c)

               riiklikud järelevalveasutused võivad paluda tulemuslikkuse hindamise asutuselt abi soovituslike väärtuste vahemike kindlaksmääramisel, võttes arvesse kogu ELi hõlmavaid eesmärke. Need väärtused peavad olema kättesaadavad riiklikele järelevalveasutustele, aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, lennujaama käitajatele ja õhuruumi kasutajatele.

         7.   Selleks et tagada kooskõla määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt seatud ja rakendatud eesmärkide ja standarditega, teeb tulemuslikkuse hindamise asutus vastavalt vajadusele koostööd Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA) lõikes 3 osutatud ohutusülesannete täitmisel.
   8.   Selleks et jälgida Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldist tulemuslikkust, töötab tulemuslikkuse hindamise asutus koos aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjatega välja asjakohase töökorra.
   Artikkel 4
   Riiklikud järelevalveasutused
   1.   Riiklikud järelevalveasutused vastutavad tulemuslikkuse kavade väljatöötamise, tulemuslikkuse järelevalve ning tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise eest. Nende ülesannete täitmisel peavad nad tegutsema erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on kõigis põhilistes tulemusvaldkondades olemas vajalikud vahendid ja suutlikkus või juurdepääs vajalikele vahenditele ja suutlikkusele, et täita käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid, ning et neil on kontrollimisvolitused, et täita artiklis 20 osutatud ülesandeid.
   3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik järelevalveasutus, teavitab ta komisjoni, missugune riiklik järelevalveasutus vastutab käesoleva määruse rakendamise koordineerimise eest riigis.
   Artikkel 5
   Funktsionaalsed õhuruumiosad
   1.   Liikmesriigid kehtestavad tulemuslikkuse kavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.
   2.   Lõikes 1 osutatud kohustuse täitmiseks teevad liikmesriigid järgmist:

               a)

               tagavad, et tulemuslikkuse kava vastab II lisas esitatud vormile;

               b)

               teavitavad komisjoni sellest, missugune riiklik järelevalveasutus või organ vastutab funktsionaalse õhuruumiosa sisese koordineerimise ja komisjoniga suhtlemise eest tulemuslikkuse kava rakendamise küsimustes;

               c)

               võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada järgmine:

                           i)

                           vastavalt punkti e ja I lisa sätetele seatakse igale põhilisele tulemusnäitajale üks konkreetne eesmärk;

                           ii)

                           läbipaistvuse tagamiseks peavad tulemuslikkuse kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumis tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust asjaomase õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil;

                           iii)

                           kui eesmärke ei täideta, määratakse võrdlusperioodi jooksul kindlaks määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed ja kohaldataks neid. Selleks kasutatakse iga-aastaseid tulemuslikkuse kava väärtusi;

               d)

               vastutavad kohalikul tasandil, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa tasandil, riigi tasandil või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandil seatud tulemuseesmärkide kindlaksmääramise ja saavutamise eest;

               e)

               kui ühtki ühist marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda ei ole rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 4 tähenduses kehtestatud ja seepärast on kulutõhususeesmärgid seatud rohkem kui ühele asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvale navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnale, koondatakse kõnealused kulutõhususeesmärgid üheks marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes kohaldatavaks liiteesmärgiks ning teavitamise eesmärgil edastatakse üldväärtus, mis kajastab funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kulutõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutusi.

               f)

               kui võrdlusperioodil muudetakse navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda, näidatakse, et kõnealune muudatus võimaldab endiselt täita asjaomaseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärke;

               g)

               tagavad, et tulemuslikkuse kava on vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 7 kooskõlas käesoleva määruse reguleerimisalaga.

         Artikkel 6
   Võrgustiku haldusasutus
   Võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas määruse (EÜ) nr 551/2004 (14) artikliga 6 ja komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3, täidab järgmisi tulemuslikkuse kavaga seotud ülesandeid:

               a)

               toetab komisjoni, esitades asjakohaseid andmeid kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ettevalmistamiseks enne võrdlusperioodi ning nende täitmise jälgimiseks võrdlusperioodi jooksul. Eelkõige juhib võrgustiku haldusasutus komisjoni tähelepanu tegevuse tulemuslikkuse suurele ja püsivale vähenemisele;

               b)

               tagab artikli 21 lõike 5 kohaselt komisjonile juurdepääsu kõikidele V lisas loetletud andmetele;

               c)

               toetab funktsionaalseid õhuruumiosi ning asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid tulemuseesmärkide täitmisel võrdlusperioodi jooksul, tagades kooskõla tulemuslikkuse kavade, võrgustiku strateegilise kava ja võrgustiku operatiivkava vahel;

               d)

               koostab vastavalt määruse (EL) nr 677/2011 artikli 5 lõikele 1 ja artikli 16 lõike 1 punktile a tulemuslikkuse kava, võrgustiku tulemuslikkuse kava, mis esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud enne iga võrdlusperioodi algust ja mille komisjon enne iga võrdlusperioodi algust peab vastu võtma. Kõnealune tulemuslikkuse kava on avalik ning sisaldab järgmist:

                           i)

                           kõikide põhiliste tulemusvaldkondade ja asjaomaste tulemusnäitajate tulemuseesmärgid, mis on kooskõlas asjaomaseks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mille jälgimiseks kasutatakse tulemusnäitajate iga-aastaseid väärtusi;

                           ii)

                           eesmärkide täitmiseks koostatud tegevuskavade kirjeldus;

                           iii)

                           vajaduse või komisjoni otsuse korral täiendavad põhilised tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärgid.

         Artikkel 7
   Tegevuse koordineerimine Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA)
   Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 13a kohaldamisel ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 216/2008 koordineerivad liikmesriigid ja komisjon vajaduse korral oma tegevust EASAga, et tagada järgmiste aspektide nõuetekohane käsitlemine:

               a)

               tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusaspektid, sealhulgas põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine, läbivaatamine ja rakendamine ning pärast häiremehhanismi aktiveerimist ettepanekute tegemine asjakohaste meetmete võtmiseks;

               b)

               põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja eesmärkide kooskõla Euroopa lennuohutusprogrammiga.

         Artikkel 8
   Võrdlusperioodi pikkus
   1.   Esimene tulemuslikkuse kava võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2012–2014 (kaasa arvatud). Teine võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2015–2019 (kaasa arvatud). Järgmiste võrdlusperioodide pikkuseks on viis kalendriaastat, kui käesoleva määruse muutmisega ei otsustata teisiti.
   2.   Sama võrdlusperioodi kohaldatakse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ning tulemuslikkuse kavade ja eesmärkide suhtes.
   Artikkel 9
   Põhilised tulemusvaldkonnad ja -näitajad
   1.   Eesmärkide seadmisel teeb komisjon määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras otsuse teiste põhiliste tulemusvaldkondade võimaliku lisamise ja kohandamise kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõike 4 punktile b.
   2.   Eesmärkide seadmisel vastab igale põhilisele tulemusvaldkonnale üks või piiratud arv põhilisi tulemusnäitajaid. Aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse iga põhilise tulemusnäitaja siduvaid eesmärke.
   3.   I lisa 1. jaos sätestatakse iga põhilise tulemusvaldkonna jaoks eesmärkide seadmisel kasutatavad põhilised tulemusnäitajad ja ELi tasandi tulemusnäitajad.
   4.   I lisa 2. jaos sätestatakse kohalike eesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud põhilised tulemusnäitajad ja tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud tulemusnäitajad. Kohaliku tasandi mõiste, mis hõlmab funktsionaalse õhuruumiosa, siseriiklikku või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandit, on kindlaks määratud I lisa 2. jaos.
   5.   Põhilisi tulemusnäitajaid võrdlusperioodi jooksul ei muudeta. Muudatused võib vastu võtta käesoleva määruse muutmise kaudu vähemalt kuus kuud enne kogu ELi hõlmavate uute tulemuseesmärkide vastuvõtmist.
   6.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad kehtestavad lisaks käesolevas artiklis osutatud ja I lisa 2. jaos sätestatud põhilistele tulemusvaldkondadele ja -näitajatele täiendavad tulemusnäitajad ja nendega seotud eesmärgid, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimiseks ja/või osana tulemuslikkuse kavast. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid peavad toetama kogu ELi hõlmavate eesmärkide ja nendest tulenevalt riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi eesmärkide saavutamist. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid võivad näiteks sisaldada ja kirjeldada tulemuslikkuse kava tsiviil-sõjalist või meteoroloogilist mõõdet ning neile võib lisada asjakohaseid stimuleerimiskavasid.
   7.   Selleks et lihtsustada (põhiliste) ohutusalaste tulemusnäitajate rakendamist, võtab EASA pärast tulemuslikkuse hindamise asutusega konsulteerimist enne teise võrdlusperioodi algust määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 52 sätestatud korras vastu nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid ja juhismaterjalid.
   II   PEATÜKK

      TULEMUSLIKKUSE KAVADE ETTEVALMISTAMINE

   Artikkel 10
   Kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid
   1.   Komisjon võtab kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid vastu kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega, võttes arvesse võrgustiku haldusasutuse ja riiklike järelevalveasutuste asjakohaseid andmeid ja olles konsulteerinud tulemuslikkuse kava ohutusaspektide suhtes kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud sidusrühmadega, teiste asjaomaste organisatsioonidega ja Euroopa Lennundusohutusametiga.
   2.   Euroopa Komisjon esitab kogu ELi hõlmavad eesmärgid vastavalt artikli 9 lõikele 3 hiljemalt viisteist kuud enne võrdlusperioodi algust ja need võetakse vastu hiljemalt kaksteist kuud enne võrdlusperioodi algust.
   3.   Kogu ELi hõlmavate eesmärkide seadmist I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhilise tulemusnäitaja jaoks alustatakse alates teise võrdlusperioodi kolmandast aastast komisjoni otsuse alusel, järgides lõikes 1 osutatud menetlust.
   4.   Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmise käigus määrab komisjon kindlaks häiretaseme(d), mille ületamisel võidakse aktiveerida artiklis 19 osutatud häiremehhanismid.
   5.   Komisjon põhjendab kõiki kogu ELi hõlmavaid tulemuseesmärke, kirjeldades kõnealuste eesmärkide seadmisel kasutatud eeldusi ja põhjendusi, näiteks seda, kuidas kasutati võrgustiku haldusasutustelt ja riiklikelt järelevalveasutustelt saadud andmeid ja muid faktilisi andmeid, lennuliiklusprognoose ja selliste aeronavigatsiooniteenuseid osutavate rühmade või funktsionaalsete õhuruumiosade koosseise, millel on sarnane kasutus- ja majanduskeskkond.
   Artikkel 11
   Tulemuslikkuse kavade koostamine
   1.   Riiklikud järelevalveasutused koostavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil tulemuslikkuse kavad, mis sisaldavad eesmärke, mis on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja IV lisas esitatud hindamiskriteeriumidega.
   Ilma et see piiraks II lisas esitatud vormi kasutamist, võib tulemuslikkuse kava sisaldada eri osi kohaliku tasandi, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa, riigi või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandi kohta.
   2.   Selleks et toetada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamist, tagavad riiklikud järelevalveasutused järgmise:

               a)

               aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad riiklikele järelevalveasutustele oma äriplaani;

               b)

               tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkidega seoses konsulteeritakse sidusrühmadega määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 10 kohaselt. Sidusrühmadele edastatakse piisav teave vähemalt kolm nädalat enne konsultatiivkohtumist.

         3.   Tulemuslikkuse kavad sisaldavad eelkõige järgmist:

               a)

               teenuseühikutes väljendatud lennuliiklusprognoosid, mis esitatakse igal võrdlusperioodi aastal nii funktsionaalse õhuruumiosa tasandi kui ka kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvate navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta, ja kasutatud arvandmete põhjendus;

               b)

               igal võrdlusperioodi aastal ja kõikide navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta esitatakse andmed määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b sätete kohaselt kindlaks määratud aeronavigatsiooniteenuste kulude kohta;

               c)

               kavandatavate investeeringute, sealhulgas tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute kirjeldus ning üksikasjalik kirjeldus nende asjakohasuse kohta seoses Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, võrgustiku strateegilise kavaga ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud ühisprojektidega. See kirjeldus peab kajastama funktsionaalse õhuruumiosa tasandil saadavat kasu ja koostoimet;

               d)

               iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on seatud kõikide põhiliste tulemusnäitajate kohta kogu võrdlusperioodiks, ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused;

               e)

               põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse arvestamine, mis muu hulgas hõlmab tulemuslikkuse kava mõju hindamist lennuohutuse seisukohalt ja riski vähendamise meetmeid ohutuse jätkuvaks tagamiseks;

               f)

               kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, milles käsitletakse õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamise eesmärgil, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjalise missiooni tulemuslikkust ja vajaduse korral ka tulemuslikkuse kava muude näitajate ja eesmärkidega kooskõlas olevaid asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke;

               g)

               kirjeldus ja põhjendus selle kohta, kuidas punktis d osutatud tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkusega ning aitavad kaasa nende saavutamisele;

               h)

               aeronavigatsiooniteenuste kõikide asjaomaste osutajate kindlaksmääramine ja nende konkreetne panus eesmärkide saavutamisse, mida läbipaistvuse eesmärgil kontrollitakse sobival tasandil kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii;

               i)

               selliste stimuleerivate meetmete kirjeldus, mida kohaldatakse aeronavigatsiooniteenuste asjaomaste osutajate suhtes, et soodustada eesmärkide saavutamist võrdlusperioodi jooksul;

               j)

               riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamise jälgimiseks võetud meetmed;

               k)

               kirjeldus sidusrühmadega konsulteerimise tulemuste, sealhulgas osalejate tõstatatud küsimuste ja kokkulepitud meetmete kohta.

         4.   Tulemuslikkuse kava koostamisel järgitakse II lisas esitatud vormi ning see võib sisaldada täiendavaid näitajaid ja eesmärke, kui liikmesriigid on vastavalt artikli 9 lõikele 6 nii otsustanud.
   5.   Võrgustiku haldusasutus koostab võrgustiku tulemuslikkuse kava, mille eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mutatis mutandis ka IV lisas sätestatud hindamiskriteeriumidega.
   6.   Võrgustiku tulemuslikkuse kava väljatöötamiseks teeb võrgustiku haldusasutus järgmist:

               a)

               tagab komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikli 14 kohase konsulteerimise;

               b)

               kasutab III lisas sätestatud vormi.

         Artikkel 12
   Stimuleerimiskavad
   1.   Liikmesriikides tulemuslikkuse kava raames kohaldatavad stimuleerimiskavad on kooskõlas järgmiste üldpõhimõtetega:

               a)

               need on tulemuslikud, proportsionaalsed ning neid ei muudeta võrdlusperioodi jooksul;

               b)

               neid rakendatakse mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et toetada teenuste tulemuslikumat osutamist;

               c)

               need on osa regulatiivsest keskkonnast, millega kõik sidusrühmad on ex ante tuttavad, ja neid kohaldatakse kogu võrdlusperioodi jooksul;

               d)

               need suunavad isikute käitumist seoses eesmärkide seadmisega, et saavutada kõrge tulemustase ja täita asjaomased eesmärgid.

         2.   Kulutõhususeesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklite 13 ja 14 asjakohastele sätetele. Kõnealused stiimulid sisaldavad riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi riskijagamise mehhanismi.
   3.   Läbilaskevõime eesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning kus on arvesse võetud kohalikke olusid.
   4.   Keskkonnaeesmärkide saavutamist võib stimuleerida rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning milles on arvesse võetud kohalikke olusid.
   5.   Lisaks võivad liikmesriigid muuta kohalikul tasandil aeronavigatsioonitasusid vastavalt rakendusmäärus (EL) nr 391/2013 artikli 16 sätetele.
   III   PEATÜKK

      TULEMUSLIKKUSE KAVADE VASTUVÕTMINE

   Artikkel 13
   Tulemuslikkuse kavade esialgne vastuvõtmine
   Liikmesriigid võtavad riiklike järelevalveasutuste ettepanekul vastu siduvaid tulemuseesmärke sisaldavad tulemuslikkuse kavad ja edastavad need komisjonile hiljemalt kuus kuud enne võrdlusperioodi algust.
   Artikkel 14
   Tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide hindamine ja läbivaatamine
   1.   Komisjon hindab tulemuslikkuse kavasid, neis sisalduvaid eesmärke ning eelkõige nende kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, piisavat panust kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja vastavust IV lisas esitatud kriteeriumidele, võttes nõuetekohaselt arvesse olukorra muutumist, mis võis toimuda kogu ELi hõlmavate eesmärkide vastuvõtmise kuupäeva ja tulemuslikkuse kava hindamise kuupäeva vahel. Kui eesmärgid on seatud kohalikul tasandil ega sisalda viidet kogu ELi hõlmavale tulemuseesmärgile, lähtutakse hindamisel IV lisas sätestatud kriteeriumidest.
   2.   Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende täitmisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist.
   3.   Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, annab ta viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusega asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) välja soovituse võtta vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärk või -eesmärgid. Kõnealune soovitus esitatakse pärast asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega) konsulteerimist ja selles määratakse üksikasjalikult kindlaks, milline tulemuslikkuse kava osa ja/või eesmärk (eesmärgid) tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut.
   4.   Sel juhul võtab asjaomane liikmesriik (võtavad asjaomased liikmesriigid) hiljemalt neli kuud pärast soovituse andmist vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärgi(d), võttes arvesse komisjoni seisukohti ja nende eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid meetmeid, ning teavitab sellest komisjoni.
   Artikkel 15
   Läbivaadatud tulemuslikkuskavade ja eesmärkide hindamine ning parandusmeetmete vastuvõtmine
   1.   Komisjon hindab iga läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning selles sisalduvaid tulemuseesmärke IV lisas sätestatud kriteeriumide alusel.
   2.   Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende saavutamisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava kättesaamist.
   3.   Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole ikka veel kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole ikka veel kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, teeb ta viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud menetlusega otsuse, et asjaomane liikmesriik peab (asjaomased liikmesriigid peavad) võtma parandusmeetmeid.
   4.   Kõnealuses otsuses määratakse IV lisas sätestatud kriteeriumide põhjal üksikasjalikult kindlaks, missugune tulemuslikkuse kava osa ja missugune tulemuseesmärk või missugused tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut. Otsuses võib sätestada nende eesmärkidega seotud oodatava tulemuslikkustaseme, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil (asjaomastel liikmesriikidel) võtta asjakohaseid parandusmeetmeid, samuti võib otsus sisaldada soovitusi selliste parandusmeetmete võtmiseks.
   5.   Kahe kuu jooksul pärast komisjoni otsust teavitatakse komisjoni asjaomases liikmesriigis (asjaomastes liikmesriikides) vastu võetud parandusmeetmetest ning elementidest, mis tõendavad nende meetmete kooskõla komisjoni otsusega.
   Artikkel 16
   Pärast võrdlusperioodi algust vastu võetud tulemuslikkuskavad või parandusmeetmed
   Pärast võrdlusperioodi algust artiklites 14 ja 15 sätestatud korras vastu võetud tulemuslikkuskavasid ja tulemuseesmärke kohaldatakse tagasiulatuvalt alates võrdlusperioodi esimesest päevast.
   Artikkel 17
   Tulemuseesmärkide läbivaatamine
   1.   Komisjon võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega teha otsuse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamise kohta ja/või anda liikmesriigi taotluse korral loa ühe või mitme kohaliku tulemuseesmärgi läbivaatamiseks järgmistel juhtudel:

               a)

               kui artikli 18 lõikes 4 osutatud aruande kohaselt on tal olulisi tõendeid selle kohta, et esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, või

               b)

               võrdlusperioodi ajal artiklis 19 osutatud häiremehhanismide kohaldamise tõttu või

               c)

               pärast seda, kui komisjon on teinud artikli 10 lõike 3 kohase otsuse I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhiliste tulemusnäitaja kohta.

         2.   Kogu ELi hõlmavate eesmärkide läbivaatamise tulemusena võidakse muuta kehtivaid tulemuslikkuse kavasid. Sel juhul võib komisjon otsustada käesoleva määruse II ja III peatükis sätestatud ajakava asjakohaselt kohandada.
   IV   PEATÜKK

      TULEMUSEESMÄRKIDE SAAVUTAMISE JÄLGIMINE

   Artikkel 18
   Pidev jälgimine ja aruandlus
   1.   Riiklikud järelevalveasutused ja komisjon jälgivad tulemuslikkuse kavade rakendamist. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei täideta, peab asjaomane liikmesriik (peavad asjaomased liikmesriigid) olukorra lahendamiseks välja töötama parandusmeetmed ja neid kohaldama ning komisjoni kõnealustest parandusmeetmetest teavitama. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.
   2.   Kui komisjon märkab kohalikul või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tulemuslikkuse suurt ja püsivat langust, mis mõjutab teiste ühtse Euroopa taeva osalisriikide õhuruumi ja/või kogu Euroopa õhuruumi, võib ta nõuda, et asjaomane liikmesriik töötaks (asjaomased liikmesriigid töötaksid) välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid, kohaldaksid neid ja teavitaksid nendest komisjoni. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.
   3.   Komisjon jälgib, kuidas võrgustiku haldusasutus rakendab võrgustiku tulemuslikkuse kava. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul tulemuseesmärke ei täideta, nõuab komisjon, et võrgustiku haldusasutus töötaks välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada võrgustiku tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid. Komisjon teavitab kõnealustest parandusmeetmetest riiklikke järelevalveasutusi või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organeid.
   4.   Riiklikud järelevalveasutused või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organid esitavad komisjonile tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise aruande hiljemalt iga aasta 1. juuniks, või siis, kui tekib oht, et tulemuseesmärke ei saavutata. Aruannete aluseks on soovitused, mille komisjon töötab välja enne võrdlusperioodi algust. Komisjon esitab ühtse taeva komiteele vähemalt üks kord aastas aruande tulemuseesmärkide saavutamise kohta.
   Artikkel 19
   Häiremehhanismid
   1.   Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatab komisjon ühtse taeva komitee abil liikmesriikidega konsulteerides olukorra läbi ja teeb nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Kõnealused meetmed võivad sisaldada kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamist, millega kaasneb kohaline tulemuseesmärkide läbivaatamine.
   2.   Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatavad asjaomased riiklikud järelevalveasutused koostöös komisjoniga olukorra läbi ja teevad nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Need meetmed võivad hõlmata kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.
   3.   Liikmesriigid võivad otsustada vastu võtta häiretasemed, mis erinevad artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemetest, et arvestada kohalikke olusid ja eripärasid. Sel juhul esitatakse need häiretasemed tulemuslikkuse kavades ja need peavad vastama artikli 10 lõike 4 alusel vastu võetud häiretasemetele. Selliseid kõrvalekaldeid põhjendatakse üksikasjalikult. Kõnealuste häiretasemete aktiveerimisel kohaldatakse lõikes 1 sätestatud menetlust.
   4.   Kui häiremehhanismide rakendamisega kaasneb tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamine, hõlbustab komisjon kõnealust läbivaatamist, kohandades vastavalt vajadusele ajakava kooskõlas II ja III peatükis sätestatud menetlusega.
   Artikkel 20
   Nõuetele vastavuse jälgimise hõlbustamine
   1.   Aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja võrgustiku haldusasutus hõlbustavad komisjoni, asjaomase riikliku järelevalveasutuse, riikliku järelevalveasutuse nimel tegutseva pädeva üksuse või vajaduse korral EASA tegevust kontrollide ja ülevaatuste, kaasa arvatud kohapealsete kontrollide tegemisel. Ilma et see piiraks riiklike järelevalveasutuste ja EASA järelevalvevolitusi, on volitatud isikutel õigus teha järgmist:

               a)

               kontrollida kõigi põhiliste tulemusvaldkondadega seotud asjakohaseid dokumente ja kõiki teisi materjale, mis on seotud tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide kehtestamisega;

               b)

               teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid;

               c)

               küsida kohapeal suulisi selgitusi.

         2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimised ja ülevaatused toimuvad nendes liikmesriikides kehtiva korra kohaselt, mille territooriumil neid kavatsetakse teha.
   3.   Riiklikud järelevalveasutused jälgivad käesoleva määruse rakendamist ohutusalases tulemusvaldkonnas vastavalt komisjoni määruses (EL) nr 1034/2011 (15) sätestatud ohutusjärelevalvekorrale.
   4.   EASA jälgib kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 (16) artikli 24 lõikes 5 sätestatud töömeetoditega standardimiskontrollide käigus käesoleva määruse rakendamist liikmesriikides ohutusega seotud põhilises tulemusvaldkonnas.
   V   PEATÜKK

      ÜHTSE EUROOPA TAEVA JAOKS AERONAVIGATSIOONITEENUSTE TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD TEABE KOGUMINE, KONTROLLIMINE, ANALÜÜSIMINE, HINDAMINE JA LEVITAMINE

   Artikkel 21
   Tulemuslikkuse hindamiseks vajalike andmete kogumine ja kontrollimine
   1.   Lisaks teiste Euroopa Liidu vahendite kaudu komisjoni poolt juba kogutud andmetele, mida samuti võib kasutada tulemuslikkuse hindamiseks, tagavad siseriiklikud asutused, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaama käitajad ja koordinaatorid ning lennuettevõtjad, et komisjonile esitatakse V lisas osutatud andmed kooskõlas selles lisas sätestatud nõuetega.
   2.   Siseriiklikud asutused võivad täielikult või osaliselt delegeerida või korraldada ümber ülesanded, mis on seotud andmete vahetamisega riiklike järelevalveasutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite vahel, et võtta arvesse kohalikke eripärasid ja olemasolevaid aruandluskanaleid.
   3.   Andmete esitajad võtavad vajalikke meetmeid, et tagada andmete kvaliteet, kontrollimine ja õigeaegne edastamine, kvaliteedikontrolle ja valideerimisprotsesse käsitlevate tõendite olemasolu, selgituste andmine andmete kvaliteediga seotud konkreetsetele komisjoni päringutele ning vajaduse korral andmete kvaliteedi parandamiseks koostatud tegevuskavade olemasolu. Andmed esitatakse tasuta ja vajaduse korral elektrooniliselt, kasutades komisjoni kindlaksmääratud vormi.
   4.   Komisjon hindab lõike 1 kohaselt edastatud andmete kvaliteeti ja kontrollib neid. Kui andmeid ei ole võimalik tulemuslikkuse hindamiseks nõuetekohaselt kasutada, võib komisjon koostöös liikmesriikidega ning eelkõige nende riiklike järelevalveasutustega võtta asjakohaseid meetmeid, et hinnata ja parandada andmete kvaliteeti.
   5.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse lõikes 1 osutatud ja Eurocontrolile juba esitatud andmeid komisjonile esitatud andmetena. Kui andmeid ei ole veel Eurocontrolile esitatud, võtavad komisjon ja Eurocontrol vajalikud meetmed, et tagada nende andmete kättesaadavus komisjonile lõikes 3 kirjeldatud tingimustel.
   6.   Kui andmete suhtes kehtestatakse uusi olulisi nõudeid või on oodata ebapiisava kvaliteediga andmeid, teeb komisjon enne seda, kui käesoleva määruse muutmisega kehtestatakse uued nõutavad andmed, prooviuuringud, mida liikmesriigid või sidusrühmad teevad vabatahtlikult. Kõnealuseid prooviuuringuid tehakse selleks, et hinnata asjakohaste andmete kogumise otstarbekust, võttes arvesse asjaomaste andmete kättesaadavusest saadavat kasu, aga ka nende kogumise kulusid ja vastajate koormust.
   Artikkel 22
   Teabe levitamine
   1.   Komisjon levitab teavet määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 sätestatud eesmärkide saavutamise nimel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (17) eriti selle artikliga 4, ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 18.
   2.   Artikli 3 lõike 3 punktis a nimetatud teave on avalikult kättesaadav eelkõige elektrooniliselt. Selleks võtab komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse artikli 21 kohaldamise raames tulemuslikkuse hindamise eesmärgil kogutud andmete töötlemise, kaitse, konfidentsiaalsuse ja levitamisega seotud poliitikasuundumusi ning asjaomaseid intellektuaalomandi õigusi.
   3.   Artikli 18 lõike 4 kohased komisjoni aruanded tehakse avalikult kättesaadavaks ning asjakohased viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon võib otsustada anda asjaomastele isikutele korrapäraselt muud üldist teavet eelkõige elektroonilistelt.
   4.   Artiklis 10 osutatud kogu ELi hõlmavad eesmärgid ja viide III peatüki kohastele vastuvõetud tulemuslikkuse kavadele on avalikult kättesaadavad ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   5.   Individuaalne juurdepääs konkreetsele teabele, näiteks kontrollitud andmetele ja statistikale, on tagatud andmeesitajale, kellega asjaomane teave ja tegevus on otseselt seotud.
   VI   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 23
   Erandid
   Kui rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklis 3 sätestatud menetluse kohaselt tehakse kindlaks, et mõnede või kõikide terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste ja/või side-, navigatsiooni- või seireteenuste, lennunduse meteoroloogiateenuste ning aeronavigatsiooniteabe teenistuse teenuste suhtes kohaldatakse turutingimusi ning liikmesriik on kõnealuse määruse alusel otsustanud, et ta ei arvuta nende teenuste kindlaksmääratud kulusid, ei arvuta ega kehtesta terminali navigatsioonitasusid ega stimuleeri asjaomaseid teenuseid rahaliselt, ei kohaldata eespool nimetatud teenuste suhtes ka kulutõhususe eesmärki.
   Artikkel 24
   Edasikaebamine
   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud, et need vaadatakse korrapäraselt läbi ja/või et nende suhtes võib kohaldada edasikaebamismenetlust.
   Artikkel 25
   Kava läbivaatamine
   Komisjon vaatab tulemuslikkuse kava läbi iga võrdlusperioodi lõpuks ning analüüsib eelkõige kõnealuse kava mõju, tulemuslikkust ja ulatust, võttes arvesse ICAO poolt kõnealuses valdkonnas tehtud tööd.
   Artikkel 26
   Määruse (EL) nr 677/2011 muutmine
   Määrust (EL) nr 677/2011 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Põhjendus 28 jäetakse välja.

               2)

               Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               „1.   Oma pikaajalise tegevuse suunamiseks koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku strateegilise kava, mis on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8 sätestatud võrdlusperioodiga, ning täiustab ja rakendab seda (18).

               3)

               Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
               „4.   Võrgustiku strateegilist kava ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt 12 kuud enne iga võrdlusperioodi algust.”

               4)

               Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:
               „3.   Võrgustiku haldusasutus esitab komisjonile ja ametile igal aastal aruande oma ülesannete täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruandes käsitletakse üksikuid võrgustiku funktsioone, aga ka kogu võrgustiku olukorda ning see on tihedalt seotud võrgustiku strateegilise kava, võrgustiku operatiivkava ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 6 punktis d osutatud võrgustiku tulemuslikkuse kava sisuga. Komisjon teavitab aruandest ühtse taeva komiteed.”

               5)

               IV lisa asendatakse järgmisega:

                  „IV LISA

                     VÕRGUSTIKU STRATEEGILISE KAVA VORM

                  Võrgustiku strateegilise kava ülesehitus on järgmine:
                  1.   SISSEJUHATUS

                              1.1.

                              Võrgustiku strateegilise kava ulatus (geograafiline ja ajaline)

                              1.2.

                              Kava ettevalmistamise ja kinnitamise menetlus

                        2.   ÜLDINE KONTEKST JA NÕUDED

                              2.1.

                              Võrgustiku praeguse ja kavandatava olukorra, sealhulgas Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamise (ERND), lennuliiklusvoo juhtimise (ATFM), lennujaamade ja piiratud ressursside kirjeldus

                              2.2.

                              Kava ajalise kestusega seotud probleemid ja võimalused (sealhulgas prognoositud nõudlus lennuliikluse järele ja ülemaailmsed arengusuundumused)

                              2.3.

                              Tulemuseesmärgid ja ärivajadused vastavalt eri sidusrühmade väljendatud vajadustele ja kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele

                        3.   STRATEEGILINE NÄGEMUS

                              3.1.

                              Võrgustiku strateegilise arengu ning tulemuseesmärkide ja ärivajaduste eduka täitmise kirjeldus

                              3.2.

                              Kooskõla tulemuslikkuse kavaga

                              3.3.

                              Kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga

                        4.   STRATEEGILISED EESMÄRGID

                              4.1.

                              Võrgustiku strateegiliste eesmärkide kirjeldus:

                                          a)

                                          mis muu hulgas hõlmab operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega tehtavat koostööd käsitlevaid küsimusi, täpsustades sidusrühmade rolli ja vastutust;

                                          b)

                                          milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid vastavad vajadustele;

                                          c)

                                          milles määratakse kindlaks, kuidas nende eesmärkide täitmist mõõdetakse;

                                          d)

                                          milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid mõjutavad lennundussektorit ja muid asjaomaseid valdkondi.

                        5.   STRATEEGILINE KAVANDAMINE

                              5.1.

                              Lühikese ja keskpika perioodi kavandamise kirjeldus:

                                          a)

                                          iga strateegilise eesmärgi prioriteedid;

                                          b)

                                          iga strateegilise eesmärgi rakendamiseks vajaliku tehnoloogia kasutuselevõtt ja selle mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, asjaomased kulud ja eelised ning ka vajalik juhtimine, ressursid ja reguleerimine;

                                          c)

                                          operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende rollid ja vastutusalad;

                                          d)

                                          võrgustiku haldusasutuse kokkulepitud osalemistasand kava iga elemendi rakendamise toetamisel iga individuaalse funktsiooni puhul.

                              5.2.

                              Pikaajalise kavandamise kirjeldus:

                                          a)

                                          iga strateegilise eesmärgi saavutamiseks vajalik tehnoloogia ning vastavad teadus- ja arendustegevuse aspektid ja nende mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, ärimudel, nõuetekohane juhtimine ja reguleerimine ning asjaomaste investeeringute ohutusalased ja majanduslikud põhjendused;

                                          b)

                                          operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende roll ja vastutusala.

                        6.   RISKIANALÜÜS

                              6.1.

                              Kava rakendamisega seotud riskide kirjeldus

                              6.2.

                              Jälgimisprotsessi kirjeldus (sealhulgas võimalikud kõrvalekalded esialgsetest eesmärkidest)

                        7.   SOOVITUSED

                              7.1.

                              Selliste meetmete kindlakstegemine, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid kava rakendamise toetamiseks võtma”

         Artikkel 27
   Jõustumine
   1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates artiklis 8 kindlaksmääratud teisest võrdlusperioodist ning kõnealuse võrdlusperioodi ajal. Selleks et luua tulemuslikkuse kava kohaldamise raames tingimused kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmiseks enne teise võrdlusperioodi algust, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 2, ning et tagada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine kooskõlas käesoleva määrusega, kohaldatakse artikli 1 lõikeid 3 ja 4, artikli 3 lõike 3 alapunkte i ja n, artikleid 5 ja 6, artikli 9 lõikeid 3 ja 4, artiklit 26 ja II ning III peatükki ning I, II, III, IV ja V lisa alates käesoleva määruse jõustumisest.
   Artikkel 28
   Kehtetuks tunnistamine
   Komisjoni määrus (EL) nr 691/2010, komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustust rakendada tulemuslikkuse kava artiklis 8 kindlaksmääratud esimese võrdlusperioodi jooksul.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 3. mai 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

      (2)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.

      (3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

      (4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

      (5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 31.

      (6)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

      (7)  ELT L 185, 15.7.2011, lk 1.

      (8)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.

      (9)  ELT L 310, 25.11.2011, lk 3.

      (10)  ELT L 167, 4.7.2003, lk 23.

      (11)  ELT L 294, 13.11.2007, lk 3.

      (12)  ELT L 295, 14.11.2007, lk 7.

      (13)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1.

      (14)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

      (15)  ELT L 271, 18.10.2011, lk 15.

      (16)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

      (17)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

      (18)  ELT L 128, 9.5.2013, lk 1.”

      I LISA

         PÕHILISED TULEMUSNÄITAJAD (KPI) JA TULEMUSNÄITAJAD (PI)

      1.   JAGU

         Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine ja tulemuslikkuse jälgimine ELi tasandil

      1.   OHUTUS
      1.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse miinimumtase, mis on kindlaks määratud 2. jao punkti 1.1 alapunktis a.

                  b)

                  Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamisprotsent vähemalt kolme liiki vahejuhtumitest teatamise puhul: hajutusmiinimumi rikkumine, lennuraja loata hõivamine ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumid kõikides ATS-üksustes vastavalt 2. jao punkti 1.1 alapunktile b.

            2.   KESKKOND
      2.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab erinevust seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja sellele vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul;

                              ii)

                              „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

                              iii)

                              Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa.

                  b)

                  Marsruutlennu horisontaalse osa keskmise tõhususe näitaja võrreldes viimases esitatud lennuplaanis märgitud trajektooriga, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              erinevus viimases esitatud lennuplaanis märgitud marsruutlennu osa trajektoori pikkuse ja vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul;

                              ii)

                              „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

                              iii)

                              Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa.

            2.2.   Tulemusnäitajad

                  a)

                  Reserveerimisprotseduuride tõhusus õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) puhul, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              näitaja väljendab suhet selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruum oli reserveeritud või üldisest lennuliiklusest eraldatud, ja selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruumi kasutati toiminguks, milleks eespool nimetatud eraldamine või reserveerimine oli ette nähtud;

                              ii)

                              kõnealune näitaja arvutatakse nii eeltaktikalise kui ka taktikalise eraldamise kohta, võttes arvesse kõiki õhuruumi eraldamisi, millest võrgustiku haldusasutusele on teatatud.

                  b)

                  Tingimuslike marsruutide (CDR) kavandamise määr, milleks on järgmise kahe näitaja suhtarv: selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel kasutati tingimuslikke marsruute, selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute.

                  c)

                  Tingimuslike marsruutide tõhusa kasutamise kindlaksmääramiseks võrreldakse tingimuslike marsruute kasutanud õhusõidukite arvu selliste õhusõidukite arvuga, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute.

            3.   LÄBILASKEVÕIME
      3.1.   Põhiline tulemusnäitaja

      Aeronavigatsiooniteenuste osutamisest tingitud marsruutlennu ATFM-hilinemiste (ATFM-lennuliiklusvoo juhtimine) keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                  i)

                  marsruutlennuosa ATFM-hilinemine on ATFM-i keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, (1) ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja ATFMi keskse üksuse antud kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena;

                  ii)

                  kõnealuse näitaja puhul võetakse arvesse kõiki Euroopa õhuruumis toimuvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

                  iii)

                  näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

            3.2.   Tulemusnäitaja

      Lähenemisalas ja lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenustega seotud ja sihtlennujaamas kohaldatavatest maandumispiirangutest tingitud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                  i)

                  näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta;

                  ii)

                  selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaama maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

                  iii)

                  näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

            4.   KULUTÕHUSUS
      4.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Kogu ELi hõlmav marsruudi aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (determined unit cost – DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              näitaja väljendab marsruutlennu osade kindlaksmääratud kulude ja Euroopa Liidu tasandil asjaomaseks perioodiks koostatud liiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega;

                              ii)

                              näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses;

                              iii)

                              näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                  b)

                  Kogu ELi hõlmav terminali aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega;

                              ii)

                              näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses;

                              iii)

                              näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta;

                              iv)

                              kõnealust näitajat kohaldatakse alates teise võrdlusperioodi kolmanda aasta algusest, kui artikli 10 lõikes 3 osutatud otsusest ei tulene teisiti.

            4.2.   Tulemusnäitaja

      Eurocontroli kulud, eelkõige kõnealuste kulude areng võrreldes punkti 4.1 alapunktis a sätestatud põhilise tulemusnäitaja (KPI) arenguga. Selleks tagavad liikmesriigid, et Eurocontrol esitab komisjonile teavet nii vastuvõetud kui ka tegeliku eelarve kohta, samuti asjaomase võrdlusperioodi kulubaasi kohta ning vastuvõetud kulubaasi ja liiklusprognooside alusel arvestatava ühikuhinna muutumise kohta, märkides ära muutused eri komponentide kaupa ning tuues eraldi välja eri teenindusviisid.
      2.   JAGU

         Kohalike tulemuseesmärkide seadmine ja tulemuslikkuse jälgimine kohalikul tasandil

      1.   OHUTUS
      1.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Ohutusjuhtimise tõhusus liikmesriikide, riiklike järelevalveasutuste ning selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate hulgas, kellel on sertifikaat lennuliiklusteenuste või side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamiseks. Kõnealust põhilist tulemusnäitajat (KPI) mõõdetakse järgmiste juhtimiseesmärkide abil:

                              i)

                              ohutuspoliitika ja -eesmärgid;

                              ii)

                              ohutusalane riskijuhtimine;

                              iii)

                              ohutuse tagamine;

                              iv)

                              ohutuse edendamine;

                              v)

                              ohutu tegutsemine.

                  b)

                  Riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine sellise aruandluse suhtes, mis hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumisi, lennuraja loata hõivamisi ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumeid kõikides lennuliiklusteenindusüksustes. Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad kasutavad eespool nimetatud vahejuhtumitest teatamisel järgmiseid raskusastmeid:

                              i)

                              raske vahejuhtum;

                              ii)

                              märkimisväärne vahejuhtum;

                              iii)

                              oluline vahejuhtum;

                              iv)

                              ei mõjuta ohutust;

                              v)

                              kindlaks määramata; kasutatakse näiteks piisava teabe puudumise või ebaselge või vastuolulise tõendusmaterjali korral.

                        Metoodika kohaldamist käsitlevas aruandluses kirjeldatakse konkreetseid vahejuhtumeid.

                  c)

                  Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate aruandlus õiglase suhtumise taseme või selle puudumise kohta.

            Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit, mille puhul on jälgimise eesmärgil ära näidatud ka riigi panus asjaomasesse näitajasse.
      1.2.   Tulemusnäitajad

                  a)

                  Ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide (kui need on olemas) kasutamine aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt; see hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste jälgimist.

                  b)

                  Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate iga-aastased aruanded vahejuhtumitest teatamise kohta, eesmärgiga mõõta aruandlustaset ning parandada aruandluskorda.

                  c)

                  Vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumite arv kõikides lennuliiklusteenindusüksustes.

            Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit, mille puhul on jälgimise eesmärgil ära näidatud ka riigi panus asjaomasesse näitajasse.
      2.   KESKKOND
      2.1.   Põhiline tulemusnäitaja

      Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                  i)

                  kõnealune näitaja on seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja saavutatud vahemaa vaheline suhe kõikide kohalikus õhuruumis käitatavate või seda läbivate IFR- lendude puhul;

                  ii)

                  „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

                  iii)

                  kohalikust õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid kohalikku õhuruumi jäävat osa;

                  iv)

                  „saavutatud vahemaa” on kohalikku õhuruumi sisenemise ja sealt väljumise punkti asukohta hõlmav funktsioon. Saavutatud vahemaa väljendab osa, mille eespool nimetatud punktid moodustavad kogu ELi hõlmava vahemaanäitaja arvutamisel. Kõikide kohalikes õhuruumides saavutatud vahemaade liitmisel saadakse kogu ELi hõlmav vahemaanäitaja.

            Kõnealuse näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit.
      2.2.   Tulemusnäitajad

                  a)

                  Lendutõusuks valmistumiseks kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab lendutõusuks valmistumiseks kulunud tegeliku aja ja vähese liikluse tingimustes lendutõusuks valmistumiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu lendutõusuaja vahelist suhet;

                              ii)

                              kõnealust näitajat väljendatakse minutites ühe väljumise kohta kogu kalendriaasta jooksul.

                  b)

                  Terminali õhuruumis kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab ASMA (lähenemise järjestamise ja ajalise hajutamise ala) läbimiseks kuluva aja ja vähese liikluse tingimustes ASMA läbimiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu aja vahelist suhet;

                              ii)

                              näitajat väljendatakse minutites ühe saabumise kohta kogu kalendriaasta jooksul;

                              iii)

                              „ASMA” on määratletud kui sihtlennujaama ümbritsevat virtuaalne silinder raadiusega 40 meremiili.

                  c)

                  1. jao punktis 2.2 kindlaks määratud näitajad

            Näitajate a ja b puhul tähendab „kohalik” riigi tasandit lennujaamade kaupa. Näitaja c puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit.
      3.   LÄBILASKEVÕIME
      3.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Marsruudi ATFM-hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              marsruudi ATFM-hilinemine on lennuliiklusvoo juhtimise (ATFMi) keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja AFTMi keskse üksuse kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena;

                              ii)

                              selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki IFR-lende kohalikus õhuruumis ja see hõlmab kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

                              iii)

                              näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                        Selle näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit ning läbipaistvuse tagamiseks jälgitakse kõnealust näitajat kõige asjakohasemal tasandil.

                  b)

                  Terminalis ja lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenustega seotud ja sihtlennujaamas kohaldatavatest maandumispiirangutest tingitud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta;

                              ii)

                              selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaamas maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

                              iii)

                              näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                        Selle näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit, mis jälgimise eesmärgil esitatakse lennujaamade kaupa.

            3.2.   Tulemusnäitajad

                  a)

                  ATFMi teenindusaegade järgimine kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 artikliga 11.

                  b)

                  Lähtelennujaamas kohaldatavatest stardipiirangutest tulenevate ja lennujuhtimisega seotud väljumiseelsete hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab lennujuhtimisega seotud väljumiseelse hilinemise keskmist pikkust ühe väljuva IFR-lennu kohta;

                              ii)

                              Näitaja arvutamisel arvestatakse kõiki lähtelennujaamast väljuvaid IFR-lende ning see hõlmab hilinemisi, mis tulenevad piirangutest, mida lennujuhtimisüksus kohaldab seisuplatsilt väljumiseks valmis oleva õhusõiduki suhtes;

                              iii)

                              näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                        Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit, mis jälgimise eesmärgil esitatakse lennujaamade kaupa.

            4.   KULUTÕHUSUS
      4.1.   Põhilised tulemusnäitajad

                  a)

                  Marsruudi aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab marsruudi kindlaksmääratud kulude ja asjaomaseks ajavahemikuks navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kohta koostatud kohaliku tasandi lennuliiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b;

                              ii)

                              näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses;

                              iii)

                              näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                  b)

                  Terminali aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

                              i)

                              kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b;

                              ii)

                              näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses;

                              iii)

                              näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

                        Eespool nimetatud kahe näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” maksustamispiirkonna tasandit.

         (1)  ELT L 80, 26.3.2010, lk 10.

      II LISA

         TULEMUSLIKKUSE KAVADE VORM

      Tulemuslikkuse kava ülesehitus on järgmine.
      1.   SISSEJUHATUS

                  1.1.

                  Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate loetelu jne)

                  1.2.

                  Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne)

                  1.3.

                  Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemuste kirjeldus, mis sisaldab nii saavutatud kokkuleppeid, eriarvamusi kui ka eriarvamuste tekke põhjusi.

                  1.4.

                  Aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt võrgustiku strateegilise kava rakendamiseks funktsionaalse õhuruumiosa tasandil võetud meetmed ja muud juhtpõhimõtted, mis on seotud funktsionaalse õhuruumiosa kasutamisega pika aja jooksul.

                  1.5.

                  Artikli 1 kohaselt tulemuslikkuse kavas osalevate lennujaamade loetelu ja nende poolt käitatavate IFR-lendude keskmine arv.

                  1.6.

                  Selliste lennujaamade loetelu, mille suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 1 lõikes 5 sätestatud erandit, ja nende käitatavate IFR-lendude keskmine arv.

            2.   INVESTEERINGUD

                  2.1.

                  Kirjeldused ja põhjendused selle kohta, missugune on uute ATM-süsteemide hankimiseks ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtavate investeeringute suurus, olemus ja panus tulemuseesmärkide saavutamisse, kaasa arvatud kõnealuste investeeringute asjakohasus ja kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidega ja vajaduse korral võrgustiku strateegilise kavaga.

                  2.2.

                  Punktis 2.1 osutatud kirjeldused ja põhjendused hõlmavad eelkõige järgmist:

                              i)

                              kui suur on punkti 2.1 kohaselt kirjeldatud ja põhjendatud investeeringute osakaal investeeringute kogusummast;

                              ii)

                              eraldi tuleb ära märkida uutesse süsteemidesse tehtavad investeeringud, olemasolevate süsteemide ajakohastamiseks tehtavad investeeringud ja süsteemide väljavahetamiseks tehtavad investeeringud;

                              iii)

                              iga uue ATM-süsteemi hankimiseks tehtava investeeringu ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtava investeeringu puhul tuleb osutada Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavale, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidele ja vajaduse korral võrgustiku strateegilisele kavale;

                              iv)

                              funktsionaalse õhuruumiosa tasandil või vajaduse korral teiste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosadega saavutatud koostoimimise üksikasjalik kirjeldus, eelkõige seoses ühise taristu ja ühishangetega;

                              v)

                              üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas eespool nimetatud investeeringud, mis hõlmavad nii marsruudil olemise kui ka terminali/lennujaamaga seotud lennuetappi, suurendavad tulemuslikkust neljas põhilises tulemusvaldkonnas, ning oodatavate tulemuste saavutamise tähtaeg;

                              vi)

                              teave investeeringutega seotud otsustusprotsessi kohta, näiteks dokumenteeritud tasuvusanalüüs, kasutajatega peetud konsultatsioonide tulemused ning selle käigus esitatud vastuargumendid.

            3.   KOHALIKU TASANDI TULEMUSEESMÄRGID

                  3.1.

                  Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on sätestatud I lisa 2. jaos iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused.

                              a)

                              Ohutus

                                          i)

                                          Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse tase: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta;

                                          ii)

                                          riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta (protsendimäär);

                                          iii)

                                          õiglane suhtumine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi viimaseks aastaks.

                              b)

                              Keskkond

                                          i)

                                          Marsruudi parema kavandamise kirjeldus;

                                          ii)

                                          marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja.

                              c)

                              Läbilaskevõime

                                          i)

                                          Marsruudi ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta;

                                          ii)

                                          terminaliga seotud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta;

                                          iii)

                                          aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te) koostatud läbilaskevõimekava.

                              d)

                              Kulutõhusus

                                          i)

                                          Igaks võrdlusperioodi aastaks marsruudil ja terminalis osutatavate lennuliiklusteenuste kindlaksmääratud kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punkti a ja artikli 15 lõike 2 punkti b sätetele ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 sätetega;

                                          ii)

                                          marsruudil ja terminalis osutatavate teenuseühikute prognoos iga võrdlusperioodi aasta kohta;

                                          iii)

                                          sellest tulenevalt võrdlusperioodiks kindlaks määratud ühikuhinnad;

                                          iv)

                                          asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus ja põhjendus, samuti finantsvõimenduse ja kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks kasutatud varabaasi koosseisu kirjeldus ja põhjendus;

                                          v)

                                          asjaomasele võrdlusperioodile eelnevatest aastatest ülekantud summade kirjeldus ja selgitus;

                                          vi)

                                          majandusprognooside kirjeldus, mis muu hulgas hõlmab järgmist:

                                                      —

                                                      kava koostamisel kasutatud inflatsiooniprognoosid, mida võrreldakse rahvusvaheliste allikatega, näiteks prognooside puhul IMF (Rahvusvahelise Valuutafondi) tarbijahinnaindeksiga ning tegelike määrade puhul Eurostati tarbijahindade harmoneeritud indeksiga. Põhjendused eespool nimetatud allikate andmetest kõrvalekaldumise kohta;

                                                      —

                                                      kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognoosid, kaasa arvatud prognooside koostamise aluseks olnud pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjeldus ning teave selle kohta, kas asjaomaseid õigusakte on kavas muuta või mitte;

                                                      —

                                                      aeronavigatsiooniteenuste finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoosid, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmise võlaintressi kirjeldus, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks;

                                                      —

                                                      kohandused, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest;

                                          vii)

                                          vajaduse korral rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis a sätestatud asjakohaste sündmuste ja olukordade kirjeldus eelmisel võrdlusperioodil, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriume, kaasa arvatud kulude suuruse, koosseisu ja põhjenduste hindamine, välja arvatud rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b kohaldamise korral;

                                          viii)

                                          vajaduse korral asjaomaseks võrdlusperioodiks kavandatav oluline ümberkorraldamine, kaasa arvatud ümberkorraldamiskulude suurus ning kõnealuste kulude põhjendus seoses kogukasuga, mida õhuruumi kasutajad aja jooksul hakkavad saama;

                                          ix)

                                          vajaduse korral eelmistel võrdlusperioodidel heaks kiidetud ja hüvitamisele kuuluvad ümberkorraldamiskulud.

                  3.2.

                  Kirjeldus ja selgitus tulemuseesmärkide kooskõla kohta kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega. Kui kogu ELi hõlmavat tulemuseesmärki ei ole seatud, tuleb kirjeldus ja selgitus esitada kavas sisalduvate eesmärkide kohta ning selle kohta, kuidas need aitavad kaasa Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkuse suurendamisele.

                  3.3.

                  Kirjeldus ja selgitus põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse ja nende valdkondade puhul tehtavate kompromisside kohta, kaasa arvatud kompromisside hindamiseks kasutatavad prognoosid.

                  3.4.

                  Kõikide asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate panus funktsionaalse õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii.

            4.   STIMULEERIMISKAVAD

                  4.1.

                  Aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes kohaldatavate stimuleerimiskavade kirjeldus ja selgitus.

            5.   KAVA SÕJALINE MÕÕDE
      Kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, mis selgitab õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamisel, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tulemuslikkust ja vajaduse korral asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke, mis on kooskõlas tulemuslikkuse kava näitajate ja eesmärkidega.
      6.   TUNDLIKKUSANALÜÜS JA VÕRDLUS EELMISE TULEMUSLIKKUSKAVAGA

                  6.1.

                  Tundlikkus välistegurite suhtes.

                  6.2.

                  Võrdlus eelmise tulemuslikkuskavaga

            7.   TULEMUSLIKKUSE KAVA RAKENDAMINE
      Riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamiseks rakendatud meetmete kirjeldus, mis sisaldab näiteks järgmist:

                  i)

                  jälgimismehhanismid, mille eesmärk on tagada aeronavigatsiooniteenuste (ANS) ohutuse programmide ja äriplaanide rakendamine;

                  ii)

                  meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata.

      III LISA

         VÕRGUSTIKU TULEMUSLIKKUSE KAVA VORM

      Võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuse kava ülesehitus on järgmine.
      1.   SISSEJUHATUS

                  1.1.

                  Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud funktsioonid jne)

                  1.2.

                  Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne)

                  1.3.

                  Kirjeldus, milles käsitletakse kooskõla võrgustiku strateegilise kavaga

                  1.4.

                  Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsulteerimise tulemuste kirjeldus (osalejate tõstatatud põhiküsimused ja võimaluse korral ka saavutatud kompromissid)

            2.   TULEMUSEESMÄRGID

                  2.1.

                  Iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna põhiliste tulemusnäitajate kirjeldus

                  2.2.

                  Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on määratud iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused

                  2.3.

                  Kirjeldus ja selgitus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisse ja nende mõju kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele

                  2.4.

                  Kirjeldus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus funktsionaalsetesse õhuruumiosadesse ja nende mõju funktsionaalsetele õhuruumiosadele

            3.   IGA FUNKTSIOONI OSATÄHTSUS

                  3.1.

                  Iga funktsiooni (lennuliiklusvoo juhtimine (ATFM), Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamine (ERND), seire sekundaarradarite (SSR) transpondrite koodid, raadiosagedused) individuaalsed tulemuseesmärgid

            4.   SÕJALINE MÕÕDE

                  4.1.

                  Kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, mis selgitab õhuruumi paindliku kasutamise tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamisel, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tõhusust ja vajaduse korral asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke, mis on kooskõlas tulemuslikkuse kava näitajate ja eesmärkidega

            5.   TUNDLIKKUSANALÜÜS JA VÕRDLUS EELNEVA TULEMUSLIKKUSKAVAGA

                  5.1.

                  Tundlikkus välistegurite suhtes

                  5.2.

                  Võrdlus eelneva tulemuslikkuskavaga

            6.   TULEMUSLIKKUSE KAVA RAKENDAMINE

                  6.1.

                  Kirjeldus tulemuseesmärkide täitmiseks kehtestatud meetmete kohta, mis hõlmavad näiteks järgmist:

                              —

                              jälgimismehhanismid, et tagada ohutusprogrammide ja äriplaanide rakendamine;

                              —

                              meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamise jälgimiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata.

      IV LISA

         TULEMUSLIKKUSE KAVAD JA TULEMUSEESMÄRKIDE HINDAMISE PÕHIMÕTTED

      Komisjon kasutab järgmisi hindamiskriteeriume.
      1.   ÜLDKRITEERIUMID

                  a)

                  Kooskõla tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja vastuvõtmise nõuetega, eelkõige tulemuslikkuse kavas esitatud põhjenduste hindamine;

                  b)

                  faktiline analüüs, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi üldist olukorda, kaasa arvatud hiljutine majandusarengu ja liiklusprognoos;

                  c)

                  tulemuslikkuse tase võrdlusperioodi alguses ja sellest tulenevad täiendavad jõupingutused;

                  d)

                  eelmisel võrdlusperioodil saavutatud tulemuslikkustase;

                  e)

                  investeeringute ja kapitalikulude ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektide asjakohasus Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava ning vajaduse korral võrgustiku strateegiline kava ja funktsionaalsete õhuruumiosade või kohalikul tasandil saavutatud koostoime;

                  f)

                  kavandatavate eesmärkide teemal sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemused.

            2.   OHUTUS

                  a)

                  Kohaliku taseme ohutusjuhtimise tulemuslikkus võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga.

                  b)

                  Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamise tulemused kohalikul tasandil võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga.

                  c)

                  Õiglase suhtumise tase kohalikult tasandil.

            3.   KESKKOND
      Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja:

                  a)

                  võrreldes eelmistel aastatel saavutatud tulemuslikkustasemega;

                  b)

                  võrreldes võrgustiku haldusasutuse esitatud teabel põhineva kontrollväärtusega;

                  c)

                  kooskõla võrgustiku haldusasutuse poolt Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kohta koostatud kavaga.

            4.   LÄBILASKEVÕIME
      Hilinemised marsruudil. Tulemuslikkuse kavas esitatud ATFM-hilinemiste prognoosi võrdlemine järgmisega:

                  a)

                  võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkava teabel põhinev kontrollväärtus;

                  b)

                  marsruudil aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate koostatud läbilaskevõimekava, mis kajastub võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkavas.

            Saabuvate lendude ATFM-hilinemiste keskmine pikkus riigi tasandil. Tulemuslikkuse kavades esitatud põhjenduste hindamine, eelkõige seoses järgmisega:

                  a)

                  võrreldes viimase viie aasta jooksul saavutatud tulemuslikkusega;

                  b)

                  konkreetsete lennujaamade panus kohaliku eesmärgi saavutamisse ja nende tulemuslikkus võrreldes teiste samasuguste lennujaamade tulemuslikkusega;

                  c)

                  kavandatud algatustest loodetav kasu käitamisele.

            5.   KULUTÕHUSUS

                  a)

                  Kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi igal aastal, võttes nõuetekohaselt arvesse ümberkorraldamiskulusid;

                  b)

                  terminaliteenuste kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi iga aasta jooksul. Lisaks sellele kasutatakse hindamisel järgmisi kriteeriume:

                              i)

                              kooskõla marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumustega, võttes arvesse kõiki asjaomaste ühikuhindade ühisjooni;

                              ii)

                              kooskõla marsruudi kulutõhususeesmärgi seadmisel kasutatud prognoosidega (näiteks inflatsioon, majandusprognoosid, lennuliiklusprognooside arengusuundumused);

                              iii)

                              kavandatavad jõupingutused võrreldes terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste hindade varasemate arengusuundumustega;

                              iv)

                              terminalis osutatavate üldiste väravast-väravani-aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulude arengusuundumused;

                              v)

                              marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulude mis tahes ümberjaotamise kirjeldus ja põhjendus võrreldes nii eelmise kui ka jooksva võrdlusperioodiga ning

                              vi)

                              kõik konkreetsed kohalikud asjaolud.

                  c)

                  Kindlaksmääratud ühikuhinnad: kavas esitatud kohalikud ühikuhinnad võrreldes selliste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosade keskmise ühikuhinnaga, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond, nagu komisjon on kindlaks määranud seoses artikli 10 lõike 5 kohaldamisega.

                  d)

                  Kapitalikulud:

                              i)

                              kapitalikulude arvestamise aluseks olnud varabaasi koosseis;

                              ii)

                              maksueelse kapitalikulu määr, mis hõlmab võlaintressi ja omakapitali investeeringute tulusust, ning

                              iii)

                              aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus.

                  e)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõike 2 punktide a ja b kohaselt tehtud ning kindlaksmääratud kulude hulka kuuluvate kulude koosseis.

                  f)

                  Liiklusprognoosid: tulemuslikkuse kavas kasutatud kohalike teenindusüksuste prognooside võrdlus teiste, näiteks Eurocontroli statistika ja prognooside talituse (STATFOR) liiklusprognoosidega, mis on kättesaadavad kolm kuud enne tulemuslikkuse kava esitamist.

                  g)

                  Majandusprognoosid:

                              i)

                              Kontrollimine, kas tulemuslikkuse kavas kasutatud inflatsiooniprognoosid on kooskõlas teiste, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) prognoosidega ning kas eespool nimetatud allikast kõrvalekaldumine on põhjendatud;

                              ii)

                              kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognooside kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine;

                              iii)

                              pensioniprognooside koostamise aluseks olnud ning pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjelduse kontrollimine;

                              iv)

                              selliste kirjelduste ja põhjenduste kontrollimine, mis hõlmavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoose, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmine võlaintress, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks;

                              v)

                              selliste kohanduste kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest.

                  h)

                  Selliste kulude suurus, koosseis ja põhjendused, mille suhtes rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b sätteid ei kohaldata;

                  i)

                  Ümberkorraldamise lõpuleviimisel vajaduse korral suhe õhuruumi kasutajate poolt aja jooksul saadava kogukasu ja hüvitamisele kuuluvate ümberkorraldamiskulude vahel.

      V LISA

         KÄESOLEVA MÄÄRUSE KOHASELT ESITATAVAD ANDMED

      Tulemuslikkuse hindamiseks esitatakse ja tehakse kättesaadavaks järgmised andmed:
      1.   RIIKLIKE JÄRELEVALVEASUTUSTE ESITATAVAD ANDMED
      1.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

      Riiklikud järelevalveasutused esitavad järgmised andmed:

                  a)

                  I lisas osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate järgimiseks vajalik teave;

            lisaks sellele teevad riiklikud järelevalveasutused kättesaadavaks järgmised andmed:

                  b)

                  lennuliiklusvoo juhtimist (ATFM-i) käsitlevas määruses (EL) nr 255/2010 määratletud ATFM-i keskse üksuse kasutatud ja väljaarvutatud andmed, näiteks instrumentaallennureeglite järgi toimuva üldise lennuliikluse lennuplaanid, tegelikud lennuteed, iga 30 sekundi tagant edastatavad seireandmed, marsruudi ja lennujaama ATFM-hilinemised, ATFM-meetmete suhtes kohaldatavad erandid, ATFM-teenindusaegadest kinnipidamine, tingimuslike marsruutide kasutamise sagedus;

                  c)

                  lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud ohutusalased vahejuhtumid;

                  d)

                  teave ohutuse tagamise soovituste ja selliste parandusmeetmete kohta, mis on vastu võetud lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud vahejuhtumite analüüsimisele/uurimisele tuginedes ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 996/2010 (1) (õnnetuste uurimise kohta) ja direktiiviga 2003/42/EÜ (2) (vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses);

                  e)

                  teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta;

                  f)

                  komisjoni määruse (EÜ) nr 2150/2005 (milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks) (3) artikli 4 lõike 1 punktides m ja n osutatud ülesandeid toetavad andmed;

                  g)

                  komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad) V lisa punktis 8 osutatud ülesandeid toetavad andmed.

            Riiklikud järelevalveasutused tagavad, et vahejuhtumite analüüsimisel kasutatakse vahejuhtumeid põhjustavate/vahejuhtumite esinemist soodustavate tegurite üldloetelu.
      Riiklikud järelevalveasutused koguvad ja teevad kättesaadavaks järgmise teabe:

                  h)

                  aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud andmed (kui need on kättesaadavad);

                  i)

                  vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes;

                  j)

                  teave selle kohta, kuidas riigi/funktsionaalsete õhuruumiosade ametiasutused kohaldavad õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) põhimõtet nii, et nii tsiviil- kui ka sõjalise õhuruumi kasutajad saaksid sellest võimalikult suur kasu.

            1.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

      Punkti 1.1 alapunktides a, c, d, e, f, h ja i osutatud andmed esitatakse igal aastal. Riiklikud järelevalveasutused esitavad igal aastal enne 1. veebruari EASA-le aruande ohutusjuhtimise tulemuslikkust (punkti 1.1 alapunkt a) ja õiglast suhtumist (punkti 1.1 alapunkt e) käsitlevate küsimustike iga-aastase hindamise kohta. Kui põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.
      Punkti 1.1 alapunktides b ja g osutatud andmed tehakse kättesaadavaks igal kuul.
      Riiklikud järelevalveasutused esitavad igal aastal enne 1. veebruari aastaülevaate õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) põhimõtte kohaldamise kohta eelmisel aastal, nagu on osutatud punkti 1.1 alapunktis j.
      2.   AERONAVIGATSIOONITEENUSTE OSUTAJATE ESITATAVAD ANDMED
      Käesolevat osa kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 osutatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes. Üksikjuhtudel võivad siseriiklikud asutused kaasata ka neid aeronavigatsiooniteenuste osutajaid, kes jäävad allapoole artikli 1 lõikes 3 osutatud künnisväärtust. Siseriiklikud asutused teatavad sellest komisjonile.
      2.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

      Aeronavigatsiooniteenuste osutajad teevad kättesaadavaks järgmise teabe:

                  a)

                  andmed, millele osutatakse Eurocontroli spetsifikatsioonis „Eurocontroli spetsifikatsioon majandusteabe avalikustamiseks”, väljaanne 2.6, 31. detsember 2008, viide Eurocontrol-SPEC-0117 andmete esitamiseks kuni 2013. aastani (kaasa arvatud) ja väljaanne 3.0, 4. detsember 2012, alates 2014. aastast ja edaspidi;

                  b)

                  iga-aastased aruanded ja äriplaanide osad tulemuslikkuse kohta ning aeronavigatsiooniteenuste osutaja koostatud iga-aastane kava vastavalt määruse (EL) nr 1035/2011 I lisa punktidele 2.2 ja 9;

                  c)

                  võrdlusperioodiks koostatud investeerimiskava;

                  d)

                  teave I lisa 2. jao punkti 1.1 alapunktis a osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate kohta;

                  e)

                  teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta;

            aeronavigatsiooniteenuste osutajad koguvad ja teevad kättesaadavaks järgmised andmed:

                  f)

                  ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud teave (kui see on kättesaadav);

                  g)

                  vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes.

            2.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

      Punkti 2.1 alapunktis a osutatud andmed aasta n kohta esitatakse igal aastal enne 15. juulit aastal n + 1, välja arvatud prognoositavad andmed, mis esitatakse 1. novembriks aastal n + 1.
      Punkti 2.1 alapunktides b, c, d, e ja f osutatud andmed esitatakse igal aastal.
      Aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad igal aastal enne 1. veebruari EASA-le aruande ohutusjuhtimise tulemuslikkust (punkti 1.1 alapunkt d) ja õiglast suhtumist (punkti 1.1 alapunkt e) käsitlevate küsimustike iga-aastase hindamise kohta eelmisel aastal. Kui põhiliste tulemusnäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.
      Punkti 2.1 alapunktis g osutatud andmed esitatakse igal aastal.
      3.   LENNUJAAMA KÄITAJATE ESITATAVAD ANDMED
      Käesolevat jagu kohaldatakse nende lennujaama käitajate suhtes, kes kuuluvad käesoleva määruse artikli 1 reguleerimisalasse.
      3.1.   Mõisted

      Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

                  a)

                  „lennujaama tunnus” – lennujaama kirjeldamine ICAO neljatähelise standardkoodiga, mis on kindlaks määratud ICAO dokumendis 7910;

                  b)

                  „koordineerimisparameetrid” – määruses (EMÜ) nr 95/93 kindlaksmääratud koordineerimiseparameetrid;

                  c)

                  „lennujaama deklareeritud läbilaskevõime” – koordineerimiseparameetrid, mis esitatakse kujul, mis kirjeldab maksimaalset teenindusaegade arvu ajaühiku kohta (blokkperiood), mida koordinaator saab jagada.

                  d)

                  „õhusõiduki registreerimistunnus” – tähed ja numbrid, mis vastavad õhusõidukile registreerimisel omistatule;

                  e)

                  „õhusõiduki tüüp” – õhusõiduki tüübi tähis (kuni neli tähemärki) vastavalt ICAO dokumendile 8643;

                  f)

                  „lennu number” – tähed ja numbrid, mida kasutatakse lennu identifitseerimiseks. ICAO lennuplaani punkt 7;

                  g)

                  „väljumislennujaama kood” ja „sihtlennujaama kood” – lennujaama kood, mis kujutab endast ICAO neljatähelist või IATA kolmetähelist lennujaamatähist;

                  h)

                  „lahkumis- ja saabumisajad” – andmed, mis hõlmavad järgmist:

                              i)

                              tegelik liikumise algus;

                              ii)

                              tegelik stardiaeg;

                              iii)

                              tegelik maandumisaeg;

                              iv)

                              tegelik liikumise lõpp;

                  i)

                  „planeeritud väljumisaeg (liikumise algus)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab seisuplatsilt väljuma;

                  j)

                  „tegelik liikumise algus” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk vabastas parkimiskoha (tasandpukseerimise tagajärjel või omal jõul);

                  k)

                  „tegelik stardiaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk lennurajalt startis (rattad tõusid maast lahti);

                  l)

                  „tegelik maandumisaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk maandus (rattad puudutasid maapinda);

                  m)

                  „planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab saabuma seisuplatsile;

                  n)

                  „tegelik liikumise lõpp” – kuupäev ja kellaaeg, mil seisupidur seisuplatsil sisse lülitatakse;

                  o)

                  „lennureeglid” – õhusõiduki juhtimisel kasutatavad reeglid ja protseduurid. Lennureeglid jagunevad instrumentaallennureegliteks (IFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad instrumentaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud Chicago konventsiooni 2. lisas, ja visuaallennureegliteks (VFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad visuaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud samas lisas; „operatiivlennud (OAT)” – riiklike õhusõidukite lennud, mille puhul ei järgita Chicago konventsiooni 2. lisas kindlaksmääratud reegleid. (ICAO lennuplaani punkt 8);

                  p)

                  „lennu liik – ICAO dokumendi 4444 (viieteistkümnes väljaanne, juuni 2007) 2. liites kindlaks määratud lennuliik;

                  q)

                  „lennujaama saabumise teenindusaeg” ja „lennujaamast lahkumise teenindusaeg” – lennujaama teenindusaeg, mis on antud vastavalt kas saabuvale või lahkuvale lennule kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 95/93;

                  r)

                  „saabuva liikluse lennuraja tähis” ja „väljuva liikluse lennuraja tähis” – õhkutõusuks ja maandumiseks kasutatava lennuraja ICAO tunnus (nt 10L);

                  s)

                  „saabumise seisuplats” – sellise esimese parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk saabumisel pargiti;

                  t)

                  „väljumise seisuplats” sellise viimase parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk enne lennujaamast õhkutõusu pargiti;

                  u)

                  „hilinemise põhjused” – hilinemise IATA-standardkoodid, nagu on kindlaks määratud Euroopa lennutranspordi iga-aastaseid hilinemisi käsitleva 2011. aasta kokkuvõtte (CODA) (4) F-osas, ja hilinemise kestus. Kui hilinemisel on mitu põhjust, loetletakse need;

                  v)

                  „teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta” – teave, milles osutatakse, kas jäätõrje või jäätumisvastased protseduurid on tehtud ja kui need on tehtud, siis kus (enne seisuplatsilt lahkumist või pärast seisuplatsilt lahkumist, nt pärast liikumise algust);

                  w)

                  „operatiivne tühistamine” – regulaarlennu saabumine või väljumine, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused:

                              i)

                              lend sai lennujaama teenindusaja ning

                              ii)

                              lennuettevõtja kinnitas lennu päev enne õhusõiduki käitamist ja/või lennujaama käitaja kandis kõnealuse lennu üks päev enne käitamist koostatud igapäevasesse lennuplaani, kuid

                              iii)

                              tegelikku maandumist või õhkutõusu ei toimunud.

                  x)

                  „lennu tühistamise tegelik aeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil regulaarlennu saabumine või lahkumine tegelikult tühistati.

            3.2.   Andmekogumi tehnilised nõuded

                  3.2.1.

                  Lennujaama käitajad esitavad järgmised andmed:

                              a)

                              lennujaama tunnus;

                              b)

                              lennujaama deklareeritud läbilaskevõime;

                              c)

                              kõik aeronavigatsiooniteenustega seotud koordineerimisparameetrid;

                              d)

                              teenuse kvaliteedi kavandatud tase (hilinemine, täpsus jne), mis on seotud lennujaama deklareeritud läbilaskevõimega, kui see on kindlaks määratud;

                              e)

                              teenuste kvaliteedi kavandatud taseme kehtestamisel kasutatud näitajate (kui need on kehtestatud) üksikasjalik kirjeldus.

                  3.2.2.

                  Lennujaama käitajad esitavad tulemuslikkuse hindamiseks iga maanduva ja startiva lennu kohta järgmised operatiivandmed:

                              a)

                              õhusõiduki registreerimistunnus,

                              b)

                              õhusõiduki tüüp,

                              c)

                              lennu number;

                              d)

                              väljumislennujaama ja sihtlennujaama kood;

                              e)

                              planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

                              f)

                              planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

                              g)

                              lahkumis- ja saabumisajad;

                              h)

                              lennureeglid ja lennu liik;

                              i)

                              lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusaeg, kui see on kättesaadav;

                              j)

                              saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised;

                              k)

                              saabumise seisuplats ja väljumise seisuplats;

                              l)

                              hilinemise põhjused, kui need on kättesaadavad (ainult väljuvate lendude kohta);

                              m)

                              teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav.

                  3.2.3.

                  Lennujaama käitajad esitavad iga operatiivse tühistamise kohta järgmised andmed:

                              a)

                              lennu number;

                              b)

                              õhusõiduki tüüp,

                              c)

                              planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

                              d)

                              planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

                              e)

                              planeeritud väljumis- ja sihtlennujaam;

                              f)

                              lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusajad, kui need on kättesaadavad;

                              g)

                              tühistamise põhjus;

                              h)

                              tegelik tühistamisaeg.

                  3.2.4.

                  Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:

                              a)

                              vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste halvenemise või häiretega lennujaamades;

                              b)

                              vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta;

                              c)

                              vabatahtlikud aruanded terminalide läbilaskevõime puudujääkide kohta;

                              d)

                              vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega peetud konsultatiivkohtumisi.

                  3.2.5.

                  Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt lennuraja loata hõivamiste kohta.

            3.3.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

      Punktis 3.2.1 osutatud andmed esitatakse kaks korda aastas vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artiklis 6 sätestatud tähtaegadele.
      Punktides 3.2.2 ja 3.2.3 osutatud andmed esitatakse iga kuu kohta asjaomasele lennule järgneva kuu jooksul.
      Punktis 3.2.4 osutatud andmed esitatakse igal aastal.
      Punktis 3.2.4 osutatud aruanded võib esitada mis tahes ajal.
      4.   LENNUJAAMA KOORDINAATORITE ESITATAVAD ANDMED
      4.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

      Lennujaama koordinaatorid esitavad määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 4 lõikes 8 osutatud andmed.
      4.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

      Andmed tehakse kättesaadavaks kaks korda aastas vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artiklis 6 sätestatud tähtaegadele.
      5.   LENNUETTEVÕTJATE ESITATAVAD ANDMED
      Käesolevat osa kohaldatakse nende lennuettevõtjate suhtes, kes kolme eelneva aasta keskmise põhjal arvestatuna käitavad Euroopa õhuruumis aastas rohkem kui 35 000 lendu.
      5.1.   Mõisted

                  5.1.1.

                  Käesolevas lisas kasutatakse lisaks punktis 3.1 esitatud mõistele järgmisi mõisteid:
                  a)   „kütusekulu”– lennu jooksul (väravast väravani) tegelikult kulutatud kütusekogus;
                  b)   „tegelik mass parkimiskohal”– õhusõiduki tegelik mass (tonnides) enne mootori käivitamist.

            5.2.   Andmekogumi tehnilised nõuded

                  5.2.1.

                  Lennuettevõtjad esitavad järgmised andmed iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta:

                              a)

                              õhusõiduki registreerimistunnus,

                              b)

                              õhusõiduki tüüp,

                              c)

                              lennu number;

                              d)

                              lennureeglid ja lennu liik;

                              e)

                              väljumis- ja sihtlennujaama kood;

                              f)

                              saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised, kui need on kättesaadavad;

                              g)

                              saabumise seisuplatsi ja väljumise seisuplatsi andmed, kui need on kättesaadavad;

                              h)

                              planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

                              i)

                              planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

                              j)

                              nii planeeritud kui ka tegelikud lahkumis- ja saabumisajad;

                              k)

                              hilinemise põhjused;

                              l)

                              teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav.

                  5.2.2.

                  Lennuettevõtjad esitavad iga käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas toimunud operatiivse tühistamise kohta punktis 3.2.3 osutatud andmed.

                  5.2.3.

                  Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) (5) IV lisa B osas osutatud nõuete kohaselt esitatud andmetele võivad lennuettevõtjad esitada komisjonile iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta järgmised andmed:

                              a)

                              kütusekulu;

                              b)

                              tegelik mass parkimiskohal.

                  5.2.4.

                  Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:

                              a)

                              vabatahtlikud aruanded õhuruumile juurdepääsu kohta;

                              b)

                              vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamise halvenemise või häiretega lennujaamades;

                              c)

                              vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta;

                              d)

                              vabatahtlikud aruanded marsruudi läbilaskevõime puudujääkide, selle taseme piiramise või marsruudi muutmise kohta;

                              e)

                              vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse konsultatiivkohtumisi aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega.

                  5.2.5.

                  Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste kohta.

            5.3.   Andmete esitamise sagedus

      Punktides 5.2.1, 5.2.2 ja 5.2.3 osutatud andmed esitatakse igal kuul.
      Punktis 5.2.4 osutatud aruanded võib esitada mis tahes ajal.
      Punktis 5.2.5 osutatud andmed esitatakse igal aastal.

         (1)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 14.

         (2)  ELT L 167, 4.7.2003, lk 23.

         (3)  ELT L 342, 24.12.2005, lk 20.

         (4)  http://www.eurocontrol.int/documents/coda-digest-annual-2011

         (5)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.