title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 867/2013, 9. september 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               10.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 241/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 867/2013,
   9. september 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. september 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  29,8

                  ZZ

                  29,8

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  140,0

                  ZZ

                  140,0

                  0805 50 10

                  AR

                  118,3

                  CL

                  140,3

                  IL

                  117,8

                  TR

                  73,0

                  UY

                  127,6

                  ZA

                  125,6

                  ZZ

                  117,1

                  0806 10 10

                  BR

                  183,4

                  EG

                  184,4

                  IL

                  162,2

                  TR

                  142,9

                  ZA

                  168,3

                  ZZ

                  168,2

                  0808 10 80

                  AR

                  143,3

                  BR

                  103,3

                  CL

                  132,0

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  134,3

                  US

                  147,8

                  ZA

                  115,4

                  ZZ

                  120,5

                  0808 30 90

                  AR

                  160,7

                  CN

                  81,6

                  TR

                  139,1

                  ZA

                  138,4

                  ZZ

                  130,0

                  0809 30

                  TR

                  138,2

                  ZZ

                  138,2

                  0809 40 05

                  BA

                  53,5

                  MK

                  55,2

                  XS

                  55,5

                  ZZ

                  54,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/325, 24. veebruar 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               25.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 49/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/325,
   24. veebruar 2017,
   millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

               (2)

               Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna jääktollimaksumääraga 9,8 %, kusjuures äriühingutele, kelle jaoks nähti ette dumpinguvastased tollimaksud, kehtestati individuaalne tollimaksumäär, mis jäi vahemikku 5,1–9,8 %. Esialgse uurimise käigus ei tuvastatud dumpingut kahe äriühingu puhul.

         2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

               (3)

               Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (4)

               Taotluse esitas 31. augustil 2015 Euroopa Tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % eriti tugeva polüesterlõnga kogutoodangust liidus.

               (5)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise ja/või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (6)

               Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning andis 28. novembril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimine

   4.1.   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega hõlmatud perioodid

               (7)

               Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         4.2.   Uurimise ja väljavõttelise uuringuga seotud isikud

               (8)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ja importijatele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.

               (9)

               Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul. Ükski huvitatud isik ei taotlenud komisjonilt ärakuulamist.

               (10)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt alusmääruse artiklile 17.

               (11)

               Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral esinduslik valim, paluti Hiina eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (12)

               Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.

               (13)

               Algatamisteate avaldamise etapis võeti ühendust kokku kuue teadaoleva sõltumatu importijaga. Vastus saadi viieteistkümnelt sõltumatult importijalt. Koostöövalmis importijate arvukust silmas pidades kasutas komisjon väljavõttelist uuringut. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest impordimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Valim koosnes esialgu kolmest äriühingust, kelle arvele langes 29 % Hiinast pärit impordi hinnangulisest mahust ja 85 % impordimahust, millest olid teada andnud 15 vastajat. Küsimustikule vastas vaid üks sõltumatu importija.

               (14)

               Algatamisteate avaldamise etapis võeti ühendust kokku kümne teadaoleva kasutajaga. Vastus saadi neist neljalt. Kasutajate valimi moodustamist ei olnud kavandatud ja komisjon otsustas uurida neid kõiki.

               (15)

               Komisjoniga tegi koostööd viis liidu tootjat, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 97 % eriti tugeva polüesterlõnga toodangust liidus. Kuna liidu koostöövalmis tootjate arv oli väike, otsustas komisjon mitte kasutada väljavõttelist uuringut.

         4.3.   Küsimustikud ja kontrollimine

               (16)

               Küsimustik saadeti viiele koostööd teinud liidu tootjale ja ühele võimaliku võrdlusriigi tootjale, kes oli nõus koostööd tegema.

               (17)

               Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                           (a)

                           Liidu tootjad:

                                       —

                                       Brilen Tech S. A., Hispaania;

                                       —

                                       Sioen Industries NV, Belgia;

                                       —

                                       DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Prantsusmaa;

                                       —

                                       DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Saksamaa;

                                       —

                                       PHP Fibers GmbH, Saksamaa.

                           (b)

                           Võrdlusriigi tootja:

                                       —

                                       DuraFiber Technologies, Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (18)

               Vaatlusalune toode on Hiinast pärit eriti tugev polüesterlõng (v.a õmblusniit), mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (edaspidi „vaatlusalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla.

         2.   Samasugune toode

               (19)

               Läbivaatamisega seotud uurimise käigus leidis kinnitust, et vaatlusalusel tootel, liidu tootmisharu toodetaval ja liidu turul müüdaval eriti tugeval polüesterlõngal ning võrdlusriigis (USA) toodetaval ja müüdaval eriti tugeval polüesterlõngal on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (20)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon kõigepealt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Hiina-poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

         1.   Hiina koostöö

               (21)

               Ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugineti üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatele faktidele, nagu on ette nähtud alusmääruse artiklis 18. Seepärast kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed), võrdlusriigi tootja vastused ning muu avalikult kättesaadav teave (5).

               (22)

               Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 peeti asjakohaseks määrata nii normaalväärtus kui ka ekspordihind kindlaks üleilmselt.

               (23)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 9 kasutati iga kord, kui leiti, et asjaolud ei ole muutunud, esialgses uurimises dumpingu kindlakstegemiseks kasutatud metoodikat.

         2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

   (a)   Võrdlusriik

               (24)

               Normaalväärtus määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a asjakohases turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik“) makstud hinna põhjal.

               (25)

               Esialgses uurimises kasutati Hiina puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Taiwanit. Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud võrdlusriigiks Taiwani, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Lisaks oli algatamisteates öeldud, et komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võisid turumajanduse põhimõttest lähtuvad liidu tarnijad asuda muu hulgas ka USAs ja Korea Vabariigis.

               (26)

               Üks huvitatud isik toetas Taiwani valimist võrdlusriigiks, sest seal kasutatakse sarnaseid seadmeid ja tootmisprotsesse kui Hiinas. Paraku ei olnud ükski Taiwani tootja nõus tegema uurimise raames koostööd.

               (27)

               Impordistatistika ja läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal nägi komisjon Taiwani kõrval võimaliku võrdlusriigina ka mitut muud riiki, nagu Korea Vabariik, India, Jaapan ja USA (6). Koostöötaotlused saadeti kõikidele teadaolevatele tootjatele ja ühendustele nendes riikides. Koostööd oli nõus tegema vaid üks USA tootja (DuraFiber).

               (28)

               Komisjon leidis, et USA on kehtestanud kolmandatest riikidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes märkimisväärse tavapärase tollimaksumäära (8,8 %), kuid ei ole kehtestanud dumpinguvastast tollimaksu. Kuna DuraFiber, kelle turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 30 %, on ainus vaatlusaluse toote tootja USAs, on tal tegemist tugeva konkurentsiga eksportivatest riikidest (7).

               (29)

               Eespool öeldut arvesse võttes ja lisamärkuste puudumisel jõudis komisjon järeldusele, et USA on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

         (b)   Normaalväärtus

               (30)

               Normaalväärtuse kindlaksmääramisel võeti aluseks võrdlusriigis koostööd teinud tootjalt saadud teave.

               (31)

               Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas koostööd teinud USA tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline võrreldes Hiina koguekspordiga liitu, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Leiti, et võrdlusriigi omamaine müük oli tüüpiline.

               (32)

               Samuti uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki saab alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Seega põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise müügi keskmise hinnana.

         (c)   Ekspordihind

               (33)

               Nagu on öeldud põhjenduses 15, ei teinud Hiina eksportivad tootjad uurimise raames koostööd. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks parima kättesaadava teabe põhjal, nagu on ette nähtud alusmääruse artikliga 18.

               (34)

               CIF-hind liidu piiril tehti kindlaks Eurostati statistika alusel. Ekspordihinna kindlaksmääramisel ei võetud arvesse importi sellistelt Hiina tootjatelt (umbes 40 % Hiinast pärit impordi mahust), kelle puhul esialgses uurimises dumpingut ei tuvastatud.

               (35)

               Üks huvitatud isik väitis, et kõnealustelt Hiina tootjatelt pärit importi ei oleks tohtinud dumpingu arvutamisel kõrvale jätta, sest selle kohta ei ole alusmääruses ühtki sätet. Komisjonil on siiski tavaks (8) jätta – lähtudes dumpinguvastase lepingu tõlgendusest, mille on esitanud veise ja riisi importi käsitlevas kohtuasjas (9) WTO vaidluste lahendamise organ – läbivaatamisel kõrvale äriühingud, kelle puhul on esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud miinimumtasemel dumpingumarginaal. Seetõttu lükati väide tagasi.

         (d)   Võrdlus

               (36)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

               (37)

               Võrdlusriigi tootja omamaist hinda kohandati, arvesse võttes riigisisese müügi transpordikulusid ja pakkimiskulusid ([2 % – 4 %] arvel märgitud väärtusest) ning vahendustasusid [0,5 % – 1,5 %]. Ekspordihinna puhul lahutati selleks, et määrata kindlaks tehasehind, CIF-hinnast liidu piiril läbivaatamistaotluses esitatud hinnangu kohane protsendimäär (12,98 %), mis kajastas transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja muid toetusi. Seoses eksportmüügi toetustega kritiseeris üks huvitatud isik alusmääruse artikli 18 kasutamist ja tegi ettepaneku lähtuda läbivaatamistaotluses esitatud hinnangu asemel võrdlusriigi tootja saadud toetustest. See väljapakutud meetod ei tundu siiski olevat sobiv, kuna võrdlusriigi tootja teatatud toetused on seotud müügiga USA siseturul ega ole asjakohased, et hinnata toetusi eksportimisel Hiinast liitu. Seepärast lähtub komisjon muu usaldusväärse teabe puudumisel eksportmüügi toetustest, mis olid esitatud taotluses.

         (e)   Dumpingumarginaal

               (38)

               Eespool kirjeldatud viisil saadi dumpingumarginaaliks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 54,4 %.

               (39)

               Hoolimata märkimisväärsest erinevusest esialgse uurimisega kindlaks tehtud dumpingumarginaali ja käesoleva analüüsi käigus välja selgitatud dumpingumarginaali vahel, ei leidu ühtki märki sellest, et Hiina tootjad oleksid oma ekspordikäitumist muutnud. Vastupidi, erinevus on tõenäoliselt põhjustatud eeskätt sellest, et üksikasjalikku analüüsi ei ole võimalik teha tooteliikide kaupa (kuna Hiina eksportivad tootjad on hoidunud koostööst).

         (f)   Järeldus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumpingu kohta

               (40)

               Komisjon leidis, et Hiina eksportivad tootjad jätkasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse toote eksportimist liitu dumpinguhinnaga.

         3.   Tõendid dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (41)

               Edasi analüüsis komisjon, kas meetmete aegumise korral oleks tõenäoline dumpingu jätkumine. Seda tehes vaatles komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda Hiina siseturul ning liidu turu atraktiivsust.

         (a)   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (42)

               Vaba tootmisvõimsuse kindlaksmääramist Hiinas raskendab Hiina eksportivate tootjate hoidumine koostööst. Et koguda võimalikult suur kogus teavet, küsis komisjon teavet kahelt Hiina eksportijate ühenduselt (Hiina rahvusvahelise kaubanduse kojalt ning Hiina kaubanduskojalt, mis keskendub tekstiilide impordile ja ekspordile), kelle liikmete arvele langeb enam kui pool Hiina hinnangulisest tootmisvõimsusest. Kõnealused ühendused saatsid üksikasjaliku vastuse, mida aga ei olnud eksportivate tootjate koostööst hoidumise tõttu võimalik kontrollida. Järgmistes lõikudes on esitatud saadud teave ja võrreldud seda muu olemasoleva teabega (mis on pärit läbivaatamistaotlusest ja muudest kättesaadavatest allikatest) (10).

               (43)

               Nimetatud eksportijate ühenduste andmetel kasvas vaba tootmisvõimsus Hiinas ajavahemikul 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vaid veidi: hinnangute kohaselt 150 000 – 250 000 tonnilt 2012. aastal 200 000 – 300 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (44)

               Komisjoni talitused tegid kättesaadava teabe põhjal ka üksikasjalikud vaba tootmisvõimsuse arvutused. Nende arvutuste põhielemendid on (i) Hiina tootjate ülesseatud võimsus; (ii) sisenõudlus; (iii) eksport teistesse riikidesse.

               (45)

               Hiina sisetarbimise puhul tundub, et kõik huvitatud isikud on nõus taotluses esitatud andmetega. Neis andmetes prognoositakse Hiina sisenõudluse kasvu vaatlusalusel perioodil (+ 20 % ehk ligikaudu 900 000 tonnilt 2012. aastal ligikaudu 1 150 000 tonnini 2015. aastal).

               (46)

               Hiina ekspordiandmetest võttis komisjon arvesse ekspordistatistikat, mis viitas 47 % kasvule ajavahemikul 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.

               (47)

               Lõpetuseks, mis puudutab hinnangut Hiina tootmisvõimsuse kohta, siis vastavalt kaebuse esitaja taotlusele, milles on viidatud asjaomases valdkonnas tehtud rahvusvaheliselt tunnustatud uuringule, (11) suurenes Hiina tootmisvõimsus enam kui 1 600 000 tonnilt 2012. aastal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2 400 000 tonnile.

                  Tabel 1

                           (tuhandetes tonnides)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina tootmisvõimsus (12)

                           1 633

                           1 828

                           2 126

                           2 370  (13)

                           Sisenõudlus (12)

                           896

                           985

                           1 057

                           1 158  (13)

                           Eksport (14)

                           255

                           294

                           362

                           376

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           71

                           70

                           67

                           65

                           Vaba tootmisvõimsus

                           482

                           549

                           707

                           836

               (48)

               Nende arvutuste põhjal hinnati Hiina tootjate vabaks tootmisvõimsuseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 800 000 tonni, mis oli seitse korda suurem kui kogu olemasolev ELi turg (15) ja ligi üheksa korda suurem ELi tootjate tootmismahust (hinnangute kohaselt 92 461 tonni).

               (49)

               Kokkuvõttes on põhjust uskuda, et nimetatud Hiina eksportijate ühenduste hinnang tootmisvõimsuse kohta oli liiga konservatiivne. Eriti võrreldes kõnealuseid uuringuid hinnangutega Hiina sisenõudluse ja ekspordi kohta, tuleb tootmisvõimsuse rakendamise määraks 2012. ja 2013. aastal enam kui 90 %, mis tähendab, et tootmisvõimsust nendel aastatel on kõvasti alahinnatud. Igal juhul – ka selle arvutusega nõustudes – ulatuks Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus ikkagi 200 000 – 300 000 tonnini, mis on sama suur või suurem kui kogu Euroopa turg (umbes 217 000 tonni, millest 98 000 tonni on juba kaetud Hiina toodetega).

               (50)

               Tootmisvõimsuse arvutuste puhul, mille esitasid Hiina eksportijate ühendused, viisid samad seosed järelduseni, et nende hinnang tootmisvõimsuse kohta oli liiga konservatiivne. Kõnealuste ühenduste meelest tulnuks kontrollitud andmete puudumise tõttu pidada nii nende hinnangut kui ka sõltumatut uuringut võrdselt ebausaldusväärseks. Samas tundus, et eksportijate ühenduste esitatud hinnangus oli üle hinnatud nii sõltumatus uuringus esitatud andmeid kui ka teadaolevaid ja vaidlustamata andmeid, mis käsitlesid näiteks Hiina sisetarbimist ja eksporti. Näiteks hindasid Hiina eksportijate ühendused 2012. aasta tegeliku toodangu suuruseks 1 000 000 tonni. Samas ulatusid Hiina sisetarbimine (vastavalt andmetele, mida kõnealused ühendused ei vaidlustanud) ja eksport (Hiina ekspordiandmebaasi andmetel) tol aastal kokku 1 151 000 tonnini, mis on 15,1 % suurem hinnangus esitatud tootmisnäitajast. Seepärast tundub, et kahe ühenduse esitatud andmed on siinkohal liiga tagasihoidlikud, sest teatatud tootmisnäitajad ei kinnita tarbimise kohta tehtud arvutusi.

               (51)

               Pealegi, kui Hiina eksportijate ühenduste kogutud andmed esindavad vaid laias laastus poolt Hiina tootjatest, siis sõltumatu uuringu esitas kolmekümneaastase kogemusega konsultatsioonifirma, kes koostab oma klientidele professionaalseid kiudude turgu käsitlevaid prognoose ja hinnanguid. Seepärast, võttes arvesse nii andmete allikat kui ka usaldusväärsust (samuti võrreldes sõltumatus uuringus (16) esitatuga), ei ole vaja muuta järeldust, mille kohaselt olid Hiina eksportijate ühenduste esitatud arvutused vaba tootmisvõimsuse kohta liiga tagasihoidlikud. Sellegipoolest tuleks märkida, et isegi esitatud arvutustega nõustudes ei muutu järeldus vaba tootmisvõimsuse kohta, nagu on kirjeldatud järgmises põhjenduses.

               (52)

               Eespool kirjeldatud arvutuste põhjal on Hiina vaba tootmisvõimsus vaieldamatult tohutu ning selle ulatus on (sõltuvalt hinnangust) 92 % – 138 % kuni ligikaudu 385 % liidu turust. Kui võrrelda Hiina vaba tootmisvõimsust liidu turu selle osaga, mis ei ole veel Hiina toodetega kaetud, jääb kõnealune näitaja vahemikku 168 % – 252 % kuni ligikaudu 700 %. Lõpetuseks, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustab Hiina vaba tootmisvõimsus 216 % – 324 % kuni 904 % vaatlusaluse toote toodangust liidus.

               (53)

               Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et Euroopa turu suurust silmas pidades on Hiina tootjate käsutuses tohutu vaba tootmisvõimsus.

         (b)   Liidu turu atraktiivsus

               (54)

               Hiina ekspordib vaatlusalust toodet märkimisväärsetes kogustes muudesse kolmandatesse riikidesse kui Euroopa Liit, eelkõige USAsse, Korea Vabariiki, Brasiiliasse, Indiasse ja Türki. Võrreldes keskmiseid hindu kilogrammi kohta, ilmnes, et keskmine hind eksporditurgudel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vastavuses keskmise hinnaga müümisel liitu või jäi sellest allapoole. Kui USA turul (ekspordimahu poolest ELi järel suuruselt teine turg) jäi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi allapoole hinda Euroopas (1,85 USA dollarit kg kohta vs. 1,89 USA dollarit kg kohta), siis Korea Vabariigi turul (suuruselt kolmas vaatlusaluse toote eksporditurg) oli keskmine hind märkimisväärselt madalam (1,58 USA dollarit kg kohta, st umbes 16 % madalam kui hind ELis). Nende järeldustega seoses väitis üks huvitatud isik, et on olemas kolm olulist Hiina kaupade eksporditurgu, kus keskmised hinnad on liidu turule eksportimisel kasutatavatest hindadest kõrgemad, nimelt Kanada (1,90 USA dollarit kg kohta), Indoneesia (2,07 USA dollarit kg kohta) ja Brasiilia (1,95 USA dollarit kg kohta). Selle väitega seoses tuleks kõigepealt juhtida tähelepanu sellele, et erinevus hindades on võrdlemisi väike (+ 0,5 kuni + 9,4 %). Peale selle on eksport nimetatud turgudele võrdlemisi piiratud võrreldes ekspordiga Euroopasse. Kui liidu turg võttis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastu 30,3 % Hiina koguekspordist, siis Kanada puhul oli see näitaja vaid 3,1 % ja Brasiilia puhul 5,1 %. Lisaks moodustas eksport Indoneesiasse ehk riiki, kus hinnaerinevus oli suurim (+ 9,4 %), vaid 2 % Hiina koguekspordist, mistõttu saab selle riigi hindade põhjal teha vaid piiratud järeldusi. Pealegi ei nimeta huvitatud isik nelja ülejäänut sarnase impordimahuga eksporditurgu, milleks on India (5,6 %), Türgi (4,3 %), Taiwan (2,4 %) ja Lõuna-Aafrika Vabariik (2,3 %). Kõikides neis riikides olid keskmised hinnad 4 % – 12 % madalamad kui liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud hinnad. Seepärast ei olnud esitatud tõendid piisavad, et muuta järeldust liidu turu atraktiivsuse kohta hindade vaatenurgast.

               (55)

               Kuigi seda võrdlust ei saa pidada tootevalikut käsitleva teabe puudumise tõttu lõplikuks, tundub hindade tase peamisel eksporditurul viitavat sellele, et dumping võib olla struktuurne ja omane ka teistele Hiina kaupade sihtturgudele.

               (56)

               Peamised tõendid dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta ilmnevad siiski Hiinast ELi suunatud ekspordi mahu vaatlemisel. Eksportmüügi arengust ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on näha, et Hiina tootjate eksport suurenes 47 %. See peab paika isegi juhul, kui jätta analüüsist välja nende kahe eksportija müük, kelle puhul esialgses uurimises dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes seepärast ei kohaldata kõnealuseid dumpinguvastaseid meetmeid. Tõepoolest, ülejäänud äriühingute eksportmüük järgis sama suundumust (+ 48 %). Kui komisjon võrdles seda kasvumäära sisenõudluse piiratuma kasvumääraga (+ 20 %) ja Hiina ülesseatud võimsuse märksa suurema kasvumääraga samal perioodil (+ 54 % eksportijate ühenduste andmetel ja + 69 % kaebuse esitaja andmetel), sai selgeks, et Hiina äriühingud peavad rakendama oma eksporditurul agressiivset hinnakujundusstrateegiat, saavutamaks vastuvõetav tootmisvõimsuse rakendamise tase.

               (57)

               Nende ekspordinäitajatega seoses väitis üks huvitatud isik, et liidu turule suunatud ekspordi osakaal Hiinas väheneb. Tõepoolest, liitu suunatud Hiina ekspordi osakaal vähenes ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ligikaudu 35 %-lt 30 %-le. Selle väitega seoses tuleb esmalt märkida, et EL on jätkuvalt Hiina eksportijate peamine eksporditurg. Lisaks on sellise väikese languse põhjus peamiselt Hiina eksportijate tulemuslik töö muudel turgudel; selline töö, mille põhjuseks on samuti agressiivne hinnapoliitika neil turgudel. Näiteks suurenes ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ligikaudu 72 % Hiina eksport Korea Vabariiki (turule, kus Hiina hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELis kohaldatud hindadest umbes 16 % madalamad, nagu on märgitud eespool). Samas, Indoneesia turul, mida on nimetatud eespool õiglase hinnakujunduse näitena (hinnad olid liidu keskmisest hinnast 9,4 % kõrgemad), kahanes Hiina eksporditegevus, vähenedes mahult ligikaudu 16 %. See analüüs kinnitab järeldust, et Hiina äriühingud peavad rakendama oma eksporditurul agressiivseid hinnakujundusstrateegiaid.

               (58)

               Peale selle, kui rääkida tulevikust, siis sõltumatus valdkondlikus uuringus (17) on prognoositud, et tehiskiudude (laiem tootekategooria, mis hõlmab vaatlusalust toodet) nõudlus Hiinas jääb vähemalt 2018. aastani samaks. Ühes teises uuringus (18) leitakse, et Hiina laod on toorainehindade langemise tagajärjel täis. See on sundinud järgtööstust vähendama eriti tugeva polüesterlõnga tarned vajaliku miinimumini, et vältida hindade kõikumisest tulenevaid riske.

               (59)

               Seepärast on tõenäoline, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivsete hinnakujundustavade rakendamist, et suurendada oma märkimisväärset ülemäärast tootmisvõimsust kasutades oma turuosa Euroopas.

         4.   Järeldused dumpingu ja dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (60)

               Tuginedes parimatele kättesaadavatele faktidele, leiti uurimise käigus, et Hiina tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müünud dumpinguhinnaga. Tehti kindlaks, et Hiinas on tohutult vaba tootmisvõimsust (võrreldes liidu turu suurusega). Peale selle peavad Hiina eksportivad tootjad Hiina siseturu aeglast kasvu silmas pidades jätkama vaatlusaluse toote märkimisväärsete koguste saatmist liidu turule, et saavutada vastuvõetaval tasemel müük.

               (61)

               Neil asjaoludel on jõutud järeldusele, et juhul kui meetmetel lastakse aeguda, on väga tõenäoline, et dumping, mida kõnealused meetmed ei peatanud, ELi turul jätkub.

         D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (62)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat, kes moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Ükski neist tootjatest ei olnud käesoleva läbivaatamise algatamise vastu.

         2.   Liidu tarbimine

               (63)

               Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, võttes aluseks kättesaadava impordistatistika, koostööd teinud liidu tootjate tegeliku müügi liidu turul ja koostööst hoidunud liidu tootjate hinnangulise müügi. Tarbimise mõiste on seotud müügiga vabaturul, sealhulgas müügiga seotud isikutele, kuid mitte sisekasutusega. Sisekasutus, st samasuguse toote teisaldamine integreeritud liidu tootjate vahel edasiseks töötlemiseks, ei kajastu liidu tarbimisnäitajas, kuna tootmisharusisene teisaldamine ei konkureeri sõltumatute tarnijate müügiga vabaturul. Müük seotud äriühingutele kajastub liidu tarbimisnäitajas, kuna uurimise käigus kogutud andmete põhjal oli seotud äriühingutel vabadus osta vaatlusalust toodet ka muudest allikatest. Samuti leiti, et liidu tootjate keskmised müügihinnad müümisel seotud äriühingutele on sarnased keskmiste müügihindadega neile äriühingutele, kellega liidu tootmisharul sidemed puuduvad.

               (64)

               Sellest lähtudes muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Liidu tarbimine

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tonnides)

                           196 478

                           209 076

                           222 306

                           217 171

                              Indeks

                              100

                              106

                              113

                              111

                              Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (65)

               Liidu tarbimine suurenes 11 %, kasvades 196 478 tonnilt 2012. aastal 217 171 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tarbimine vaatlusalusel perioodil oli enamasti väiksem kui 205 912 tonni suurune tarbimine esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil (2008. aasta juulist 2009. aasta juunini).

               (66)

               Üks huvitatud isik väitis, et komisjoni talitused oleksid pidanud tarbimise kindlaksmääramisel arvesse võtma tootmisharusisest müüki ja et seda tehes oleks Hiina turuosa püsinud stabiilsena. Kõnealuse isiku arvates oli komisjoni talitustest väär teha vahet kolmel turul, st müük sõltumatutele äriühingutele, müük seotud äriühingutele müügiks vabaturul ja müük seotud äriühingutele sisekasutuseks, sest kõiki neid müüke oleks väidetavalt tulnud liidu tarbimise kindlaksmääramisel arvesse võtta.

               (67)

               Esiteks tuleks rõhutada, et kõnealusel kolmel turul ei tehtud vahet. Seotud äriühingute sisekasutus jäeti kõrvale sellepärast, et neid tooteid ei lubata ELi turul vabasse ringlusse ja seega ei paku need impordile konkurentsi. Selle müügi käigus antakse tooted pelgalt üle seotud äriühingutele, kes kasutavad neid selleks, et toota muid tooteid, mida käesolev uurimine ei hõlma. Seetõttu ei saa vaatlusaluse toote puhul sisekasutust käsitada osana liidu tarbimisest.

               (68)

               Teiseks ei muudaks sisekasutuse hüpoteetiline lisamine liidu tarbimisele mingil juhul Hiina turuosa arengut stabiilseks. Areng jääb laias laastus samaks, nagu on näidatud allpool tabelis 3.

         3.   Meetmetega hõlmatud import asjaomasest riigist

   (a)   Maht ja turuosa

               (69)

               Tuletatakse meelde, et analüüsides esialgse uurimise raames Hiinast pärit impordi arengut liidu turul ja selle mõju liidu tootmisharule, jäeti kõrvale kogused, mille puhul dumpingut ei tuvastatud.

               (70)

               Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal ning see muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Meetmetega hõlmatud impordi maht ja turuosa

                           Riik

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina

                           Maht (tonnides)

                           44 484

                           48 339

                           60 078

                           57 465

                              Indeks

                              100

                              109

                              135

                              129

                           Turuosa (%)

                           22,6

                           23,1

                           27

                           26,5

                           Turuosa (tarbimine ja sisekasutus) (%)

                           21,3

                           21,8

                           25,5

                           24,9

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (71)

               Kui esialgsel uurimisperioodil oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa 18,8 % ja maht 38 404 tonni, siis käesoleva läbivaatamise raames vaatluse alla võetud perioodil olid mõlemad märkimisväärselt suurenenud. Dumpinguhinnaga import Hiinast suurenes vaatlusalusel perioodil 44 484 tonnilt 57 465 tonnile ja selle turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 26,5 %.

         (b)   Asjaomasest riigist pärit ja meetmetega hõlmatud impordi hind ning hinna allalöömine

               (72)

               Impordihinnad, mis tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, langesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 12 %.

                  Tabel 4

                  Meetmetega hõlmatud impordi hind

                           Riik

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           1,79

                           1,63

                           1,54

                           1,57

                              Indeks

                              100

                              91

                              86

                              88

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (73)

               Kuna Hiina tootjate koostööst hoidumise tõttu puudusid tooteliigipõhised andmed ekspordihindade kohta, ei saanud komisjon võrrelda üksikasjalikult hindu tooteliikide kaupa. Seepärast võrreldi hinna allalöömise arvutuste tegemisel meetmetega hõlmatud Hiinast ekspordi keskmisi hindu ja liidu tootmisharu keskmisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Pärast tavapärase tollimaksumäära (4 %) kohandamist määrati kindlaks hindade allalöömise marginaal 22,7 %. Esialgse uurimise käigus oli kindlaks tehtud sarnane hindade allalöömise marginaal (24,1 %). Samas põhines see marginaal võrdlusel võrreldava tooteliigiga, kuna selle puhul olid Hiina eksportijad koostööd teinud.

               (74)

               Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina eksportijad tegelevad pidevalt ELi tootjate hindade allalöömisega.

               (75)

               Üks huvitatud isik väitis, et hindade allalöömise arvutamisel oleks pidanud arvesse võtma ka dumpinguvaba importi.

               (76)

               Komisjon leiab siiski, et sellise impordi arvessevõtmine ei ole põhjendatud, lähtudes dumpinguvastase lepingu tõlgendusest, mille on esitanud veise ja riisi importi käsitlevas kohtuasjas (19) WTO vaidluste lahendamise organ, nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 35.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (77)

               Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnates kõiki liidu tootmisharu seisundit kajastavaid majandusnäitajaid alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.

               (78)

               Seejuures tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikud näitajad tehti kindlaks ning neid analüüsiti ja uuriti liidu tootmisharu kohta esitatud andmete põhjal. Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjate tasandil kogutud ja kontrollitud andmete põhjal. Kuna kontserni DuraFiber ühe tütarettevõtja (DuraFiber Technologies GmbH (edaspidi „DFT“), Saksamaa) andmete võrdlemisel esines pärast ettevõtja ümberkorraldamist probleeme, ei võetud kõnealuse ettevõtja esitatud andmeid ja vastuseid küsimustikule mikromajanduslike näitajate kindlaksmääramisel arvesse.

               (79)

               Üks huvitatud isik väitis, et DFT kõrvalejätmine võis kahjunäitajaid oluliselt muuta.

               (80)

               Esiteks tuleks märkida, et DFT osaliselt kontrollitud andmete kõrvalejätmine mõjutas vaid mikromajanduslike näitajate kindlakstegemist. Seetõttu ei mõjuta see makromajanduslike näitajate analüüsi. Peale selle põhinesid mikromajanduslikud näitajad andmetel, mis olid saadud neljalt liidu tootjalt, kes tootsid ligikaudu 80 % liidu toodangust. Seega on need konkreetsed näitajad liidu tootmisharu puhul tüüpilised. Lõpetuseks viitasid DFT esitatud osaliselt kontrollitud andmed enamjaolt sarnastele suundumustele kui need, mida täheldati nende nelja liidu tootja mikromajanduslike näitajate puhul, kelle andmeid võeti arvesse.

               (81)

               Mõlemat eespool esitatud kaalutlust arvesse võttes on jõutud järeldusele, et DFT väljajätmine mikromajanduslike näitajate analüüsist ei muutnud kahjunäitajate suundumusi ja seega on vastavad järeldused tüüpilised kogu tootmisharu puhul.

               (82)

               Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus, varasemast dumpingust taastumine. Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja tööjõukulud.

         Makromajanduslikud näitajad

   (a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (83)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           92 753

                           91 985

                           93 990

                           92 461

                           Tootmismaht (indeks)

                              100

                              99

                              101

                              100

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           109 398

                           108 869

                           108 690

                           110 285

                           Tootmisvõimsus (indeks)

                              100

                              100

                              99

                              101

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           85

                           84

                           86

                           84

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (84)

               Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine jäid vaatlusalusel perioodil stabiilseks.

         (b)   Müügimaht ja turuosa

               (85)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Müügimaht ja turuosa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügimaht liidus (tonnides)

                           67 527

                           69 407

                           68 007

                           65 733

                           Müügimaht liidu turul (indeks)

                              100

                              103

                              101

                              97

                           Turuosa (%)

                           34,4

                           33,2

                           30,6

                           30,3

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja küsimustiku vastused.

               (86)

               Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 3 % ja vastav turuosa 4,1 % võrra, kahanedes vaatlusalusel perioodil 34,4 %-lt 30,3 %-le.

         (c)   Kasv

               (87)

               Ehkki liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 11 %, kahanes liidu tootmisharu müügimaht 3 %.

         (d)   Tööhõive ja tootlikkus

               (88)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           941

                           875

                           902

                           911

                           Töötajate arv (indeks)

                              100

                              93

                              96

                              97

                           Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

                           98,6

                           105,2

                           104,2

                           101,5

                           Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) (indeks)

                              100

                              107

                              106

                              103

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (89)

               Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Samal ajal suurenes tootlikkus 3 %, nagu on näidatud põhjenduses 88 esitatud tabelis 7.

         (e)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (90)

               Esialgse uurimise käigus Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem. Uurimise käigus tehti kindlaks, et Hiinast pärit eriti tugevat polüesterlõnga imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga. Ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38. Samal ajal suurenes Hiinast dumpinguhinnaga import, mille puhul hinnad aina langesid, tuues kaasa turuosa kasvu vaatlusalusel perioodil. Selle tagajärjel vähenesid sel perioodil nii liidu tootmisharu turuosa kui ka müügimaht. Liidu tootmisharu suutis siiski oma kahjusid vähendada.

         Mikromajanduslikud näitajad

   (f)   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (91)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Keskmised müügihinnad

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot kg kohta)

                           2,39

                           2,31

                           2,23

                           2,17

                           Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks)

                              100

                              97

                              93

                              91

                           Ühiku tootmiskulu (eurot kg kohta)

                           2,50

                           2,43

                           2,26

                           2,19

                           Ühiku tootmiskulu (indeks)

                              100

                              97

                              90

                              87

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (92)

               Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 9 %. Seda saab osaliselt põhjendada ühiku tootmiskulu 13 % vähenemisega. Hinnad langesid siiski vähem, kui kahanesid kulud, mis selgitab positiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, nagu on näidatud põhjenduses 98.

         (g)   Tööjõukulud

               (93)

               Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                           39 273

                           41 674

                           39 711

                           39 850

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks)

                              100

                              106

                              101

                              101

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (94)

               Keskmised tööjõukulud töötaja kohta püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Peamiselt saab seda selgitada üha suuremate pingutustega, mida liidu tootmisharu teeb selleks, et hoida kontrolli all tootmiskulud ja säilitada sel viisil oma konkurentsivõime.

         (h)   Laovarud

               (95)

               Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Laovarud

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           8 050

                           6 872

                           8 244

                           8 387

                           Lõppvarud (indeks)

                              100

                              85

                              102

                              104

                           Lõppvarud protsendina toodangust (%)

                           8,7

                           7,5

                           8,8

                           9,1

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (96)

               Liidu tootmisharu varud suurenesid vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 4 %. Suur osa eriti tugeva polüesterlõnga toodangust koosneb standardsetest toodetest. Seepärast peab liidu tootmisharu säilitama teatava varude taseme, et vajaduse korral kiiresti täita tellijate nõudmisi. Lao lõppseis protsendina toodangust jäi suhteliselt stabiilseks, olles kooskõlas liidu tootmisharu tootmise arenguga.

         (i)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (97)

               Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

                           – 4,7

                           – 5,3

                           – 1,4

                           – 1,1

                           Sularahavoog (eurodes)

                           – 2 993 463

                           – 4 156 375

                           – 4 895 147

                           – 2 111 763

                              Rahavoog (indeks)

                              – 100

                              – 139

                              – 164

                              – 71

                           Investeeringud (eurodes)

                           2 313 235

                           1 284 905

                           3 511 528

                           12 801 375

                           Investeeringud (indeks)

                              100

                              56

                              152

                              553

                           Investeeringutasuvus (%)

                           – 4,3

                           – 4,2

                           – 2,0

                           – 1,4

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (98)

               Et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus oli endiselt negatiivne, ehkki see paranes vaatlusalusel perioodil – 4,7 %-lt – 1,1 %-le. Ometi jäi see allapoole esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 3 % suurust sihtkasumit.

               (99)

               Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada ja vaatlusalusel perioodil oli see negatiivne, ehkki näitajad viitavad märkimisväärsele 29 % parenemisele. See paneb muretsema seoses liidu tootmisharu suutlikkusega jätkata vajalikul määral oma majandustegevuse omafinantseerimist.

               (100)

               Investeeringud suurenesid kõnealusel perioodil märkimisväärselt ja neid tehti eelkõige hooldusvajaduste rahuldamiseks, ent veidi ka moderniseerimiseks, millel oli väike mõju tootmisvõimsuse suurenemisele.

               (101)

               Investeeringutasuvus on puhaskasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust koguväärtusest. See näitaja tõusis vaatlusalusel perioodil kasumlikkuse suurenemise ja investeerimise seiskumise tulemusel – 4,3 %-lt – 1,4 %-le.

               (102)

               Negatiivse kasumlikkuse ja negatiivse rahavoo tõttu jäi tootmisharu võime kapitali kaasata väga piiratuks.

         (j)   Järeldused kahju kohta

               (103)

               Enamik liidu tootmisharuga seotud olulistest kahjunäitajatest oli vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega. Liidu tootmisharu turuosa kahanes 4,1 % võrra 34,4 %-lt 30,3 %-le, müügimaht ELis vähenes 3 % ja ühiku müügihind langes 9 %. Samal ajal vähenes tööhõive 3 %, sõltumatutele äriühingutele suunatud eksportmüügi maht 28 % ja vastav eksportmüügi ühikuhind 17 %. Tootlikkus suurenes 2,9 %.

               (104)

               Eespool kirjeldatud suundumustest hoolimata paranes kasumlikkus, suurenedes vaatlusalusel perioodil – 4,7 %-lt – 1,1 %-le. Ehkki see on märkimisväärne paranemine võrreldes liidu tootmisharu kasumlikkusega esialgse uurimisega seotud perioodil (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009), mil see näitaja oli – 13,3 %, on kasumlikkus endiselt negatiivne. Kahjumi kandmise tõttu oli liidu tootmisharu investeeringutasuvus pidevalt negatiivne. Rahavoog sellegipoolest paranes.

               (105)

               Esialgse uurimise käigus jõuti järeldusele, et dumpinguhinnaga ja liidu tootmisharu müügihindu 24,1 % allalööva Hiinast pärit impordi 18,8 % suurune turuosa oli piisav, et põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil avastati võrreldav olukord. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa oli 26,5 % ja see import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 18,6 %, nagu on selgitatud põhjenduses 110.

               (106)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ei kanna olulist kahju, kuna toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine püsivad stabiilsena. Muude näitajate, nagu müügimahu ja turuosa arengut mõjutab väidetavalt tarbimise väär määratlemine, nagu on märgitud põhjenduses 66.

               (107)

               Väide tarbimise väära määratlemise kohta on ümber lükatud põhjenduses 67. Lisaks ei saa vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu asjakohast kahjunäitajat. Seepärast ei muuda asjaolu, et mõned näitajad püsisid stabiilsed, kahju kohta tehtud järeldust.

               (108)

               Eespool kirjeldatud põhjustel järeldatakse, et liidu tootmisharu siiski kannab olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   Põhjuslik seos

               (109)

               Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi olulise kahju kohta, uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Hiinast põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Komisjon uuris ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

         5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (110)

               Liidu tootmisharu on osaliselt taastudes endiselt ebakindlas olukorras. Leitakse, et hoolimata kehtestatud meetmetest põhjustas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import jätkuvalt olulist kahju. Tõepoolest, isegi koostööd teinud sõltumatute importijate tasandil kontrollitud impordijärgsete kulude (2,7 %), tavapärase tollimaksumäära (4 %) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil makstud dumpinguvastaste tollimaksude koosmõju arvesse võttes leiti, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind lõi ikkagi märkimisväärselt (18,6 %) alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna. Samuti jätkus viimastel aastatel kõnealuse impordi suurenemine, millel oli kahjulik mõju turule tervikuna, kuna see langetas hindu ja vähendas liidu tootmisharu turuosa. Jätkuv surve liidu turul ei võimaldanud liidu tootmisharul täielikult kasu saada toorainehindade langusest.

               (111)

               Ühe huvitatud isiku väitel puudus seos Hiina hindade ja liidu tootmisharu seisundi vahel.

               (112)

               Paraku põhines see analüüs suundumustel, mis olid kindlaks tehtud seoses ajavahemikuga 2011–2015, mis erinesid suundumustest käesoleva uurimise raames vaadeldaval perioodil, mis algab 2012. aastal ja kestab kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini (september 2015). Seepärast ei olnud võimalik seda analüüsi arvesse võtta. Igal juhul tuleks märkida, et Hiinast pärit impordi dumpinguhinnad vaatlusalusel perioodil üldiselt langesid ja lõid alla liidu tootmisharu hinnad. Asjaolu, et mõnel aastal (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) Hiina ekspordi hinnad tõusid ja liidu tootmisharu olukord ei halvenenud, ei sea kahtluse alla selle tähelepaneku paikapidavust. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

         5.2.   Muude tegurite mõju

               (113)

               Uurimise käigus kogutud teabe põhjal leiti, et enda tarbeks tootmise osakaal ei olnud märkimisväärne. Vaid umbes 15 % liidu tootmisharu toodangust kasutatakse enda tarbeks. Suurema tootmismahuga kaasneb üldjuhul mastaabisääst, mis on kasulik asjaomasele tootjale. Vaid väike osa liidu tootmisharust on vertikaalselt integreeritud ning enda tarbeks kasutatavad tooted töödeldakse järgtööstuses lisandväärtusega toodeteks. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi järgmise etapi toodetega seotud tootmisprobleemi. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et liidu tootmisharu enda tarbeks tootmisel ei olnud kahjulikku mõju liidu finantsolukorrale.

               (114)

               Peamised liitu eksportivad riigid on Korea Vabariik, Taiwan, Šveits, Valgevene ja Türgi. Vaatlusaluse toote koguimport kolmandatest riikidest, sealhulgas Hiinast pärit import, mille suhtes meetmeid ei kohaldatud, suurenes vaatlusalusel perioodil 11 % (84 467 tonnilt 93 973 tonnile) ja moodustas 43,3 % liidu tarbimisest. Samal perioodil langes pidevalt keskmine ühiku impordihind, nimelt 2,19 eurolt 2,09 eurole kilogrammi kohta, mis tähendab 4 % langust. Impordihindade languse suundumust täheldati ka enamiku muude liidu turule eksportivate kolmandate riikide puhul (Korea Vabariik – 7 %, Šveits – 15 %, Valgevene – 13 %, Türgi – 6 %). Samal ajal langesid Hiinast pärit impordi puhul, mille suhtes meetmeid ei kohaldatud, ühiku impordihinnad üksnes 3 %.

                  Tabel 12

                  Import kolmandatest riikidest

                           Riik

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina (import, mille suhtes meetmeid ei kohaldatud)

                           Maht (tonnides)

                           29 109

                           33 865

                           36 977

                           39 742

                              Indeks

                              100

                              116

                              127

                              137

                           Turuosa (%)

                           14,8

                           16,2

                           16,6

                           18,3

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           1,75

                           1,72

                           1,69

                           1,69

                              Indeks

                              100

                              99

                              97

                              97

                           Korea Vabariik

                           Maht (tonnides)

                           27 948

                           31 145

                           33 048

                           32 545

                              Indeks

                              100

                              111

                              118

                              116

                           Turuosa (%)

                           14,2

                           14,9

                           14,9

                           15,0

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           2,15

                           2,13

                           2,03

                           2,01

                              Indeks

                              100

                              99

                              95

                              93

                           Taiwan

                           Maht (tonnides)

                           10 153

                           9 599

                           9 251

                           8 364

                              Indeks

                              100

                              95

                              91

                              82

                           Turuosa (%)

                           5,2

                           4,6

                           4,2

                           3,9

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           1,78

                           1,91

                           1,85

                           1,90

                              Indeks

                              100

                              107

                              104

                              107

                           Šveits

                           Maht (tonnides)

                           5 610

                           5 263

                           4 895

                           5 190

                              Indeks

                              100

                              94

                              87

                              93

                           Turuosa (%)

                           2,9

                           2,5

                           2,2

                           2,4

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           4,30

                           4,09

                           4,01

                           3,66

                              Indeks

                              100

                              95

                              93

                              85

                           Valgevene

                           Maht (tonnides)

                           3 384

                           3 189

                           3 344

                           2 374

                              Indeks

                              100

                              94

                              99

                              70

                           Turuosa (%)

                           1,7

                           1,5

                           1,5

                           1,1

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           2,13

                           2,06

                           1,99

                           1,86

                              Indeks

                              100

                              97

                              93

                              87

                           Türgi

                           Maht (tonnides)

                           1 443

                           1 545

                           1 455

                           1 594

                              Indeks

                              100

                              107

                              101

                              110

                           Turuosa (%)

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           2,95

                           2,66

                           2,65

                           2,77

                              Indeks

                              100

                              90

                              90

                              94

                           Import kolmandatest riikidest kokku, sh Hiinast pärit import, mille suhtes meetmeid ei kohaldatud

                           Maht (tonnides)

                           84 467

                           91 330

                           94 222

                           93 973

                              Indeks

                              100

                              108

                              112

                              111

                           Turuosa (%)

                           43,0

                           43,7

                           42,4

                           43,3

                           Keskmine hind (eurot kg kohta)

                           2,19

                           2,15

                           2,10

                           2,09

                              Indeks

                              100

                              98

                              96

                              96

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (115)

               Nagu on näidatud tabelis 12, ei olnud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa ja Hiinast pärit, meetmetega hõlmamata impordi hindade langus nii märkimisväärne, et pidada neid liidu tootmisharu kahjustavaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (116)

               Komisjonile laekusid märkused liidu tootmisharu praeguse raske olukorra põhjuste kohta, mille hulka kuulusid muudatused toorainehindades, investeeringute ja moderniseerimise puudumine, oskamatu juhtimine ja visiooni puudumine, aegunud tootmismeetodid, suurte käitiste puudumine ning toodetud toodete halb kvaliteet. Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu olukorda ei saa seostada nende põhjustega. Pigem ilmnes, et liidu tootmisharu on jätkanud tõhusat tegutsemist väga suure konkurentsiga turul, optimeerides olemasolevate varade kasutamist ning tegemata suuri investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamiseks ja moderniseerimiseks, tänu millele ta on suutnud kasvatada pärast lõplike meetmete kehtestamist 2010. aastal oma kasumlikkust. Seepärast lükati kõnealused väited tagasi.

               (117)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu rahavoogu ja kasumit mõjutasid liidu tootmisharu väidetavalt märkimisväärsed investeeringud ja seda mõju ei tuleks omistada Hiinast pärit impordile ning et neid tegureid oleks tulnud arvesse võtta eraldi mitteomistamise analüüsis.

               (118)

               Esiteks, hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehtud investeeringutest, liidu kasum ja rahavoog suurenesid, mis viitab sellele, et kõnealused investeeringud olid põhjendatud ja et neil oli soodne mõju. Teiseks, kasumit võib mõjutada üksnes pro-rata-temporis-amortisatsioon, mis on seotud investeeringute ja äriühingute poolt investeeringute rahastamisel kantud rahaliste kuludega. Ja veel, kuna amortisatsioon on mahaarvatav kulu, millega ei kaasne väljaminevat rahavoogu, ei saa see liidu tootmisharu rahavoogu otseselt mõjutada, mõju oleks vaid rahalistel kuludel.

               (119)

               Mõned isikud väitsid ka seda, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import ei olnud vaatlusalusel perioodil kahju põhjustanud või et kahju oli põhjustanud import muudest riikidest. Kuna leiti, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad jätkasid liidu tootmisharu hindade allalöömist ja olid madalamad kui hinnad importimisel muudest riikidest, lükati see väide tagasi.

               (120)

               Üks huvitatud isik väitis, et komisjon oleks pidanud selgitama oma mitteomistamise analüüsis paremini muude põhjusliku seose tegurite mõju.

               (121)

               Sellega seoses tuleks märkida, et mitteomistamise analüüsi eesmärk on teha kindlaks, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel täheldatud põhjusliku seose võiks katkestada mõni teine tegur, muutes selle seose ebatõenäoliseks või isegi võimatuks. Ühelgi vaadeldud teguritest sellist omadust ei olnud ja seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

         5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (122)

               Ehkki kahju suurust võisid mõjutada ka muud tegurid, ei peetud neid piisavaks, et katkestada põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         E.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (123)

               Leiti, et Hiina eksportijatel oli vaatlusalusel perioodil Euroopa turu suurust silmas pidades ülemäärane tootmisvõimsus, nagu on kirjeldatud põhjenduses 50.

               (124)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes Hiina eksport liidu turule märkimisväärselt: 29 %. Nagu on märgitud põhjenduses 54, eksportis Hiina vaatlusalust toodet liidu turule peamiselt kõrgema hinnaga kui ülejäänud maailma. Uurimise käigus ei avastatud mingeid tõendeid sellest, et see olukord vähemalt lähiajal muutuks. Seepärast leiti, et liidu turg on Hiina eksportijatele võrdlemisi atraktiivne tänu võimalusele eksportida märkimisväärseid koguseid hinnaga, mis on kõrgem hinnast eksportimisel mujale maailma.

               (125)

               Uurimise käigus selgus, et 60 % Hiinast pärit impordi puhul oli kasutatud dumpinguhindu ja et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline dumpingu jätkumine. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi märkimisväärselt – samal tasemel kui esialgse uurimise ajal – alla liidu tootjate hinnad. Täpsemalt leiti, et Hiinast pärit import, mille suhtes kohaldati meetmeid, lõi hinnad alla 22,8 %, mis viitab agressiivsele hinnakujundusele. On tõenäoline, et see langetab hindu veelgi ja seab ohtu liidu tootmisharu niigi ebakindla taastumise. Seega on selge oht, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub liidu tootmisharule olulise kahju põhjustamine.

               (126)

               Eespool öeldut arvesse võttes järeldatakse, et Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral jätkub väga tõenäoliselt liidu tootmisharule olulise kahju põhjustamine.

         F.   LIIDU HUVID

               (127)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina kohta kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

               (128)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (129)

               Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu ja kahju kordumise kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjuseid, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (130)

               Liidu tootmisharu on kaotanud pidevalt oma turuosa ja kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Sellegipoolest on liidu tootmisharu viinud oma kasumlikkuse tasemele, mis on lähedal kasumilävele (ent siiski negatiivne), samal ajal kui müük on jäänud peaaegu samale tasemele. See areng stabiilsuse saavutamise poole turul on kõige tõenäolisemalt seostatav kehtestatud meetmetega. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, satuks liidu tootmisharu tõenäoliselt veelgi halvemasse olukorda.

               (131)

               Seepärast jõuti järeldusele, et Hiina kohta kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         2.   Importijate/kauplejate huvid

               (132)

               Läbivaatamise algatamise etapis täitsid väljavõttelise uuringu vormi 15 sõltumatut importijat, mistõttu otsustati kohaldada väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid. Välja valiti kolm importijat, kellel paluti täita küsimustik. Lõppkokkuvõttes vastas küsimustikule vaid üks importija, kelle vastuseid ka kontrolliti.

               (133)

               Uurimise käigus selgus, et kõnealune äriühing importis ainult ühelt meetmetega hõlmatud Hiina tootjalt, kellega tal oli pikaajaline ärisuhe. Ilmnes, et kehtestatud meetmete mõju äriühingule ei olnud märkimisväärne. Seda kinnitab asjaolu, et importija otsustas hoolimata esialgsete meetmete kehtestamisest mitte vahetada tarneallikat.

         3.   Kasutajate huvid

               (134)

               Läbivaatamise algatamise etapis andis endast teada ja avaldas soovi täita küsimustik 25 kasutajat. Lõppkokkuvõttes saadi küsimustikule vastused vaid neljalt kasutajalt. Neid kõiki külastati ja nende esitatud andmeid kontrolliti. On märkimisväärne, et vaatlusalust toodet kasutava tööstusharu osalemine käesolevas aegumise läbivaatamises oli märksa tagasihoidlikum, kui see oli siis, kui meetmed esimest korda kehtestati. Esialgse uurimise raames tegi koostööd 33 kasutajat, samal ajal kui aegumise läbivaatamises osales vaid neli kasutajat. Enamik kasutajaid tundub olevat suutnud kohaneda kehtestatud meetmetega nii, et see ei ole nende tegevust eriti kahjustanud.

               (135)

               Ühe kasutaja puhul, kes tegutses õmblusniidi sektoris, leidis komisjon, et kehtivate meetmete mõju kasutaja kuludele ja kasumlikkusele ei olnud märkimisväärne. Ülejäänud kolme kasutaja puhul, kes kõik importisid Hiinast eriti tugevat polüesterlõnga ja tegutsesid kudumissektoris (vööd, rihmad, köied jne), leiti, et ehkki kehtivate meetmete mõju kasutajate kuludele oli väike, oli mõju kasumlikkusele silmatorkavam, kuna kõnealused äriühingud tegutsesid väga väikese kasumimarginaaliga. Sellegipoolest tundus tollimaksude mõju olevat piiratud, sest oli võimalus kasutada ka palju teisi konkurentsivõimeliste hindadega tarnijaid.

               (136)

               Teavet esitanud kasutajad selgitasid probleeme, millega nad puutuvad kokku liidu tootjate puhul, nagu puudulik tootmisvõimsus, teatavate omaduste puudumine ja valel ajal laekuvad tarned. Kasutajad väitsid, et kehtivad meetmed (0–9,8 %) koos tavapärase tollimaksuga (4 %) toovad kasu nende konkurentidele, kes saavad importida ELi turule järgmise etapi tooteid madalama hinnaga, sest nad ei pea tasuma oma tooraine eest (vaatlusalune toode) tollimaksu. Nad usuvad, et see viib olukorrani, kus järgmise etapi tegevus viiakse veelgi rohkem väljapoole ELi, ning sellega pannakse kaalule tootmisharu väidetava 4 000 töötaja tulevik. Uurimise käigus leiti, et neid väiteid ja väidetavaid riske toetavad tõendid ei kinnita, et tegemist on liidu tootmisharus esinevate korduvate ja struktuursete probleemidega.

               (137)

               Esiteks tuleks meenutada, et kasutajate koostöö oli võrreldes esialgse uurimise raames tehtud koostööga (koostööd tegi 33 kasutajat) käesoleva uurimise puhul üsna piiratud ja seetõttu ei ole eespool kirjeldatud probleemid tõenäoliselt omased kõikidele liidu turul tegutsevatele kasutajatele.

               (138)

               Mis puudutab koostööd teinud kasutajate konkreetseid väiteid, siis uurimine näitas, et liidu tootmisharu omab endiselt piisavalt kasutamata tootmisvõimsust (tootmisvõimsuse rakendamise määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 84 %) ja pakub laias valikus erineva kvaliteediga tooteid. Peale selle on lisaks viiele ELi tootjale olemas palju muudest kolmandatest riikidest pärit alternatiivseid tarnijaid, kelle hinnad on konkurentsivõimelised ja tootevalik lai, sealhulgas Hiina importijad, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse. Kuna dumpinguvastase tollimaksu määr on võrdlemisi madal ja suure osa Hiinast pärit impordi suhtes meetmeid ei kohaldata, on samuti ebatõenäoline, et kehtivad meetmed on otsustav tegur järgtööstuse ümberpaigutamisel. Lõpetuseks olid tõendid valel ajal laekuvate tarnete kohta tühised.

               (139)

               Seoses liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väitis üks huvitatud isik, et tootmisvõimsuse rakendamise 84 % määr tähendab peaaegu kogu tootmisvõimsuse rakendamist ja seega ei ole olemas piisavalt kasutamata võimsust.

               (140)

               Uurimise käigus selgus, et praak moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu kogutoodangust keskmiselt ligikaudu 6 %, millest tulenevalt oli teoreetiline maksimaalne tootmisvõimsuse rakendamise määr 94 %, mis on mõistlikum hinnang kogu tootmisvõimsuse rakendamise kohta kui väites nimetatud 84 %. Võttes arvesse ülejäänud kasutamata tootmisvõimsust (vähemalt 10 %), lükati väide tagasi.

               (141)

               Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootjad ja mujalt kui Hiinast pärit tootjad ei suuda rahuldada toodet kasutava Euroopa tööstusharu kogunõudlust ega täita suuri üksiktellimusi.

               (142)

               Tuleks märkida, et meetmete kohaldamise jätkamine ei muuda meetmete aluseks olevaid valitsevaid turutingimusi. Uurimise käigus ei avastatud ühtki olulist muudatust kasutajate nõudmistes seoses tellimuste suuruse või kvaliteediga. Peale selle on kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu ei suuda turunõudlust üksi rahuldada ja seetõttu on vajalik import. Mis veelgi olulisem, dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada kõikidele asjaomastele isikutele võrdsed võimalused ja õiglased kaubandustingimused, kõrvaldades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud olulise kahju. Seepärast ei ole mingit vajadust selle järele, et liidu tootmisharu suudaks varustada liidu turgu ise. Käesoleval juhul imporditakse mitmest eri allikast ja meetmetest hoolimata jätkus ka meetmetega hõlmatud import. Seega ei takista see, kui meetmete kohaldamist praegusel kujul ja tasemel jätkatakse, kasutajaid hankimast Hiina toodet. Selles suhtes on dumpinguvastase määruse sätetest kinni peetud ja seetõttu tuleks väide tagasi lükata.

               (143)

               Väideti ka seda, et Euroopa tootjad ei ole kasutanud dumpinguvastaseid tollimakse oma tootmisvõimsuse suurendamiseks või seadmete ajakohastamiseks, mistõttu nad ei ole suutnud säilitada kasvaval turul oma turuosa ja on jäänud äärmiselt mugavasse olukorda, püüdmata olla konkurentsivõimelised.

               (144)

               Esiteks tuleks meenutada, et nagu on märgitud eespool, on dumpinguvastaste meetmete eesmärk kaotada kahjulik dumping, lisaks ei ole ühtki õiguslikku nõuet, et liidu tootmisharu peaks end ümber korraldama või moderniseerima.

               (145)

               Nagu põhjenduses 138 on juba kirjeldatud, oli liidu tootmisharu igal juhul võimeline suurendama oma müüki, sest kasutamata tootmisvõimsust oli piisavalt. Peale selle viitab kasumlikkuse positiivne areng sellele, et liidu tootmisharu tootmismeetodid on dumpingu eest kaitstaval turul endiselt konkurentsivõimelised. Lisaks ei saa liidu tootmisharu olukorda pidada sugugi äärmiselt mugavaks, kuna uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu kandis vaatlusalusel perioodil jätkuvalt olulist kahju, kaotades turuosa ja olles kahjumis. Just see liidu tootmisharu ebakindel olukord, mis oli põhjustatud vähemalt osaliselt varasemast dumpingust ja liidu tootmisharu hindade jätkuvast allalöömisest, ei lasknud liidu tootmisharul teha suuri investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamisse ja jõulisemasse moderniseerimisse.

               (146)

               Teine väide käsitles järgtööstuse ümberpaigutamist dumpinguvastaste tollimaksude olemasolu tõttu. Väite kinnituseks viidati varem esitatud teabele ja ärakuulamisele, kus oli väidetud sama.

               (147)

               Tuleks märkida, et uurimise käigus leiti, et mõju valimisse kaasatud kasutajate kasumlikkusele oli piiratud ja seega ei saa seda pidada otsustavaks toodet kasutava liidu tööstusharu ümberpaigutamisel. Peale selle tundub, et meetmete kohaldamist jätkatakse samal tasemel kui varem. Lõpetuseks ei ole ärakuulamise raames esitatud teabes nimetatud ühtki äriühingut, mis oleks tegelikult ümber paigutunud.

               (148)

               Üks importija esitas väite vaatlusaluse toote tarnija vahetamisega kaasnevate majanduslike raskuste kohta, mida põhjustavad katseetapi jaoks kuluv pikk aeg ning oht kaotada kõikuva kvaliteedi ja ebakorrapäraste tarnete korral kliente.

               (149)

               Sellega seoses tuleks märkida, et meetmed on kehtinud peaaegu kuus aastat ja seda võib lugeda isegi katsetamise ajamahukust arvesse võttes piisavaks ajaks, mille jooksul importijad oleksid saanud otsida endale alternatiivseid tarnijaid.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (150)

               Eespool öeldu põhjal jõuti uurimise käigus järeldusele, et meetmete mõju kasutajatele ja importijatele ei ole märkimisväärne ning seega ei ole ühtki ilmselget põhjust lõpetada liidu huvidel põhinevate meetmete kohaldamine.

         G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (151)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

               (152)

               Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kohaldatavad rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (153)

               Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhul vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed, mida kohaldatakse äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, hõlmavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tollile. Impordi puhul, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, kohaldatakse kõikide muude tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (154)

               Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (20). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

               (155)

               Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodi 5402 20 00 alla kuuluva jaemüügiks pakendamata eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit), sh alla 67 detsiteksi suuruse joontihedusega monofilamendi impordi suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

               Äriühing

               Tollimaksumäär (%)

               TARICi lisakood

               Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.

               5,1

               A974

               Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

               0

               A976

               Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

               5,5

               A975

               Lisas loetletud äriühingud

               5,3

               A977

               Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

               0

               A989

               Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

               9,8

               A990

               Kõik muud äriühingud

               9,8

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingu suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava eriti tugeva polüesterlõnga (koguses …) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT L 315, 1.12.2010, lk 1.

      (3)  ELT C 77, 5.3.2015, lk 9.

      (4)  ELT C 397, 28.11.2015, lk 10.

      (5)  Kogu avalikult kättesaadav teave, millele on käesolevas määruses tuginetud, on pärit konsultatsioonifirma PCI Wood Mackenzie avaldatud valdkonnapõhistest aruannetest („World Synthetic Fibres Supply/Demand Report“, PCI Fibres, 2008 ja 2013 (vt põhjendused 42, 47 ja 52), ning „Technical Fibres Report“, PCI Fibres, september 2014 ja jaanuar 2015 (vt põhjendus 58)).

      (6)  Eriti tugeva polüesterlõnga import Korea Vabariigist, Hiinast ja Taiwanist moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 90 % asjaomasest impordist. Ehkki Indiast ja Jaapanist pärit impordi maht oli piiratud, kaaluti nende riikide valimist võrdlusriigiks nende üldise tootmismahu ja siseturu suuruse tõttu.

      (7)  Import, sealhulgas Hiinast, moodustas 2015. aastal kogutarbimisest ligikaudu 71 % (allikas: USA kaubandusministeerium ja rahvusvahelise kaubanduse komisjon).

      (8)  Vt näiteks ELT L 343, 19.12.2008, põhjendus 143.

      (9)  Vt apellatsioonikogu 20. detsembri 2005. aasta aruanne „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiseliha ja riisi suhtes. Kaebus seoses riisiga“ (WT/DS295/AB/R), punktid 300–307.

      (10)  Vt läbivaatamistaotlus, lk 19, ning „World Synthetic Fibres Supply/Demand Report“, PCI Fibres, 2008 ja 2013.

      (11)  „World Synthetic Fibres Supply/Demand Report“, PCI Fibres, 2008, lk 393–410, ja 2013, lk 379–408.

      (12)  Kaebuse esitaja hinnang.

      (13)  Näitaja on 2015. aasta kohta, kuna täpne näitaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta ei olnud kättesaadav.

      (14)  Hiina tolliandmebaas.

      (15)  ELi turu olemasoleva suuruse arvutamisel on arvesse võetud üksnes liidu tarbimist, mis võib siiski hõlmata ka Hiina tooteid. Tõepoolest, ligikaudu 217 000 tonnist, mis oli hinnanguline tarbimine liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, 98 000 tonni olid Hiina tooted (millest 39 741 tonni suhtes ei kohaldatud ja 57 464 tonni suhtes kohaldati meetmeid). Seepärast on olemasolev liidu tarbimine arvutuste kohaselt ligikaudu 119 000 tonni.

      (16)  „World Synthetic Fibres Supply/Demand Report“, PCI Fibres, 2008, lk 393–410, ja 2013, lk 379–408.

      (17)  „Technical Fibres Report“, PCI Fibres, jaanuar 2015, lk 1.

      (18)  „Technical Fibres Report“, PCI Fibres, september 2014, lk 8.

      (19)  Vt apellatsioonikogu 20. detsembri 2005. aasta aruanne „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiseliha ja riisi suhtes. Kaebus seoses riisiga“ (WT/DS295/AB/R).

      (20)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      LISA
      Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse (TARICi lisakood A977):

                  Äriühingu nimi

                  Linn

                  Heilongjiang Longdi Co. Ltd

                  Harbin

                  Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

                  Wujiang

                  Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

                  Jiaxing

                  Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

                  Shanghai

                  Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

                  Shaoxing

                  Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd

                  Shanghai

                  Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

                  Wuxi

                  Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd

                  Haining City