title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1483, 1. september 2015, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alusel nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               2.9.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 228/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1483,
   1. september 2015,
   millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alusel nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 12 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1106/2013 (2) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks, mis valimisse kuuluvate äriühingute puhul jäi vahemikku 0,7–12,5 %, oli koostööd tegevate valimiväliste äriühingute puhul 5 % ning koostööd mitte tegevate äriühingute puhul 12,5 %.

               (2)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 861/2013 (3) teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis jäi vahemikku 3,0–3,7 %.

         2.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

               (3)

               Komisjonile esitati taotlus kehtivate meetmete absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamiseks alusmääruse artikli 12 alusel.

               (4)

               Taotluse esitas 21. oktoobril 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.

               (5)

               Taotluse aluseks oli asjaolu, et teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tulemusena on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole piisavalt muutunud. Selle tagajärjel on suurenenud dumpingumarginaal, mis on pidurdanud kehtivate meetmete kavatsetud parandava mõju avaldumist.

         3.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamine

               (6)

               Olles pärast liikmesriikide teavitamist otsustanud, et uurimise taasalustamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 3. detsembril 2014Euroopa Liidu Teatajas
                   (4) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse absorptsiooni käsitlev kordusuurimine vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1.

         4.   Huvitatud isikud

               (7)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon isiklikult taotluse esitajat, eksportivaid tootjaid ja teadaolevalt asjaga seotud importijaid ning India ametiasutusi absorptsiooni käsitlev kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

               (8)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ühendust ei võtnud ega ärakuulamist ei taotlenud.

         5.   Väljavõtteline uuring

               (9)

               Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

               (10)

               Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti India eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast 15 päeva jooksul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamisest teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (11)

               17 India eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kuus suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut või nende rühma, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuuluvad äriühingud on samad, mis valiti valimisse või individuaalsesse hindamisse esialgse uurimise ajal, välja arvatud äriühing Macro Bars and Wires, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut ning keda seetõttu kordusuurimisse ei kaasatud.

               (12)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. Seetõttu otsustas komisjon jääda kavandatud valimi juurde, kuhu kuulub kuus äriühingut/äriühingute rühma, ning kõiki huvitatud isikuid teavitati moodustatud lõplikust valimist.

               (13)

               Roostevaba terastraati eksportivate tootjate valim on seepärast järgmine:

                           —

                           Garg Inox

                           —

                           Nevatia Steel & Alloys

                           —

                           Raajratna Metal Industries

                           —

                           Venus Group (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India ja Venus Wire Industries)

                           —

                           Viraj Profiles
                           Nimetatud äriühinguid kasutati esialgse uurimise valimis.

                           —

                           KEI Industries
                           Kõnealust äriühingut hinnati esialgse uurimise käigus individuaalselt.

               (14)

               Kokku võeti ühendust 22 teadaoleva sõltumatu importijaga, kellest üks nõustus osalema ning täitis väljavõttelise uuringu vormi. Seetõttu ei olnud vajalik moodustada valimit sõltumatutest importijatest.

         6.   Küsimustikele esitatud vastused

               (15)

               Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud India eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale. Kõik ka vastasid küsimustikule. Kuna koostööd tegev sõltumatu importija asjaomast toodet absorptsiooni käsitleva uurimise ajal liitu ei importinud, siis talle küsimustikku ei saadetud.

               (16)

               Arvestades mitmeid erandlikke asjaolusid, palusid mõned valimisse võetud eksportivad tootjad vastuste esitamiseks ka tähtaja pikendamist. Tähtaega pikendati nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Seetõttu ületas absorptsiooni käsitlev kordusuurimine alusmääruse artikli 12 lõikes 4 ettenähtud tavalist kuuekuulist perioodi.

         7.   Kontrollkäigud

               (17)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti kõigi valimisse võetud India eksportivate tootjate valdustesse.

         8.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimisega hõlmatud ajavahemikud

               (18)

               Absorptsiooni käsitlev kordusuurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2013 kuni 30. september 2014 (edaspidi „absorptsiooni käsitlev uurimisperiood”). Esialgne uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (19)

               Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise alune toode on sama kui esialgses uurimises. Tegu on roostevaba terastraadiga, mis

                           —

                           sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,

                           —

                           sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,

                     on pärit Indiast ja kuulub praegu CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.

               (20)

               Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti sama põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   ABSORPTSIOONI KÄSITLEVA KORDUSUURIMISE TULEMUSED

               (21)

               Üldiselt on alusmääruse artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise eesmärk teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või kas pärast algsete meetmete kehtestamist on asjaomase toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus muutunud ebapiisavalt. Kui järeldatakse, et absorptsioon on toimunud, tuleb uurimise teises etapis arvutada uus dumpingumarginaal.

         1.   Ekspordihindade langus

               (22)

               Ekspordihindade langemise kindlakstegemisel määras komisjon iga uuritud äriühingu puhul kindlaks selle CIF-ekspordihinna liidu tollipiiril absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil ning võrdles neid hindu esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud vastavate ekspordihindadega.

               (23)

               Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.

               (24)

               Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus, oli ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

               (25)

               Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul kohandati hindu kõigi kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulude suhtes, arvestades ka müügi-, üld- ja halduskulusid, tollimakse ning kasumit.

               (26)

               Komisjon võrdles kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade puhul absorptsiooni käsitleva uurimise ajal müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud tooteliikidega ning arvutas nende absorptsiooni kaalutud keskmise taseme.

               (27)

               Nimetatud võrdlus tehti eurodes. Seotud importija vahendusel toimunud müügi korral konverteeriti eurodes (või USA dollarites või Suurbritannia naelsterlingites) väljendatud edasimüügihind India ruupiatesse, et maha arvata kõik importimise ja edasimüügi vahelised kulud, ja India eksportiva tootja otsemüügi korral lisati kõik India piiri ja liidu piiri vahel tekkinud India ruupiates väljendatud kulud India ruupiates väljendatud FOB-hindadele. Sellest tulenevalt konverteeriti saadud CIF-väärtused eurodesse.

               (28)

               Liitu eksporditud toodete hindade võrdlus näitas, et kõigi valimisse võetud äriühingute/äriühingu rühmade ekspordihinnad langesid, viidates esmapilgul, et toimus kehtivate meetmete absorptsioon. Valimisse võetud eksportivate tootjate eurodes väljendatud ekspordihinnad langesid järgmiselt:

                           GARG Inox

                           KEI Industries

                           Nevatia Steel & Alloys

                           Venus Group

                           Viraj Profiles

                           Raajratna Metal Industries

                           Ekspordihindade muutumine esialgsest uurimisperioodist absorptsiooni käsitleva uurimise perioodini (eurodes)

                           – 23,91 %

                           – 21,26 %

                           – 22,77 %

                           – 26,31 %

                           – 7,44 %

                           – 25,52 %

         2.   Dumpinguhinnaga müük

               (29)

               Olles teinud kõigi valimisse võetud eksportivate tootjate puhul võimaliku absorptsiooni olemasolu kindlaks, arvutati dumpingumarginaalid alusmääruse artikli 2 alusel uuesti. Algatamisteate punkti 5.1.1 alapunktis a paluti eksportivatel tootjatel teatada komisjonile 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist, kas nad taotlevad normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5. Kõik teised valimisse võetud eksportivad tootjad peale Venus Groupi taotlesid normaalväärtuse läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 5 ning esitasid komisjonile nõuetekohase tõendusmaterjaliga põhjendatud täieliku teave, mille alusel nende dumpingumarginaalid uuesti arvutada. Normaalväärtuste läbivaatamist mittetaotlenud Venus Groupi puhul kasutati absorptsiooni käsitleva uurimise aegse dumpingumarginaali arvutamiseks esialgse uurimise käigus kindlaks määratud normaalväärtusi.

         a)   Normaalväärtus

               (30)

               Valimisse võetud eksportivate tootjate puhul määratakse normaalväärtus kindlaks järgmiselt:

               (31)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli iga valimisse võetud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

               (32)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline.

               (33)

               Järgmisena uuris komisjon, kas iga valimisse võetud eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

               (34)

               Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

               (35)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

                           a)

                           sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

               (36)

               Sel juhul on normaalväärtus absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

               (37)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil, kui

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust, või

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

               (38)

               Normaalväärtus arvutati absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena. Kõik dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud hinnad konverteeriti India vääringusse, kasutades selleks tehingupõhist vahetuskurssi.

         b)   Ekspordihind

               (39)

               Komisjon kasutas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ekspordihindu, mis määrati kindlaks vastavalt eespool põhjendustes 22–25 kirjeldatule.

         c)   Võrdlus

               (40)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja kõnealuste eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (41)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandati CIF-kulusid, pakendamiskulusid ning tollimakse.

         d)   Dumpingumarginaal

               (42)

               Valimisse võetud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

               (43)

               Selle põhjal on kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, muutunud järgmiselt:

                           Äriühingu nimi

                           Tooteliigi võrreldavus
                           (%)

                           Dumpingumarginaal esialgsel uurimisperioodil
                           (%)

                           Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimise perioodil
                           (%)

                           Dumpingumarginaali muutus
                           (protsendipunkti)

                           GARG Inox

                           90,3

                           11,8

                           5,2

                           – 6,6

                           KEI Industries

                           62,2

                           7,0

                           3,8

                           – 3,2

                           Nevatia Steel & Alloys

                           81,9

                           4,1

                           4,0

                           – 0,1

                           Venus Group

                           96,6

                           11,6

                           12,4

                           0,8

                           Viraj Profiles

                           86,9

                           6,8

                           0,4

                           – 6,4

                           Raajratna Metal Industries

                           99,8

                           16,2

                           12,0

                           – 4,2

         3.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (44)

               Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile arvutas komisjon Venus Groupi puhul, kelle dumpingumarginaal kasvas, kahjumarginaali uuesti.

               (45)

               Kahju kõrvaldamist võimaldav tase määrati kindlaks, võrreldes Venus Groupi absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud impordihindade kaalutud keskmisi kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

               (46)

               Selle alusel kasvas Venus Groupi kahjumarginaal 23,4 %-lt 65,7 %-le.

         D.   KOKKUVÕTE

               (47)

               Dumpingumarginaalide ümberarvutamine vastavalt eespool põhjendustes 31–38 kirjeldatud metoodikale näitas, et kuuest valimisse võetud äriühingust viie puhul langes dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal. Seetõttu tuleks nende äriühingute puhul absorptsiooni käsitlev kordusuurimine lõpetada ilma algseid meetmeid muutmata. Venus Groupi puhul kasvas absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi jaoks arvutatud dumpingumarginaal võrreldes esialgse uurimisperioodiga, väljendades nii absorptsiooni toimumist. Seepärast tuleks Venus Groupi vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid muuta vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 3.

               (48)

               Vastavalt alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile võrdles komisjon Venus Groupi puhul kõigepealt kahju- ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingumarginaali tasemel. Kuna praegune kordusuurimine subsiidiumivastast uurimist ei mõjuta, tuleb tasakaalustav tollimaks maha arvata, et määrata kindlaks uus dumpinguvastane tollimaks. Sellest tulenevalt on Venus Groupi uus dumpinguvastane tollimaks 9,4 % (st praegu kohaldatav dumpingumarginaal 12,4 %, millest lahutatakse 3 % tasakaalustav tollimaks).

               (49)

               Kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määr, mida kohaldatakse netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Tasakaalustav tollimaks

                           Kahjumarginaal

                           Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

                           GARG Inox

                           11,8 %

                           3,4 %

                           22,6 %

                           8,4 %

                           KEI Industries

                           7,0 %

                           0,0 %

                           41,9 %

                           7,7 %

                           Macro Bars and Wires

                           0,0 %

                           3,4 %

                           30,3 %

                           0,0 %

                           Nevatia Steel & Alloys

                           4,1 %

                           3,4 %

                           23,8 %

                           0,7 %

                           Raajratna Metal Industries

                           16,2 %

                           3,7 %

                           17,2 %

                           12,5 %

                           Venus Group

                           12,4 %

                           3,0 %

                           65,7 %

                           9,4 %

                           Viraj Profiles

                           6,8 %

                           0,0 %

                           32,1 %

                           6,8 %

                           Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud

                           8,4 %

                           3,4 %

                           23,7 %

                           5,0 %

                           Kõik muud äriühingud

                           16,2 %

                           3,7 %

                           65,7 %

                           12,5 %

               (50)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (51)

               Kaks huvitatud isikut esitasid märkused, seades komisjoni järeldused kahtluse alla.

               (52)

               Kaebuse esitaja kordas juba kaebuses esitatud väidet, et ekspordihindade langust ei põhjustanud tooraine hindade muutumine. Kaebuse esitaja esitas selle väite kinnituseks andmed, mis näitasid, et pärast lõplike meetmete kehtestamist nikli hind tõusis.

               (53)

               Kuna algsete meetmete aluseks olid esialgse uurimisperioodi tulemused, tuleb nõuetekohase võrdluse tegemiseks võrrelda tooraine hindu esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleval uurimisperioodi vahel. Sellise võrdluse tulemusena tehakse järeldus, et tooraine hinnad on langenud, ning seetõttu tuleb eespool esitatud väide tagasi lükata.

               (54)

               Ühe eksportiva tootja puhul, kes uue normaalväärtuse määramist ei taotlenud, tegi komisjon kaebuse esitaja arvates arvutusvea. Kaebuse esitaja kohaldas aga esialgse uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi alguses kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi ning absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi ajal leitud hindade suhtes absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi lõpus kehtivat India ruupia/euro vahetuskurssi, muutes nii oma põhjendused kehtetuks. Kõnealune väide tuli seepärast tagasi lükata.

               (55)

               Eksportiv tootja, kelle dumpinguvastast tollimaksu muudetakse, väitis, et komisjon ei hinnanud väidetavat ebapiisavat hinnamuutust viisil, mis on kooskõlas alusmääruse artikli 12 tähenduse ja eesmärgiga. Komisjon oleks pidanud võtma hinnavõrdluses arvesse vahetuskursi muutust ning tootmiskulude muutust, mida täheldati nende teiste eksportivate tootjate puhul, kes taotlesid artikli 12 lõike 5 kohaldamist; see oleks olnud vajalik heast juhtimistavast lähtudes.

               (56)

               Nimetatud väide viitab tootmiskuludele ning seda võib arvesse võtta ainult normaalväärtuse uuesti läbivaatamise korral. Alusmääruse artikli 12 lõike 5 kohaselt saab normaalväärtuse väidetavaid muutusi arvesse võtta ainult siis, kui komisjonile esitatakse täielik teave kohandatud normaalväärtuste kohta. Seda aga ei toimunud ning väide lükati tagasi.

               (57)

               Sama eksportiv tootja esitas ka märkusi ja väiteid oma dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil kehtinud ekspordihindade ning esialgse uurimisperioodi ajal kindlaksmääratud normaalväärtuste alusel.

               (58)

               Eksportiv tootja palus komisjonil välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimise esimese kuu jooksul tehtud tehingud, kuna kõnealune müük oli seotud kaubaga, mille Venus Groupi India eksportivad tootjad olid tarninud enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi selliste hindade alusel, mis olid kindlaks määratud samuti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Eksportiv tootja rõhutas kõnealust asjaolu, väites, et Indiast tuleneva müügi puhul seotud importijale ning seotud importijalt liidu sõltumatutele tarbijatele on tegemist „back to back”-müügiga.

               (59)

               Kõigepealt tuleks märkida, et komisjon ei pea eksportiva tootja liitu suunatud müügiprotsessi „back to back”-müügiks. Absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil toimuvat Indiast tulenevat müüki seotud importijale võib teostada ükskõik milline eksportiva tootja kontserni kuuluv Indias asuv eksportiv tootja, see võis olla tarneks kokku koondatud ning vastavad imporditud tooted müüdi paljudel juhtudel erinevatele liidus asuvatele klientidele ning liideti osaliselt seotud importija varudega. Teisest küljest tähendab see seda, et seotud importija poolt absorptsiooni käsitleval uurimisperioodil teatatud müük sõltumatule liidu kliendile võib olla osa ühest või enamast otse Indiast tulenevast tarnest, mille saatjaks on üks või rohkem kontserni kuuluv India eksportiv tootja, müük varudest või kombinatsioon mõlemast. Kõnealuste asjaolude tõttu ei saa selline import olla „back to back”-müük.

               (60)

               Palju olulisem on aga hinnakujundamise mehhanism, mille puhul kohandatakse algse hinnakokkuleppe ajal kindlaksmääratud baashinda vahetevahel, kohaldades selleks tarne hetkel kehtivat sulami lisamaksu. See on vastuolus väitega, et hinnad lepitakse kokku aegsasti enne absorptsiooni käsitlevat uurimisperioodi. Sellest tulenevalt tuleb tagasi lükata taotlus välja jätta seotud importija poolt absorptsiooni käsitleva uurimisperioodi esimesel kuul toimunud müük.

               (61)

               Sama eksportiv tootja kutsus komisjoni üles heaks kiitma seotud importija müügitehingute muudetud loetelu, mida oli parandatud tootetüüpide osas samal viisil nagu parandusi, mis tehti Indias teostatud kohapealse kontrolli käigus. Eksportiv tootja väidab, et see oleks vastuvõetav lähenemine, kuna kogu müügi puhul oli tegemist „back to back”-müügiga.

               (62)

               Komisjon ei saanud menetluse nii hilises etapis enam nõustuda müügitehinguid käsitleva teabe uue esitamisega, kuna ta ei saanud kõnealuseid andmeid kontrollida. Lisaks sellele, nagu eespool juba mainitud, näitas uurimine, et müügitehinguid ei saa pidada „back to back”-müügiks. Tuleks märkida, et eksportival tootjal oli Indias teostatud kohapealse kontrolli (2015. aasta märtsi esimene nädal) ja Saksamaal asuva seotud importija juures teostatud kohapealse kontrolli vahel piisavalt aega, et esitada läbivaadatud müügiloetelud.

               (63)

               Sama eksportiv tootja märkis, et teatava tooteliigi puhul ei kasutanud komisjon esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust.

               (64)

               Komisjon nõustus selle märkusega ning vaatas absorptsiooni käsitleva uurimise dumpingumarginaalid uuesti läbi, kasutades selleks esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtusi.

               (65)

               Sama eksportiv tootja väitis, et tema müügi-, üld- ja halduskulud määrati meelevaldselt kindlaks tasemel 5 % ja selle aluseks oleks pidanud olema seotud importija kohapealse kontrolli käigus kogutud andmed ning need ei peaks sisaldama transpordikulusid ega muid allahindlusi, mis on edasimüügihindadest ekspordihinda koostades juba maha arvatud.

               (66)

               Kõnealune väide loeti põhjendatuks, kuna kohapealse kontrolli käigus oli kehtestatud madalam müügi-, üld- ja halduskulude määr kui 5 %, mida kasutati kõnealuse eksportiva tootja dumpingu arvutustes.

               (67)

               Eksportiv tootja väitis ka, et arvesse võetud 5 % kasumimarginaal on kõnealuse tööstusharu puhul liiga kõrge ning komisjon kasutaks sarnaste asjaolude puhul kasumimarginaale, mis jäävad vahemikku 1–2 %.

               (68)

               Kuna sõltumatud importijad absorptsiooni käsitleva uurimise käigus koostööd teha ei soovinud, otsustas komisjon toetuda esialgse uurimise käigus kogutud andmetele, mida peeti piisavalt värsketeks, kuna nende aluseks on 2012. aasta märtsis lõppenud esialgne uurimisperiood. Eksportiva tootja poolt oma väidete tõestuseks esitatud kasumimäärad hõlmasid keskmist maksueelset kasumimäära, mille aluseks olid majandusaastad 2011–2013, toetudes peamiselt Lõuna-Euroopa riikidest kogutud finantsandmetele, milles majanduslik kontekst ei olnud sellel perioodil optimaalne. Seetõttu otsustas komisjon kasutada sõltumatu importija sobiva kasumimäärana esialgse uurimise tulemusi ehk 2,65 %. Kõnealust protsenti kasutati seotud importija poolt teatatud liidu turule suunatud edasimüügi hindade alusel ekspordihinna kindlaks määramisel.

               (69)

               Eksportiv tootja väitis, et komisjon tegi seotud importija tasandil CIF-väärtuste kindlaksmääramisel vea, kuna kehtestatud CIF-väärtused on madalamad, kui seotud importija poolt liidu tollile teatatud väärtused, ning mille alusel kehtestati dumpinguvastane tollimaks.

               (70)

               Komisjon kehtestas CIF-väärtused uurimise tulemuste alusel, kuna liidu tollile teatatud väärtus on igal juhul kontsernisisene siirdehind. Leiti, et liidu turul kehtiva edasimüügihinna ja siirdehinna vahel puudub süsteemne seos, kuna baashinnale vahetevahel edasimüügiks lisatav sulami lisamaks ei vasta siirdehinna kehtestamisel arvesse võetavale sulami lisamaksule. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (71)

               Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingu suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (72)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1106/2013 artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

               a)

               lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                           Äriühing

                           Tollimaksu määr (%)

                           TARICi lisakood

                           Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra

                           8,4

                           B931

                           KEI Industries Ltd, New Delhi

                           7,7

                           B925

                           Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;

                           0,0

                           B932

                           Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

                           0,7

                           B933

                           Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarāt

                           12,5

                           B775

                           Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B776

                           Precision Metals, Mumbai, Mahārāshtra

                           9,4

                           B777

                           Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B778

                           Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B779

                           Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra.

                           6,8

                           B780

                           Lisas loetletud äriühingud

                           5,0

                           Vt lisa

                           Kõik muud äriühingud

                           12,5

                           B999”

               b)

               lisatakse lõige 4:
               „4.   Lõikes 2 ja lisas nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on märgitud sellise arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevaga varustatud ja alla kirjutatud deklaratsioon, milles on esitatud tema nimi ja ametikoht ning mille tekst on järgmine: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) roostevaba terastraati tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.”

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. september 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1106/2013, 5. november 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 298, 8.11.2013, lk 1).

      (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 861/2013, 2. september 2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 240, 7.9.2013, lk 1).

      (4)  ELT C 433, 3.12.2014, lk 8.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 801/2011, 9. august 2011 , millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded  EMPs kohaldatav tekst

text:
               10.8.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 205/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 801/2011,
   9. august 2011,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku ja artikli 8 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (2) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Samuti on selles sätestatud nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, millest võib tuua liitu kõnealuseid saadetisi.

               (2)

               Määruses (EL) nr 206/2010 on sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha saadetisi võib liitu importida vaid siis, kui need pärinevad kõnealuse määruse II lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, mille jaoks on olemas veterinaarsertifikaadi näidis, mis vastab kõnealuses osas loetletud asjaomasele saadetisele.

               (3)

               Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas on loetletud neli Botswana territooriumi osa piirkondadena, kust on lubatud importida liitu konditustatud ja laagerdunud värsket kabiloomade liha. Need piirkonnad koosnevad mitmest veterinaarkontrollitsoonist.

               (4)

               5. mail 2011 teatas Botswana komisjonile suu- ja sõrataudi kahtlusest, mis põhines kliinilistel haigusnähtudel, mida täheldati põllumajandusettevõttes kaheksal veisel. Neid puhanguid kinnitati ja neist teatati komisjonile 11. mail 2011 SAT2 suu- ja sõrataudi viiruse kindlakstegemisel põhjal.

               (5)

               Puhangud esinesid veterinaarkontrollitsoonis nr 6, mis moodustab osa ühest neljast Botswana territooriumi osast, kust on lubatud importida liitu konditustatud ja laagerdunud värsket kabiloomade liha.

               (6)

               Kuna kõnealusele taudile vastuvõtlike liikide värske liha impordi kaudu on oht tuua liitu sisse suu- ja sõrataud ning võttes arvesse Botswana antud tagatisi, mis võimaldavad riigi piirkondadeks jaotamist, tuleks peatada Botswana luba eksportida oma territooriumi asjaomasest osast liitu konditustatud ja laagerdunud värsket kabiloomade liha alates 11. maist 2011, st suu- ja sõrataudi puhangu kinnitamise kuupäevast.

               (7)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 206/2010 II lisa vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa Botswana kanne asendatakse järgmisega:

                  „BW – Botswana

                  BW-0

                  Kogu riik

                  EQU, EQW

                  BW-1

                  Veterinaarkontrollitsoonid 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  11. mai 2011

                  1. detsember 2007

                  BW-2

                  Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 13 ja 14

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  7. märts 2002

                  BW-3

                  Veterinaarkontrollitsoon 12

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  20. oktoober 2008

                  20. jaanuar 2009

                  BW-4

                  Veterinaarkontrollitsoon 4a, välja arvatud 10 km laiuse range järelevalvega puhvertsoon piki suu- ja sõrataudi vaktsineerimistsooni ja looduskaitseala piiri

                  BOV

                  F

                  1

                  18. veebruar 2011”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. august 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

      (2)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1418, 20. august 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               21.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 220/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1418,
   20. august 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. august 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  156,5

                  ZZ

                  156,5

                  0709 93 10

                  TR

                  124,7

                  ZZ

                  124,7

                  0805 50 10

                  AR

                  126,2

                  BO

                  154,5

                  CL

                  153,9

                  UY

                  144,0

                  ZA

                  149,9

                  ZZ

                  145,7

                  0806 10 10

                  EG

                  238,9

                  TR

                  167,5

                  US

                  339,9

                  ZZ

                  248,8

                  0808 10 80

                  AR

                  234,3

                  BR

                  97,6

                  CL

                  147,4

                  NZ

                  152,0

                  US

                  110,0

                  UY

                  141,9

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  143,6

                  0808 30 90

                  AR

                  155,3

                  CL

                  135,1

                  CN

                  85,3

                  NZ

                  109,3

                  TR

                  132,9

                  ZA

                  119,6

                  ZZ

                  122,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,3

                  TR

                  126,3

                  ZZ

                  102,8

                  0809 40 05

                  BA

                  42,6

                  IL

                  99,6

                  MK

                  36,8

                  XS

                  57,7

                  ZZ

                  59,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 753/2013, 2. august 2013 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega

text:
               6.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 210/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 753/2013,
   2. august 2013,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 121 esimese lõigu punkte k ja m koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

               (2)

               Veinisektorit käsitlevad õigusaktid, mida kohaldati Horvaatia suhtes enne liiduga ühinemist ei sisalda selliseid sätteid kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ega veinisektori toodete märgistamise kohta, mis vastaksid liidu õigusaktidele, eelkõige komisjoni määrusele (EÜ) nr 607/2009 (2). Selleks et Horvaatias asutatud ettevõtjad saaksid jätkata nende toodete turustamist, mis on toodetud Horvaatias enne liiduga ühinemist kehtinud õigusaktide kohaselt, on vaja anda kõnealustele ettevõtjatele võimalus selliste olemasolevate varude turustamiseks, mis on toodetud vastavalt enne ühinemist kehtinud õigusaktidele.

               (3)

               Pidades silmas oma peatset ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013, taotles Horvaatia kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 62 lõikega 3, et Horvaatia territooriumil turustatavate veinide tootmiseks traditsiooniliselt kasutatavate veiniviinamarjasortide „Alicante Bouschet”, „Burgundac crni”, „Burgundac sivi”, „Burgundac bijeli”, „Borgonja istarska” ja „Frankovka” nimesid, mida liidus kasutatakse kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisena või mis sisaldavad neid, võiks ka edaspidi olla kantud kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist kandvate Horvaatia veinide märgistusele. Pärast asjaolude selgitamist selgus, et seoses taotluses nimetatud veiniviinamarjasortidega tuleks kõnealuse määruse XV lisa A-osale lisada alates ühinemiskuupäevast kirje Horvaatia kohta.

               (4)

               Lisaks taotles Horvaatia, et veiniviinamarjasortide „Aglianico crni”, „Nebbiolo”, „Primitivo”, „Rajnski rizling”, „Radgonska ranina”, „Sangiovese”, „Stajerska belina”, „Stajerka” ja „Vermentino” nimesid ja nende sünonüüme, mis osaliselt sisaldavad kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist ja viitavad otseselt asjaomase kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise geograafilisele osale, võiks kasutada kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist kandvate Horvaatia toodete märgistusel. Pärast asjaolude selgitamist selgus, et seoses taotluses nimetatud veiniviinamarjasortidega tuleks määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa B-osale lisada alates ühinemiskuupäevast kirje Horvaatia kohta.

               (5)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 607/2009 vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 607/2009 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklile 73 lisatakse lõige 4:
               „4.   Kuni 30. juunini 2013 (k.a) Horvaatias toodetud veine, mis vastavad nimetatud kuupäevani Horvaatias kohaldatud õigusaktidele, võib turustada kuni varude lõppemiseni. Kõnealused tooted võivad olla märgistatud vastavalt Horvaatias 30. juunini 2013 kehtinud õigusaktidele.”

               2)

               XV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

         Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. august 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  A osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              2. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              b)

                              14. rea järele lisatakse rida 14a:

                                          „14a

                                          Bourgogne (FR)

                                          Borgonja istarska

                                          Horvaatia”;

                              c)

                              15. rea järele lisatakse rida 15a

                                          „15a

                                          Bourgogne (FR)

                                          Burgundac bijeli

                                          Horvaatia”;

                              d)

                              16. rida jäetakse välja;

                              e)

                              17. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              f)

                              39. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”.

                  2)

                  B osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              2. rea järele lisatakse rida 2a:

                                          „2a

                                          Aglianico del Taburno (IT)

                                          Aglianico crni

                                          Horvaatia”;

                              b)

                              33. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              c)

                              37. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              d)

                              39. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              e)

                              45. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              f)

                              51. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              g)

                              52. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”;

                              h)

                              52. rea järele lisatakse rida 52a:

                                          „52a

                                          Štajerska Slovenija (SV)

                                          Štajerka

                                          Horvaatia”;

                              i)

                              58. rea neljandasse veergu lisatakse „Horvaatia”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1713, 20. september 2016, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni

text:
               24.9.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 258/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1713,
   20. september 2016,
   millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 139 lõiget 2 ja artikli 144 esimese lõigu punkti g,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses.

               (2)

               Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi.

               (3)

               Teatavate ELi suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on Euroopa Liidust eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning neil on olemas traditsioonilised turud väljaspool Euroopa Liitu. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ELi tootjad võiksid jätkata tarneid oma traditsioonilistele turgudele.

               (4)

               2016/2017. turustusaastaks prognoositakse, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud seada esialgu järgmiselt: kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina) ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel 70 000 tonni (kuivainena).

               (5)

               ELi suhkrueksport teatavatesse lähedal asuvatesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu, ja selleks, et viia pettuseoht miinimumini ning ära hoida kuritarvitamist, mis seisneb kvoodivälise suhkru reimportimises või ELi uuesti sissevedamises, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad lubatud sihtkohtade hulgast välja arvata.

               (6)

               Arvestades, et hinnangute kohaselt on isoglükoosi puhul pettuseoht väiksem, mis on tingitud kõnealuse toote laadist, ei ole vaja piirata kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks lubatud sihtkohtade hulka.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   2016/2017. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 650 000 tonni.
   2.   Lõikes 1 kindlaks määratud koguselise piirangu ulatuses on eksport lubatud kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud järgmised:

               a)

               kolmandad riigid: Albaania, Andorra, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Kosovo, (3) Liechtenstein, Montenegro, San Marino ja Serbia;

               b)

               ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d'Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

               c)

               Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

         Artikkel 2
   Kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguselise piirangu kindlaksmääramine
   1.   2016/2017. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 70 000 tonni kuivainena.
   2.   Lõikes 1 osutatud toodete eksport on lubatud üksnes juhul, kui tooted vastavad määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele.
   Artikkel 3
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2016.
   Määrus kaotab kehtivuse 30. septembril 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. september 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (ELT L 178, 1.7.2006, lk 24).

      (3)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/854, 30. mai 2016, millega lubatakse esitada teatavaid tervisealaseid väiteid toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, ning muudetakse määrust (EL) nr 432/2012 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               31.5.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 142/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/854,
   30. mai 2016,
   millega lubatakse esitada teatavaid tervisealaseid väiteid toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, ning muudetakse määrust (EL) nr 432/2012
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt võeti vastu komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, (2) millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited.

               (3)

               Samuti on määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „amet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks.

               (4)

               Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse ameti arvamust.

               (5)

               Innovatsiooni edendamiseks antakse uutel teaduslikel andmetel põhinevate ja/või konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust hõlmavate tervisealaste väidete puhul luba kiirendatud korras.

               (6)

               Pärast seda, kui Roquette Frères oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®, millega tuleks asendada kääritatavad süsivesikud toidus ja jookides, et saavutada asjaomase väite kohane mõju, st hammaste mineraalisisalduse säilitamine demineraliseerumise vähendamise kaudu (küsimus nr EFSA-Q-2013-00040) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkrute sage tarbimine soodustab hammaste demineraliseerumist. Suhkru asemel toodet Nutriose® sisaldava toidu/joogi tarbimine võib aidata demineraliseerumise vähendamise kaudu säilitada hammaste mineraalisisaldust.“

               (7)

               Amet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist hambakatu pH säilitamine tasemel vähemalt 5,7) ei ole väites käsitletavale toidule (4) ainuomane, vaid iseloomustab muidki mittekääritatavaid süsivesikuid (nt polüoolid, D-tagatoos, isomaltuloos ja polüdekstroos). Amet lisas, et suhkruasendajaid ksülitooli, sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomalti, erütritooli, D-tagatoosi, isomaltuloosi, sukraloosi ja polüdekstroosi käsitlevat väidet hammaste mineraalisisalduse säilitamise kohta demineraliseerumise vähendamise kaudu on juba hinnatud ning tulemus oli positiivne (5). Amet jõudis järeldusele, et põhjuslik seos vähemalt neli korda päevas kasutatava kääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja hammaste kiirema demineraliseerumise vahel on tõendatud ning et kääritatavate süsivesikute asemel mittekääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega võidakse säilitada hammaste mineraalisisaldust demineraliseerumise vähendamise kaudu tingimusel, et selline toit või jook ei põhjusta hammaste erosiooni. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

               (8)

               Pärast seda, kui Beneo-Orafti S.A., Sensus B.V. ja Cosucra-Groupe Warcoing S.A. olid esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses inuliinis sisalduvate fruktooligosahhariidide ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2013-00615) (6). Taotlejate esitatud väide oli sõnastatud muu hulgas järgmiselt: „Sellise toidu/joogi tarbimine, mis suhkrute asemel sisaldab sigurist pärit oligofruktoosi, põhjustab väiksemat vere glükoositaseme tõusu.“

               (9)

               Amet esitas 10. jaanuaril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole fruktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid ja vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu fruktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet, et on juba hinnanud ühte suhkruasendajaid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (7). Amet jõudis esitatud andmete alusel järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos suhkrute asemel seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

               (10)

               Pärast seda, kui Olygose oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega AlphaGOS® ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00044) (8). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkru asemel toodet AlphaGOS® sisaldava toidu või joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suhkrut sisaldava toidu või joogi tarbimine.“

               (11)

               Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole α-galaktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu α-galaktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (9). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

               (12)

               Pärast seda, kui Roquette Italia S.P.A. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®06 ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00073) (10). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asemel toodet Nutriose®06 sisaldava toidu/joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu/joogi tarbimine.“

               (13)

               Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asendamisega toidus või joogis) on väites käsitletavas toidus (11) sisalduva vähelõhustuva dekstriini seedumatus. Samuti leidis amet, et see omadus, mis on kõnealuse väidetava mõju puhul asjakohane, ei ole vähelõhustuvale dekstriinile ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid), sest nii nagu vähelõhustuv dekstriin ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Amet märkis kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (12). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

               (14)

               Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärk on tagada, et tervisealased väited oleksid tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et seda võetaks väidete sõnastuse ja esituse puhul arvesse. Seepärast peaksid taotleja esitatud väidete suhtes, mille sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui lubatud tervisealasel väitel, sest need väljendavad sama seost toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel, kehtima samad kasutustingimused kui käesoleva määruse lisas loetletud väidete suhtes.

               (15)

               Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 kohaselt tuleks toitumis- ja tervisealaste väidete registrit, mis sisaldab kõiki lubatud tervisealaseid väiteid, käesolevat määrust arvesse võttes ajakohastada.

               (16)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete sätestamisel on arvesse võetud ühe taotleja märkusi, mis on komisjonile esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

               (17)

               Seepärast tuleks määrust (EL) nr 432/2012 vastavalt muuta.

               (18)

               Liikmesriikidega on konsulteeritud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealased väited lisatakse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohasesse liidu lubatud väidete nimekirja.
   Artikkel 2
   Määruse (EL) nr 432/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. mai 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

      (2)  Komisjoni 16. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (ELT L 136, 25.5.2012, lk 1).

      (3)  EFSA Journal 2013; 11(7): 3329.

      (4)  See tähendab 85 % vähelõhustuvat dekstriini keskmise polümerisatsiooniastmega 12–25 ning vähem kui 0,5 % mono- ja disahhariide, mis on oluline kõnealuse väite kohase mõju saavutamiseks (st tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist hambakatu pH säilitamine tasemel vähemalt 5,7).

      (5)  EFSA Journal 2011;9(4):2076.

      (6)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

      (7)  EFSA Journal 2011;9(4):2076.

      (8)  EFSA Journal 2014;12(10):3838.

      (9)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

      (10)  EFSA Journal 2014;12(10):3839.

      (11)  See tähendab 85 % vähelõhustuvat dekstriini keskmise polümerisatsiooniastmega 12–25 ning vähem kui 0,5 % mono- ja disahhariide.

      (12)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

      LISA
      Määruse (EL) nr 432/2012 lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded.

                     Toitaine, aine, toit või toidugrupp

                     Väide

                     Väite kasutamise tingimused

                     Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus

                        EFSA Journal'i number

                     Asjaomane kande number EFSA-le hindamiseks esitatud konsolideeritud nimekirjas

                     „Mittekääritatavad süsivesikud

                     Kääritatavate süsivesikute asemel <kõikide kasutatud mittekääritatavate süsivesikute nimetused> sisaldava toidu/joogi tarbimine aitab säilitada hammaste mineraalisisaldust.

                     Väite tõesuse tagamiseks tuleks kääritatavad süsivesikud (1**) toidus või joogis asendada mittekääritatavate süsivesikutega (2***) sellisel määral, et asjaomase toidu või joogi tarbimisel ei langeks hambakatu pH tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist väärtusest 5,7 allapoole.

                                 (1**)

                                 Kääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH langeb pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel väärtusest 5,7 allapoole.

                                 (2***)

                                 Mittekääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH ei lange pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel konservatiivsest väärtusest 5,7 allapoole.

                     2013;11(7):3329“

                     „Seedumatud süsivesikud

                     Suhkrute asemel <kõikide kasutatud seedumatute süsivesikute nimetused> sisaldava toidu/joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimine.

                     Väite tõesuse tagamiseks tuleks suhkrud toidus või joogis asendada seedumatute süsivesikutega, mis peensooles ei seedu ega absorbeeru, selliselt, et toidu või joogi suhkrusisaldus langeb vähemalt selle koguse võrra, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites „VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA“.

                     2014;12(1):3513
                     2014;12(10):3838
                     2014;12(10):3839“