title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/909, 30. juuni 2020, millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  1.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 208/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/909,
         30. juuni 2020,
         millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati Hiina Rahvavabariigist („HRV“) ja Venemaa Föderatsioonist („Venemaa“) (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit ferrosiliitsiumi impordile komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 360/2014 (2) pärast aegumise läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi „eelmine läbivaatamine“).

                     (2)

                     Hetkel kehtivad meetmed on väärtuseline tollimaks 31,2 % impordile HRV-st, kusjuures eranditeks on Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), ning 22,7 % Venemaalt pärit impordile, kusjuures erandiks on Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

               1.2.   Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

                     (3)

                     Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2.

                     (4)

                     Läbivaatamistaotluse esitas 3. jaanuaril 2019. aastal Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu ferrosiliitsiumi kogutoodangust.

                     (5)

                     Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

               1.3.   Algatamine

                     (6)

                     Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon aegumise läbivaatamise HRV-st ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi liitu importimise suhtes. 2. aprillil 2019 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (4) (edaspidi „algatamisteade“).

               1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (7)

                     Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.5.   Huvitatud isikud

                     (8)

                     Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV ja Venemaa tootjaid, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja kauplejaid ning teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

                     (9)

                     Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               1.5.1.   Väljavõtteline uuring

                     (10)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

               1.5.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (11)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast liidu tootjast, võttes aluseks uurimisaluse toote suurimad tootmis- ja müügimahud, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

                     (12)

                     Lõplikku valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 90 % liidu hinnangulisest tootmismahust. Komisjon järeldas, et valim esindab liidu tootmisharu.

               1.5.3.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (13)

                     Arvestades, et menetlusega seotud sõltumatute importijate arv võib olla väga suur, kaalus komisjon algatamise etapil võimalust uurida vaid mõistlikku arvu sõltumatuid importijaid, moodustades valimi vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artiklile 17.

                     (14)

                     Kuna ükski sõltumatu importija algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu küsimustikule ei vastanud, otsustas komisjon sõltumatute importijate väljavõttelist uuringut mitte kasutada.

               1.5.4.   HRV ja Venemaa tootjate väljavõtteline uuring

                     (15)

                     Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel uurimisaluse toote HRV ja Venemaa tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe.

                     (16)

                     Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures ja Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (17)

                     Väljavõttelise uuringu vormi tagastas üks Hiina äriühing, kes teatas, et ta toodab ferrosiliitsiumi ning on müünud seda liitu.

                     (18)

                     Väljavõttelise uuringu vormid tagastas üks isik Venemaalt, kuid see isik teatas, et ta algatamisteate määratlusele vastavat ferrosiliitsiumi ei tooda. Kaks teadaolevat Venemaa eksportivat tootjat andsid endast teada, kuid väljavõttelise uuringu vorme ei tagastanud.

               1.6.   Küsimustiku vastused

                     (19)

                     Juhtumi algatamisel tehti küsimustiku koopiad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil kättesaadavaks.

                     (20)

                     Komisjon saatis kirjad neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale. Lisaks saatis komisjon küsimustikud põhjenduses 17 nimetatud Hiina äriühingule ja põhjenduses 18 nimetatud kahele Venemaa eksportivale tootjale ning palus neil täita neile mõeldud küsimustiku.

                     (21)

                     Küsimustiku vastused saadi neljalt liidu tootjalt ja ühelt kasutajalt.

                     (22)

                     Pärast küsimustiku kättesaamist teavitas eespool põhjenduses 17 mainitud Hiina äriühing komisjoni, et tegelikult on ta kaupleja, mitte tootja. Seetõttu teatati talle, et ta ei peaks küsimustikule vastama. Kaks eespool põhjenduses 18 mainitud Venemaa eksportivat tootjat vastasid, et turuolukorda arvestades on nad otsustanud küsimustikku mitte täita ega sellele vastata. Samas märkisid nad ka, et soovivad teha koostööd „uurimise kõigis muudes aspektides […]“. Neile kahele eksportivale tootjale omistati huvitatud isiku staatus, kuid neid käsitati koostööd mittetegevatena, sest nad jätsid väljavõttelise uuringu vormi täitmata ega püüdnud vastata eksportiva tootja küsimustikule. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid asjaomased isikud vastuväite komisjoni kavatsusele käsitada neid koostööd mittetegevatena ning teatasid, et komisjon pidanuks mitte üksnes nõuetekohaselt hindama vaid ka kontrollima nende kirjalikus avalduses vähesel määral esitatud osalist teavet. See nõue jäeti rahuldamata, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 189.

                     (23)

                     Seega HRV ega ka Venemaa tootjad koostööd ei teinud.

               1.7.   Kontrollimine

                     (24)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
                     Liidu tootjad:

                                 —

                                 Ferroatlantica S.L. ja Ferropem Hispaanias Madridis;

                                 —

                                 OFZ, a.s. Slovakkias Istebnes;

                                 —

                                 Re Alloys Sp. Z.o.o. Poolas Laziska Gornes.

               1.8.   HRV-st pärit ferrosiliitsiumi impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

                     (25)

                     Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on kohane algatada HRV suhtes uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

                     (26)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates HRV tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Ükski tootja ega eksportiv tootja III lisas nõutud teavet ei esitanud.

                     (27)

                     Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, uurimaks väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule.

                     (28)

                     Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamist teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellega seoses teavet ega täiendavat tõendusmaterjali ei esitatud.

                     (29)

                     Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

                     (30)

                     24. juunil 2019 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene tootmistegureid käsitlev teade“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kolm võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia, Venemaa ja Türgi.

                     (31)

                     Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkusi ainult taotluse esitajalt.

                     (32)

                     Komisjon käsitles neid märkusi teises, 15. oktoobri 2019. aasta teates (edaspidi „teine tootmistegureid käsitlev teade“). Komisjon koostas ka tootmistegurite loetelu ja tegi järelduse, et selles etapis oli kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kõige sobivam võrdlusriik Brasiilia. Komisjon kutsus huvitatud isikuid selle kohta arvamust avaldama. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (33)

                     Uurimisalune toode on sama mis esialgsel uurimisel ja eelmisel aegumise läbivaatamisel, nimelt HRVst ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla liigituv ferrosiliitsium (edaspidi „uurimisalune toode“).

               2.2.   Samasugune toode

                     (34)

                     Praegune aegumise läbivaatamine kinnitas, nagu ka esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamine, et ferrosiliitsiumil, mida toodetakse ja müüakse Venemaa ja Hiina ning võrdlusriigi siseturul, ning ferrosiliitsiumil, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb Euroopa Liidu turul, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning põhilised kasutusotstarbed.

                     (35)

                     Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

         3.1.   Sissejuhatavad märkused

                     (36)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst või Venemaalt pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

               3.1.1.   HRV

                     (37)

                     Nagu põhjenduses 23 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Eksportivad tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ja eksportivad tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi kohta, mis käsitleb kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus kindlaks tehtud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses (5) (edaspidi „aruanne“), ning taotleja esitatud täiendavate tõendite kohta, mille kohaselt mõjutas neid hindu ja kulusid valitsuse jõuline sekkumine. Seega toetus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele.

                     (38)

                     Komisjon teavitas Hiina ametivõime alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

                     (39)

                     Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval ja huvitatud isikute esitatud teabel koos muude infoallikatega nagu impordi ja ekspordi kaubandusstatistika (Eurostat ja Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“)) ning statistilised andmed, mis saadi sõltumatutelt raua- ja terasetööstuse hinnainfo, uudiste, analüüside ja konverentside pakkujatelt nagu Metal expert (6) ja AlloyConsult (7).

               3.1.2.   Venemaa

                     (40)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 23, ei teinud ükski Venemaa eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Seega eksportivatelt tootjatelt küsimustikule vastuseid ei saadud. Komisjonile saatsid oma märkused Venemaa valitsus ja kaks eksportivat tootjat.

                     (41)

                     Kuna Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud, teatas komisjon Venemaa valitsusele ja põhjenduses 18 nimetatud kahele eksportivale tootjale kavatsusest kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Venemaa eksportivad tootjad vastasid, et võimalikud tagajärjed on neile arusaadavad, ning Venemaa valitsus märkusi ei esitanud.

                     (42)

                     Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduval ja huvitatud isikute esitatud teabel koos muude infoallikatega nagu impordi ja ekspordi kaubandusstatistika (Eurostat ja Global Trade Atlas) ning statistilised andmed spetsialiseeritud veebisaitidelt nagu Metal Expert ja sõltumatutest eksperdiaruannetest nagu AlloyConsult.

               3.2.   Dumpinguhinnaga impordi jätkumine uurimisperioodil

         3.2.1.   HRV

                     (43)

                     Eurostati statistiliste andmete järgi imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast liitu 3 587 tonni ferrosiliitsiumi, mis moodustas ligikaudu 0,5 % liidu kogutarbimisest. Komisjon järeldas, et nimetatud impordimaht on piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus.

               3.2.1.1.   Normaalväärtus

                     (44)

                     Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

                     (45)

                     Samas tuleneb alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktist a, et „kui […] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas HRV valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõige 6a kohaldamiseks sobiv.

               a)   Oluliste moonutuste esinemine

                     (46)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

                                 —

                                    asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

                                 —

                                    riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

                                 —

                                    avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

                                 —

                                    pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

                                 —

                                    moonutatakse palgakulusid;

                                 —

                                    rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“

                     (47)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist olukorda, eelkõige juhul, kui eksportiva riigi majandus- ja halduskorralduse olulised elemendid annavad valitsusele sisulised volitused sekkuda turujõudude toimimisse ning mis seega osutab asjaolule, et hinnad ja kulud ei ole kujunenud tänu vabaturujõududele.

                     (48)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

                     (49)

                     Komisjon on selle sätte kohaselt andnud välja aruande. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Sellega seoses ja arvestades käesoleva juhtumi puhul koostöö puudumist, tugines komisjon aruandele, mis kinnitas riigi jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt alumiiniumi-, terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis.

                     (50)

                     Taotluses esitati ka aruannet täiendavaid lisatõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta eespool viidatud artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

                     (51)

                     Taotluse esitaja esitas enda tellitud uuringu Hiina ferrosulamite (sealhulgas ferrosiliitsiumi) turu kohta. Selles uuringus on dokumenteeritud, et Hiina ferrosulamite tööstus tegutseb kindlakäelise riikliku suunamise ja meelevaldse sekkumise tingimustes, ning järeldatud, et Hiina selle valdkonna ettevõtjad „tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega ühtlustada“. Nimetatud uuring lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis (8). Ükski huvitatud isik selle uuringu kohta märkusi ei esitanud, ka mitte Hiina valitsus ega eksportivad tootjad.

                     (52)

                     Komisjon uuris, kas oli kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon võttis aluseks toimikus olevad andmed, sealhulgas aruandes sisalduvad andmed, mis omakorda tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele, eeskätt Hiina õigusaktidele, ametlikele avaldatud Hiina poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud aruannetele ning tunnustatud teadlaste uuringutele ja artiklitele, mis on konkreetselt aruandes välja toodud. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist majandusse üldiselt, samuti konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisalust toodet.

                     (53)

                     Nagu põhjenduses 37 selgitatud, ei vastanud Hiina valitsus talle saadetud küsimustikule. Nagu põhjenduses 23 selgitatud, ei teinud eksportivad tootjad koostööd ning need eksportivad tootjad, kellele oli omistatud huvitatud isiku staatus, ei esitanud tõendeid, mis toetaksid toimikus sisalduvaid tõendeid, sealhulgas aruannet ning taotleja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohalduvuse kohta antud juhtumile, või lükkaksid need ümber.

               i)
               HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

                     (54)

                     Hiina majandussüsteem põhineb „sotsialistliku turumajanduse“ kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja HRV majandust juhitakse sellest lähtuvalt. Keskne põhimõte on, et tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse. Riigi omandis olev majandus on riigi majanduse juhtiv jõud ning riigile on antud volitused tagada selle tugevdamine ja kasv (9). Sellest tulenevalt Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (10).

                     (55)

                     Peale selle arendatakse Hiina õiguse kohaselt sotsialistlikku turumajandust Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes veelgi HKP juhtroll, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause järele: „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (11). See näitab HKP kontrolli Hiina majandussüsteemi üle. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ja ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

                     (56)

                     Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (12). Hiina võimud sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning õiguskeskkonna tasandil.

                     (57)

                     Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse plaanimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse eesmärkidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse ajakohastamine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama plaanimissüsteemiga loodud tegelikele oludele. Seda mitte ainult kavade siduvuse tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ja kasutavad asjakohaselt neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt iv) (13).

                     (58)

                     Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt vii) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade kohta, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (15).

                     (59)

                     Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil õiguskeskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turust lähtuvaid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (17).

                     (60)

                     Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse mitmesuguseid valitsuse sekkumisi. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18).

               ii)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

                     (61)

                     Võttes arvesse riigi sekkumist ja riigiomandi domineerimist Hiina majandusmudelis, esindavad riigile kuuluvad ettevõtted olulist osa Hiina majandusest. Valitsus ja HKP säilitavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt selle rakendamist konkreetsete riigile kuuluvate ettevõtete poolt, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt iii) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (19). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (20).

                     (62)

                     Teatav osa ferrosiliitsiumisektorist on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses. HRV ferosiliitsiumitööstus on ülimalt killustatud ja tegutseb suur hulk väikesi tootjaid, kuid suurimad ferrosiliitsiumi tootjad Erdos Metallurgy Group ja Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, kellele kuulub üle 10 % Hiina ferrosiliitsiumi tootmisvõimsusest (21) ja kelle toodangu maht ületab liidu tarbimist umbes kaks korda, on riigile kuuluvad ettevõtted.

                     (63)

                     Asjaolusid, mis osutavad räni- ja ferrosiliitsiumisektoris riigi kontrollile ettevõtete üle, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis iii.

                     (64)

                     Mis puudutab riigi poliitilist järelevalvet ja juhtimist sektoris, siis vastav analüüs on esitatud punktides iii ja iv. Arvestades valitsuse tugevat kontrolli ja sekkumist ferrosiliitsiumisektoris, nagu allpool kirjeldatud, ei ole ka eraomandis olevatel tootjatel võimalik turutingimustel tegutseda.

                     (65)

                     Ülaltoodu põhjal tehakse järeldus, et ferrosiliitsiumiturgu teenindavad Hiinas olulisel määral ettevõtted, mis on Hiina valitsuse omanduses või Hiina valitsuse kontrolli, poliitilise järelevalve või juhtimise all.

               iii)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

                     (66)

                     Lisaks majanduse kontrollimisele riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastavat omandiõigust kajastavana, (22) on nii riigile kuuluvates kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (vähemalt kolme HKP liikmega, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (23) ja äriühing peab tagama parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Vähemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (24). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraäriühingust ning suureneb surve anda HKP organisatsioonile viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (25). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses, sealhulgas ka ferrosulamite sektoris. Seega on kindlaks tehtud, et neid reegleid kohaldatakse ka ferrosiliitsiumi tootjate ja nende sisendite tarnijate suhtes.

                     (67)

                     Konkreetselt ferrosiliitsiumisektoris eksisteerivad tihedad seosed sektoris tegutsevate ettevõtete otsustusprotsesside ja riigi, eeskätt HKP vahel. Mitme Hiina ferrosiliitsiumitootja puhul kattuvad parteistruktuurid isikuliselt ettevõtte juhtorganitega. On mitmeid näiteid, mis kinnitavad riigi esindatust ettevõtetes ja eelkõige HKP organisatsiooni rolli: (26)

                                 —

                                 Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. nõukogu esimees on olnud ka HRPK 10. Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna komitee saadik ja 12. Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi saadik (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43).

                                 —

                                 Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. sõltumatu juhatuse liige on hiljem töötanud Zhangjiakou piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana, Cangzhou linnapeana, Hebei provintsi ehituskomitee juhatajana ning Hebei provintsi asekubernerina (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43).

                                 —

                                 Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. juhatuse liige töötas China Construction Banki Zhuzhou peafiliaalis, oli ametis China Construction Banki välisvaluutatehingute osakonna asedirektorina, sama panga välisvaluuta- ja raamatupidamisosakonna asedirektorina ning uurimis- ja arendusosakonna direktorina (AA 2017, lk 44).

                                 —

                                 Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. sõltumatu juhatuse liige on Hiina rahvakongressi rahandus- ja majanduskomitee liige (AA 2017, lk 63).

                                 —

                                 Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. juhatuse liige töötas varem Wuhai linna majandus- ja kaubanduskomitee ettevõtlusosakonna juhatajana ning linna parteikomitee üldameti sekretärina (AA 2012, lk 42, AA 2013, lk 39, AA 2014, lk 43, AA 2015, lk 46, AA 2016, lk 57, AA 2017, lk 63).

                     (68)

                     Riigi kohalolek finantsturul ja sellesse sekkumine (vt ka punkt vii) ning tooraine ja sisendi pakkumine moonutavad turgu veelgi enam (27).

                     (69)

                     Ülaltoodu põhjal tehakse järeldus, et riigi esindatus ferrosiliitsiumisektoris tegutsevates ettevõtetes, samuti finantssektoris ja teistes sisendiks olevates sektorites ning punktis ii ja sellele järgnevates punktides kirjeldatud raamistik võimaldavad Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

               iv)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

                     (70)

                     Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ning need hõlmavad peaaegu kõiki majandusharusid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid kavasid asjaomasel madalamal valitsemistasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse HRV plaanimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (28).

                     (71)

                     Riiklik arengu- ja reformikomisjon (NDRC) avaldas rasketööstuse põhikompetentsi laiendamise kolmeaastase tegevuskava (2018–2020), milles kutsuti üles kiirendama industrialiseerimist keerukamate metalli- ja mittemetallitööstuse võtmematerjalide alal. Selles on sätestatud, et „…, on tarvis jätkata tööd Hiina Kommunistliku Partei üheksateistkümnenda kongressi vaimus ning rakendada keskvalitsuse otsuseid ja meetmeid tööstusvõimsuse ülesehitamiseks, kiirendada rasketööstuse muutmist intelligentsemaks, rohelisemaks ja teenusepõhisemaks, sihikindlalt laiendada rasketööstuse üldist konkurentsivõimet ning toetada Hiina rasketööstuse kiiremat arengut osana ülemaailmsest kõrgetasemelisest väärtusahelast.“

                     (72)

                     Tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium avaldas rea nõudeid ettevõtetele, kes soovivad alustada, kohandada või arendada tegevust muu hulgas ferrosiliitsiumisektoris (29). Selles on konkreetselt mainitud nõudeid paigaldatavatele seadmetele, energiatarbimisele ja veetarbimise efektiivsusele. Tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium on lisaks ette näinud, et ferrosulamite valdkonna uued projektid (ümberkorraldused, laiendused) peavad vastama riigi ja provintsi (piirkonna, omavalitsuse) tasandi funktsionaalsetele ruumiplaneeringutele, piirkondlikele kavadele, tööstuse arengukavadele, linnade arengukavadele, linnade üldistele keskkonnakavadele, maakasutuskavadele, energiasäästu- ja heitkoguste vähendamise kavadele, keskkonnakaitse ja saaste vältimise kavadele jms.

                     (73)

                     Komisjon leidis lisaks, et ka ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavate toorainete sektoris leiab aset märkimisväärne riigi sekkumine. Enamik ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavaid koostisosi valmistatakse toorainetest nagu kivisüsi, kvarts, koks ja lubjakivi, mis on Hiina turul Hiina valitsuse tugeva sekkumise objektiks (30).

                     (74)

                     Kivisüsi, kvarts ja lubjakivi on ära märgitud kolmeteistkümnendas mineraalsete maavarade viisaastakuplaanis, milles rõhutatakse kaevandussektori ja tööstuses kasutatavate mineraalide varustuskindluse tähtsust. Nimetatud plaani kohaselt on HRV alates 2008. aastast teinud suuri investeeringuid geoloogilistesse uuringutesse (800 miljardit jüaani), investeeringud kaevandussektori põhivaradesse moodustasid 9 triljonit jüaani ning maagitoodang oli üle 70 miljardi tonni (31).

                     (75)

                     Hiina valitsus kehtestas 2017. aasta jaanuaris uue süsteemi valitsuse sekkumiseks kivisöehindadesse. Teatises kivisöeturu ebatavaliste hinnakõikumiste vastase võitluse memorandumi avaldamise kohta, mille avaldasid ühiselt NDRC, Hiina kivisöetööstuse assotsiatsioon, Hiina elektrienergianõukogu ning Hiina raua- ja terasetööstuse assotsiatsioon, on kindlaks määratud kivisöe hinnakõikumiste vähendamise mehhanism (32).

                     (76)

                     Hiina valitsus on mõningatele ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatavatele toorainetele kehtestanud ekspordipiirangud, millel on turgu moonutav mõju. Piirangute sisuks on koksiekspordi mitteautomaatne litsentsimine ning eksporditollimaksud koksisöele, malmile, metallijäätmetele ja vanametallile (33).

                     (77)

                     Ferrosiliitsiumi tootmise üks oluline kulukomponent on elektrienergia. Mõned ferrosulamite sektori ettevõtted teenivad tulu genereeritava elektrienergia ülejäägi müügist tööstus- ja kodutarbijatele (34). Kuna aga elektri omavarustatuse määrad on väga erinevad ja välise elektrimüügi kasumlikkus on täpselt teadmata, pole võimalik täpselt kindlaks teha, kas elektrienergia hinnasubsiidiume antakse elektrienergia kui tootmisisendi maksumuse vähendamiseks või suhteliselt madalate müügihindade ja kõrge tootmiskulu vahe katmiseks. Sama võib öelda ka küttesubsiidiumide kohta. Terase ja ferrosulamite tootjad ning teised metallurgiaettevõtted kasutavad palju heitsoojust ning Hiina valitsus on andnud neile korraldusi ja ka toetusi selle valdkonna ressursikasutuse sünergia suurendamiseks.

                     (78)

                     Kohalike omavalitsuste järelevalveasutused on tunnistanud mitmed ferrosiliitsiumi tootjad „kõrgetasemelise ja uue tehnikaga ettevõteteks“, kellele on soodustusena kohaldatud 15 protsendini vähendatud ettevõtte tulumaksu, näiteks: Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd oma tütarettevõtte Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. kaudu ning Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. said sellest meetmest kasu vastavalt aastatel 2013–2015 ja 2012–2017 (35).

                     (79)

                     Rahandusministeerium ja riigi maksuamet avaldasid 2015. aastal sünergilise ressursikasutusega toodete ja teenuste käibemaksusoodustuste kataloogi. Kataloogis sisalduvate toodete müügitulu on ettevõtte tulumaksust osaliselt vabastatud. Kui provintsi ametivõimud kinnitavad, et toode vastab kataloogile, peab tootjaettevõte maksma ettevõtte tulumaksu vaid 70 %-lt asjaomasest müügitulust. Mitmed suured ferrosiliitsiumitootjad on seda maksusoodustuste süsteemi ära kasutanud. 2016. ja 2017. aastal said sellest programmist kasu kõik Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. tütarettevõtted (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. kasutas nimetatud süsteemi alates 1. jaanuarist 2009 ning ettevõttele tagastati 50 % elektrimüügilt tasutud käibemaksu (37).

                     (80)

                     Seega on kindlaks tehtud, et Hiina valitsus on mitmes valdkonnas kehtestanud riikliku poliitika, mis mõjutab vabaturujõudusid ferrosiliitsiumisektoris, sealhulgas seoses ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatava toorainega. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

               v)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

                     (81)

                     Toimikus sisalduvast teabest nähtub, et Hiina pankrotisüsteem ei ole piisav selleks, et saavutada oma peamised eesmärgid, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased õigusnormid, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (38).

                     (82)

                     Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (39). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on eraldada maakasutusõigused läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (40). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (41).

                     (83)

                     Seetõttu ei näi Hiina pankrotiõigus ja asjaõigus toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRV-s. Neid õigusakte kohaldatakse ka ferrosiliitsumisektori, sealhulgas uurimisaluse toote eksportivate tootjate suhtes.

                     (84)

                     USA rahvusvahelise kaubanduse amet (ITA) on leidnud, et „tulenevalt valitsuse ülekaalukast sekkumisest maakasutusõiguste turul ning maa hinnastamise ja eraldamise ametlikult lubatud meetodite ulatuslikust ja dokumenteeritud eiramisest ei allu maakasutusõiguste ost Hiinas turupõhimõtetele“ (USA ITA 2008, lk 16).

                     (85)

                     Aegumise läbivaatamise taotlusele lisatud Think!Deski aruandes on selgelt kirjeldatud, et Hiina õigusaktides käsitatakse maakasutusõigusi poliitilise vahendina, mis tähendab, et HRV keskvalitsuse jaoks on soodustingimustel maa pakkumine õiguspärane meetod, millega stimuleerida ettevõtete ühinemist ja ülevõtmist (42). Maakasutusõigustega seotud sooduskohtlemist kinnitas ka dokument „Arvamusi terasetööstuse energiasäästu ja heitkoguste vähendamise ning struktuurse kohandamise kiirendamisest“ (Riiginõukogu Üldamet 2010). Maakasutuse valdkonda saab kohalike omavalitsuste poliitikas kasutada ferrosulamite sektori ühinemiste ja ülevõtmiste edendamiseks. 2013. aasta tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi suunistes ettevõtete ühinemiste ja ülevõtmiste edendamise kiirendamiseks tööstuste põhivaldkondades nõuti, et kohalikud ühinemiste ja ülevõtmiste edendamise meetmed sisaldaksid sätteid maakorralduse kohta. Lisaks kõigele on mitmed ferrosiliitsiumi tootjad aastatel 2012–2017 saanud kokku 98,7 miljonit jüaani maakasutusega seotud toetusi.

                     (86)

                     Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et pankrotiõigust ja asjaõigust kohaldatakse ferrosiliitsiumisektoris, sh uurimisaluse toote puhul, diskrimineerival viisil või nende täitmise tagamine on ebapiisav.

               vi)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

                     (87)

                     Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRV-s täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (43). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (44). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (45). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi.

                     (88)

                     Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et seda Hiina tööõiguse süsteemi ei kohaldata ferrosiliitsiumisektori suhtes. Tegelikult ilmneb, et ferrosiliitsiumisektorit mõjutavad samasugused palgakulude moonutused nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (juurdepääsul kapitalile või sisenditele sellistelt Hiina äriühingutelt, kelle suhtes kohaldatakse sama töösüsteemi).

                     (89)

                     Taotluse esitajalt saadud Think!Deski aruandes märgitakse, et kohalikud omavalitsused teevad tõsiseid pingutusi inimkapitali arendamiseks ja töökohtade kaotuse vältimiseks. Ettevõtted, kes on mitme aasta jooksul tasunud oma töötajate eest kohustuslikke sotsiaalkindlustusmakseid ja täidavad veel mõningad kriteeriumid, võivad saada katteks rahalist toetust oma kohustuste täitmiseks sotsiaalkindlustusfondi ees. Nimetatud aruandes märgitakse, et kohalikud võimud on regulaarselt teinud makseid olemasolevate töökohtade otseseks subsideerimiseks, kattes isegi värvatud rändtööjõu ja õpilastest praktikantide elamiskulusid. Samuti on tehtud arvukalt tehinguid töötajate väljaõppe ja talendiarenduse edendamise toetamiseks. Mõned kohalikud omavalitsused on ka osaliselt hüvitanud sotsiaalkindlustusmakseid, mida ettevõtted töötajate eest tasuvad (46).

                     (90)

                     Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et ferrosiliitsiumisektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, on palgakulud moonutatud.

               vii)
               Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või ei tegutse muul viisil riigist sõltumatult

                     (91)

                     HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

                     (92)

                     Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (47) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (48) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted, rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (49). Sellele lisanduvad täiendavad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (50).

                     (93)

                     Kuigi tunnistatakse, et eri õigusnormide kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, viitavad asjakohased tõendid sellele, et neil õigusnormidel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll (51). Varasemates kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldustes jõuti samale järeldusele (52).

                     (94)

                     Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (53).

                     (95)

                     Seetõttu antakse laenu pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja olulistes tootmisharudes tegutsevatele ettevõtjatele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

                     (96)

                     Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

                     (97)

                     Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt kasvanud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

                     (98)

                     Üldine laenumahu kasv HRV-s viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombie-ettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

                     (99)

                     Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

                     (100)

                     Käesoleva uurimise toimikust ei nähtu, et ferrosiliitsiumitootjad ja/või toorainete ja muude sisendite tarnijad ei saa sellest finantssüsteemist kasu. Vastupidi, taotluse esitajalt saadud Think!Deski aruandes on märgitud, et Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. on saanud kasu China Export Import Banki (täielikult riigi omandis) ja China Development Banki (täielikult riigi omandis) turutingimustele mittevastavast finantseerimistegevusest.

                     (101)

                     Hiina ferrosiliitsiumitootjad said kasu laenuintressitoetustest, millega osa krediidiriskist kanti üle finantsasutustele ning tehti viimastele ülesandeks kontrollida ettevõtte (finants)tulusust. Kuna valitsuse osalus ja vahendustegevus on selgeks signaaliks riigi toetusest, tugevdas eeldatav krediidiriski vähenemine võlgnike positsiooni tingimuste läbirääkimisel. Think!Deski aruande kohaselt said sellest meetmest kasu Ningxia Shengyan Group ja Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd (54).

                     (102)

                     Nimetatud aruandes on märgitud, et ekspordi toetamise poliitika on tihedalt lõimitud tööstuspoliitika üldise raamistikuga. Hiina valitsus soodustab valikuliselt teatud kõrgtehnoloogia ning kõrge lisandväärtusega kaupade ja teenuste eksporti. Viimastel aastatel on oluliselt toetatud ka tööstusteenuste ja -tehnoloogia eksporti. Näiteks Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. sai raha väliskaubanduse ühiste teenuseplatvormide loomiseks.

                     (103)

                     Eksportijatele anti rahalist abi ka väliskaubandussubsiidiumide kujul. Nende ülekannete eesmärk on julgustada, soodustada ja premeerida ekspordiäri. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. sai sellega seoses raha väliskaubanduse ühiste teenuseplatvormide loomiseks, innovatsiooniarenduseks, väliskaubanduse ümberkorraldamiseks ja täiustamiseks ning väliskaubanduse arendamiseks (55).

                     (104)

                     Teatud ferrosiliitsiumitootjad on saanud mahukaid toetusi transpordikulude vähendamiseks (56). See on eriti oluline, kuna tehased asuvad enamasti sisemaapiirkondades ja ranniku majanduskeskustest kaugel. Hiina valitsus annab selles vallas rahalist abi transpordi hinnasubsiidiumidena, millega kaetakse osa ettevõtjate tehtud kulutustest. Samuti antakse seda infrastruktuuriehituse toetustena, peamiselt spetsiaalsete raudteeharude rajamiseks, et luua otseühendused tehaste maaüksuste ja riikliku raudteevõrgu vahel. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. on saanud toetusi spetsiaalsete raudteeharude ehituseks, mis võimaldavad ettevõttel säästa oma kaupade maailmaturule viimisel aega ja kulusid (57).

                     (105)

                     Hiina tööstuspoliitika juhindub tehnilise innovatsiooni alal riiklikust keskmise tähtajaga ja pikaajalisest tehnoloogia arengukavast (2006-2020) (Riiginõukogu 2005b). Selle raames on ferrosiliitsiumitootja Ningxia Shengyan Group saanud toetusi riiklikus teaduse ja tehnoloogia toetuskavas (58) kirjeldatud uurimis- ja arendustegevuseks.

                     (106)

                     Et kõrvaldada turult iganenud tootmisvõimsusi, said mõningad ferrosiliitsiumitootjad rahalist toetust tootmisvõimsuste likvideerimiseks. Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. ja Ningxia Shengyan Group said sellest meetmest kasu (59).

                     (107)

                     Hiina valitsus on püüdnud mõjutada tööstuse geograafilist paiknemist. Eesmärk on, et rasketööstus viidaks linnapiirkondadest välja ning paigutataks ümber selleks ette nähtud tööstusparkidesse. Ehkki see toetab linnade keskkonnakaitse-eesmärke ja vähendab saastet tiheasustuspiirkondades, võimaldab kolimine ettevõtetele ka mitmesuguseid eeliseid, nende seas heldeid investeeringutoetusi, maksusoodustusi, rahalisi toetusi ja subsideeritud laene. Ferrosiliitsiumi tootev Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. kontsern sai toetusi tehase ümberpaigutamiseks (60).

                     (108)

                     Ferrosiliitsiumitootja Ningxia Shengyan Group sai maakasutusega seotud toetusi (61).

                     (109)

                     Selline toetus ning riigi üldine ulatuslik sekkumine finantssüsteemi, nagu eespool kirjeldatud, mõjutavad tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

                     (110)

                     Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et ferrosiliitsiumi tootjatel on juurdepääs rahastamisele asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

               viii)
               Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

                     (111)

                     Komisjon tõdes, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu ühegi konkreetse tööstusharuga. Vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides i–iv (põhjendused 54–80) ja aruande A osas kirjeldatud asjaolud ning Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides v–vii ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

                     (112)

                     Ferrosiliitsiumi tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Kui ferrosiliitsiumi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanimajandust, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

                     (113)

                     Seetõttu ei saa kasutada ferrosiliitsiumi omamaiseid müügihindu ning ka sisendikulud (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jm) ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRV-s. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul. Hiina valitsus ega ükski teine huvitatud isik ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

               ix)
               Järeldus

                     (114)

                     Punktides i–viii esitatud analüüs, milles on uuritud kõiki kättesaadavaid tõendeid seoses HRV sekkumisega oma majandusse üldiselt ning ferrosiliitsiumisektorisse konkreetsemalt (sh uurimisaluse toote puhul), näitas, et hinnad või kulud, sealhulgas toorainete, energia ja tööjõu kulud, ei ole kujunenud vabade turujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja HRV eksportivad tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et antud juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

                     (115)

                     Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletab meelde, et ei ole esitatud ühtegi väidet, nagu oleksid mõned omamaised hinnad moonutamata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandale taandele.

               b)   Võrdlusriik
         i)
               Üldised märkused

                     (116)

                     Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:

                                 —

                                    HRV-ga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (62)

                                 —

                                    uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (63)

                                 —

                                    asjakohaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis;

                                 —

                                    kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

                     (117)

                     Nagu põhjendustes 30–32 selgitatud, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vajalike allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet (24. juunil 2019 esimese tootmistegureid käsitleva teate ning 15. oktoobril 2019 teise tootmistegureid käsitleva teate, milles käsitleti esimese tootmistegureid käsitleva teate kohta laekunud märkusi). Teises tootmistegureid käsitlevas teates teatas komisjon huvitatud isikutele oma järeldusest, et sobiv võrdlusriik on antud juhul Brasiilia.

               ii)
               HRV-ga sarnane majandusarengu tase

                     (118)

                     Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Argentina, Brasiilia, Colombia, Malaisia, Mehhiko, Venemaa, Lõuna-Aafrika ja Türgi on Maailmapanga andmetel HRV-ga sarnase majanduse arengutasemega riigid, st Maailmapank on kõik need kogurahvatulu alusel liigitanud suurema keskmise sissetulekuga riikideks.

                     (119)

                     Pärast seda teadet majanduse arengutaseme kohta märkusi ei saadud.

               iii)
               Uurimisaluse toote tootmine võrdlusriigis

                     (120)

                     Komisjon märkis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates, et teadaolevalt toodeti uurimisalust toodet Argentinas, Brasiilias, Colombias, Malaisias, Mehhikos, Venemaal, Lõuna-Aafrikas ja Türgis. Selle teate kohta esitatud märkustes hoiatas taotluse esitaja, et Türgis ferrosiliitsiumi ei toodeta.

                     (121)

                     Komisjon uuris nimetatud väidet ja leidis, et mainitud Türgi tootja uurimisperioodil tõesti ferrosiliitsiumi ei tootnud. Seetõttu loobus komisjon Türgist kui võimalikust võrdlusriigist.

               iv)
               Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

                     (122)

                     Seejärel kontrollis komisjon kaalutavate ja eespool nimetatud riikide puhul ka avalike andmete (ja eelkõige uurimisaluse toote tootjate avalike finantsandmete) kättesaadavust.

                     (123)

                     Komisjon otsis ferrosiliitsiumitootjaid, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saaks kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks. Nagu mainiti esimeses ja teises tootmistegureid käsitlevas teates, tugines komisjon andmete allikana andmebaasile Orbis (64) ning internetile. Lisaks piirdus komisjon otsimisel äriühingutega, mille puhul olid avalikult kättesaadavad kõige hiljutisema perioodi (2018. aasta) kasumiaruanded ja mis olid kasumlikud. Sellest tulenevalt jäi teises tootmistegureid käsitlevas teates otsingusse järgi viis Brasiilia ja viis Venemaa ettevõtet.

                     (124)

                     Lõpetuseks märkis komisjon, et vaid üks Brasiilias asuv äriühing on oma finantsaruandluse koostanud segmentide kaupa, mis võimaldab eraldi kindlaks teha konkreetselt ferrosiliitsiumi segmendiga seotud tulud ja kulud. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et sobiv võrdlusriik on Brasiilia.

                     (125)

                     Seetõttu teatas komisjon teises tootmistegureid käsitlevas teates kõikidele huvitatud isikutele oma kavatsusest kasutada sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui ta jõuab järeldusele, et kõik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud metoodika kohaldamise tingimused on täidetud. Võttes arvesse kõiki eespool kirjeldatud asjaolusid ning kuna asjaomased isikud teise teate kohta märkusi ei esitanud, otsustas komisjon, et sobivaks võrdlusriigiks valitakse lõplikult Brasiilia, ja valis välja järgmise äriühingu, kelle avalikult kättesaadavaid finantsandmeid saab kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimasele lõigule: Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

               v)
               Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

                     (126)

                     Kuna eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

               vi)
               Järeldus

                     (127)

                     Eespool esitatud analüüsi põhjal vastas Brasiilia kõikidele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, et pidada seda sobivaks võrdlusriigiks. Eeskätt toodetakse Brasiilias märkimisväärses koguses uurimisalust toodet ning seal on olemas täielik andmestik kõikide tootmistegurite, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

               c)   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

                     (128)

                     Teises tootmistegureid käsitlevas teates märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks Global Trade Atlase andmebaasi (edaspidi „GTA andmebaas“) ja võrdlusriigi moonutamata tööjõukulude kindlakstegemiseks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja riigi statistikat. Komisjon märkis lisaks, et elektrikuludega seoses kasutab ta Brasiilia ühe suurima elektrit tarniva äriühingu EDP Brasil hindu ning müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks kasutatakse valitud Brasiilia äriühingu Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finantsandmeid.

                     (129)

                     Ühtlasi selgitas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud esindav GTA andmebaasis avaldatud teave ühe ferrosiliitsiumi tootmisteguri, täpsemalt hakkpuidu impordi kohta Brasiiliasse, mistõttu seda ei saa kasutada. Kuna rahvusvaheline võrdlusalus ja rahvusvahelised publikatsioonid puudusid, ent hakkepuit on oluline, otsustas komisjon kasutada alternatiivi: GTA avaldatud hakkpuidu impordihindu Türgis, mis on majanduse arengutasemelt HRV-ga sarnane riik ning mida komisjon mainis esimeses tootmistegureid käsitlevas teates ühena kolmest võimalikust võrdlusriigist (vt põhjendus 30). Samas teates mainitud teises riigis ehk Venemaal puudus esindav hakkpuidu impordimaht, kuid Türgisse imporditakse nimetatud toodet esindavas mahus. Võrdlusalust käsitati moonutamata võrdlusalusena, sest GTA järgi kindlaks tehtud esindava arvu tehingute väärtuste aritmeetilise keskmise alusel leiti, et see kajastab konkurentsipõhiseid turutingimusi piirkonnas (65)..

                     (130)

                     Komisjon lisas tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlakstegemiseks kasutati finantsandmeid valimisse kuuluvalt ja dumpinguga seotud uurimises koostööd teinud liidu tootjalt, kelleks oli Hispaanias asuv FerroAtlántica S.A.U. (edaspidi „FASAU“) ja kes esitas vajalikud üksikasjalikud andmed ning võimaldas nende kohapealset kontrollimist. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punkti 3.2.1.1 alapunktis e.

               d)   Tootmistegurid
         i)
               Sissejuhatus

                     (131)

                     Esimese ja teise tootmistegureid käsitleva teate abil püüdis komisjon koostada tootmistegurite ja -sisendite loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida HRV tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Komisjon ei saanud neis teadetes nimetatud huvitatud isikutele edastatud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

                     (132)

                     Seejärel koostas komisjon pärast kontrollkäiku FASAU-sse ferrosiliitsiumi tootmistegurite lõpliku loetelu.

                     (133)

                     Võttes arvesse taotluse esitajalt saadud kogu teavet ning asjaolu, et tootmistegurite normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatavaid allikaid käsitleva kahe teate kohta märkusi ei esitatuid, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral koodid:

                        Tabel

                                 Tootmistegur

                                 Brasiilia tariifikoodid

                                 Moonutamata ühikuväärtus

                                    Materjal

                                 Kvarts

                                 2506 10 00

                                 241,3 eurot/kg

                                 Kivisüsi

                                 2701 12

                                 129,8 eurot/kg

                                 Koks

                                 2704 00 12

                                 291,9 eurot/kg

                                 Hakkpuit

                                 4401 21 00

                                 82,9 eurot/kg  (66)

                                 Rauajäätmed (valtsimistagi)

                                 2619 00 90

                                 Kulu ei arvestatud  (67)

                                 Lubjakivi

                                 2515 11 00

                                 Kulu ei arvestatud  (68)

                                 Süsinikupasta Söderbergi elektroodidele

                                 3801 30 10

                                 575,5 eurot/kg

                                    Tööjõud

                                 Töötleva tööstuse töötajate palgad

                                 [ei kohaldata]

                                 4,34 eurot/tund

                                    Energia

                                 Elekter

                                 [ei kohaldata]

                                 0,11 eurot/kWh

                                    Kõrvalsaadus/jäätmed

                                 Mikroräni/ränituhk

                                 2811 22 10

                                 1 169,8  eurot/kg

                                 Ferrosiliitsiumi räbu

                                 2621 90 00

                                 Sisaldub tootmise üldkuludes

                     (134)

                     Et teha vastavalt artikli 2 lõike 6a punkti a esimesele taandele kindlaks tootja tehasesse tarnitud materjalide moonutamata hinnad, kasutas komisjon iga FASAUs ferrosiliitsiumi tootmiseks kasutatava materjali impordihindu võrdlusriigis, kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud.

                     (135)

                     Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tuleks komisjoni metoodika kohaselt lisada neile impordihindadele Brasiiliasse (ja hakkpuidu puhul Türgisse, vt põhjendus 133) imporditud tootmistegurite ja materjalide imporditollimaksud, samuti riigisisesed transpordikulud. Need korrigeerimised suurendaksid normaalväärtust, kuna imporditollimaksud suurendaksid tootmistegurite impordihindu veelgi ning dumpingutaset korrigeeritaks ülespoole. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldust ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas dumping jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon, et imporditollimaksude ja riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik.

               ii)
               Toorained ja kõrvalsaadused/jäägid

                     (136)

                     Kontrollkäikude ajal FASAUsse kontrollis komisjon teatatu kohaselt kasutatud tooraineid, tekkinud terasejäätmeid ning asjaomaseid tarbimismäärasid uurimisaluse toote valmistamisel.

                     (137)

                     Kuna võrdlusriigi turu kohta andmed puudusid, tugines komisjon kõikide toorainete (välja arvatud kolme tooraine) ostuhindade puhul võrdlusriigi Brasiilia impordihindadele. Hakkpuidu puhul kasutati Türgi impordihindu (vt põhjendus 129). Impordihinnad tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRV-st) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

                     (138)

                     Komisjon otsustas jätta välja HRV-st pärit impordi võrdlusriiki (ja hakkpuidu puhul Türgisse), sest nagu ta järeldas põhjenduses 121, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Sarnaselt ei arvestatud impordiandmeid WTOsse mittekuuluvatest määruse (EL) 2015/755 (69) 1. lisas nimetatud riikidest võrdlusriiki (ja hakkpuidu puhul Türgisse) suunatud impordi kohta. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised. Pärast HRV väljajätmist oli kolmandatest riikidest pärit import jätkuvalt esindav, moodustades 30–93 % Brasiiliasse (ja hakkpuidu puhul Türgisse) suunatud impordi kogumahust. Pealegi ei ekspordita Hiinast Brasiiliasse ferrosiliitsiumi tootmise põhitoorainet ehk kivisütt.

                     (139)

                     Komisjon uuris ekspordipiirangute olemasolu Brasiilias ja kinnitas 15. oktoobri 2019. aasta teates, et lubjakivi ja valtsimistagi ekspordiks tuleb taotleda ekspordiluba (70). Lisaks tegi komisjon kindlaks, et lubjakivi import Brasiiliasse ei ole mahult märkimisväärne ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valtsimistagi ei imporditud. Ühtki alternatiivset esindavat võrdlusalust ei õnnestunud leida. FASAU kontrollimisel ilmnes, et nende sisendtoorainete mõju uurimisaluse toote kogumaksumusele on suhteliselt väike. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldusi ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või on tõenäoline selle kordumine, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon jätta arvesse võtmata nende kahe tootmisteguri kulud, millele alternatiivset võrdlusalust ei leitud.

                     (140)

                     Mikroränist kui kõrvalsaadusest saadav tulu arvati kuludest maha, korrutades taotluses nimetatud kasutustegurid moonutamata ühikukuludega, mida täheldati võrdlusriigis Brasiilias.

                     (141)

                     Seoses ferrosiliitsiumi räbust kui kõrvalsaadusest saadava tuluga leidis komisjon, et selle toote impordimaht Brasiiliasse on nullilähedane ning selle impordihindu Brasiilias ei saa seega pidada esindavaks. Kuna FASAU tegelik tulu ferrosiliitsiumi räbust kui kõrvalsaadusest moodustas tooraine tegelikest kogukuludest väga väikese osa, puudub sel dumpingumarginaali arvutuses märkimisväärne mõju olenemata sellest, millist allikat selle asendamiseks kasutada. Seetõttu otsustas komisjon arvestada nimetatud tuluga tootmise üldkulude kindlaksmääramisel (vt punkti 3.2.1.1 alapunkt e).

                     (142)

                     Et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks eksportiva tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, peab komisjon impordihinnale lisama rahvusvahelise transpordi ja kindlustuskulud (71) ja kohaldama võrdlusriigi imporditollimaksu ning lisama impordihinnale riigisisese transpordi kulud. Arvestades ilma nimetatud kuludeta saadud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (vt põhjendus 155), otsustas komisjon jätta need kulud arvesse võtmata.

               iii)
               Tööjõud

                     (143)

                     Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon ILO statistikat ja avalikult kättesaadavat teavet Brasiilia tööandjate keskmiste täiendavate tööjõuga seotud kulude kohta, (72) sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed koos töötuskindlustuse, kutsehaiguskindlustuse, ehituse ja varade ostuga.

                     (144)

                     ILO statistikas (73) on esitatud andmed töötaja kohta nädalas keskmiselt töötatud tegeliku tundide arvu ja tootmissektori töötajate igakuise töötasu kohta uurimisperioodil. Nende andmete põhjal arvutas komisjon välja tootmissektori tunnipalga, millele lisati täiendavad tööjõuga seotud kulud (74) (tööandja makstavad sotsiaalkindlustus- ja töötuskindlustusmaksed).

               iv)
               Elekter

                     (145)

                     Elektrihind, mille oli kehtestanud üks Brasiilia suurimaid elektritarnijaid, äriühing EDP Brasil, oli hõlpsasti kättesaadav (75). Teave oli piisavalt üksikasjalik, et määrata kindlaks elektrihind ja jaotusvõrgu kasutamise hind (modalidade tarifaria asul), mida maksavad tööstustarbijad.

                     (146)

                     Tuleb märkida, et Brasiilias kohustab reguleeriv asutus Agência Nacional de Energia Elétrica (76) (ANEEL) elektritarnijaid tõstma oma tariife teatava protsendi võrra, et reguleerida elektrienergia tarbimist riigis. ANEEL kasutab märgistussüsteemi (77) (roheline, kollane, punane 1, punane 2), mis näitab, kas elektrihind peaks olema selline, nagu tarnija on esitanud (roheline), või tuleks seda suurendada 0,010 BRL/kWh (kollane), 0,030 BRL/kWh (punane 1) või 0,050 BRL/kWh (punane 2). ANEEL avaldab märgistused igakuiselt ja uurimisperioodi kohta olid need äriühingu EDP Brasil veebisaidil hõlpsasti kättesaadavad (78). Elektrienergia moonutamata kulude kindlaksmääramisel ei võtnud komisjon arvesse uurimisperioodil kasutatud märgistusi ja hinda vastavalt ei korrigeerinud. Arvestades põhjenduses 155 esitatud järeldust ja käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, st eesmärki uurida, kas uurimisperioodil dumping jätkus või on tõenäoline selle kordumine, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus, otsustas komisjon, et elektrienergia kulu kohandamine ei ole vajalik.

               e)   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

                     (147)

                     Lisaks eespool põhjenduses 133 kokkuvõtlikult kirjeldatud tootmisteguritele tehti kindlaks tootmise üldkulud. Kasutatud tootmise üldkulude arvutamisel lähtuti tootmise üldkulude suhtest teatatud ja FASAU tootmiskulude järgi kontrollitud tootmiskuludesse (mille hulka kuuluvad mujal kui ahjudes kasutatud materjalide tarbimine, välised teenused, sisetransport ning struktuursed kulud, sealhulgas amortisatsioon ja hooldus). Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

                     (148)

                     Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul kasutas komisjon, nagu põhjenduses 128 selgitatud, Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. finantsandmeid. Et viia need kokku läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga, võttis komisjon nimetatud äriühingu 2018. aasta konsolideeritud finantsaruanded, liitis 2019. aasta esimese kolme kuu konsolideeritud finantsaruanded ja lahutas 2018. aasta esimese kolme kuu konsolideeritud finantsaruanded (79). Arvestades, et kõnesolev äriühing ei tootnud ainult ferrosiliitsiumi, võttis komisjon arvesse äriühingu poolset segmenteerimist, et arvutada välja vaid ferrosiliitsiumi segmendi arvnäitajad.

                     (149)

                     Müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel ei võtnud komisjon arvesse kirjet „kasum (kahjum) investeeringutelt“, sest see kulu (või tulu) ei olnud uurimisaluse tootega seotud. Sellise korrigeerimise tulemusel oli müügi-, üld- ja halduskulude osakaal suurem, kuid kasumi osakaal samavõrra väiksem. Niisiis ei mõjutanud see kokkuvõttes normaalväärtuse arvutamist.

               f)   Normaalväärtuse arvutamine

                     (150)

                     Arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks tegi komisjon järgmist.

                     (151)

                     Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, korrutas komisjon FASAU materjalide, tööjõu ja energia tootmistegurid pärast kontrollimist moonutamata ühikukuludega, mis tehti kindlaks eespool punktis 3.2.1.1 alapunktis d kirjeldatud viisil.

                     (152)

                     Teiseks kohaldas komisjon neile tootmiskuludele tootmise üldkulusid ja lisas müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kasumi, mis tehti kindlaks eespool punkti 3.2.1.1 alapunktis e kirjeldatud viisil. Selliselt määratud tootmise üldkulud moodustasid 37,11 %. Tootmise moonutamata kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulud, (80) mis väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid 15,12 %. Tootmise moonutamata kogukuludele, tootmise üldkuludele ning müügi-, üld- ja halduskuludele lisatud kasum, (81) mis väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, moodustas 51,1 %.

                     (153)

                     Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, määrati normaalväärtus kogu riigi kohta.

               3.2.1.2.   Ekspordihind

                     (154)

                     Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele.

               3.2.1.3.   Võrdlemine ja dumpingumarginaal

                     (155)

                     Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust eespool kindlaks määratud ekspordihinnaga. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 157,8 %.

               3.2.1.4.   Järeldus

                     (156)

                     Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRV dumping jätkus.

               3.2.2.   Venemaa

                     (157)

                     Eurostati statistiliste andmete järgi imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Venemaalt liitu 2 735 tonni ferrosiliitsiumi, mis moodustas ligikaudu 0,4 % liidu kogutarbimisest. Venemaa valitsus väljendas arvamust, et kõnesolev impordimaht ei ole märkimisväärne. Komisjon järeldas siiski, et nimetatud impordimaht on piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus.

               3.2.2.1.   Normaalväärtus

                     (158)

                     Kuna Venemaa tootjad ei teinud koostööd, kasutas komisjon Venemaa puhul normaalväärtuse määramisel kättesaadavaid fakte. Selleks kasutati taotluse esitajalt saadud teavet (82). Autorõigusega kaitstud teabe allikaks oli Metal Expert (83).

                     (159)

                     Seega võeti normaalväärtuse aluseks taotluses esitatud omamaised hinnad, mida uurimisperioodiks ajakohastati (84). Ajakohastatud omamaised hinnad avalikustati toimikus. Huvitatud isikutelt märkusi ei saadud.

               3.2.2.2.   Ekspordihind

                     (160)

                     Kuna Venemaa eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmetel põhineva CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasehindade tasemele.

               3.2.2.3.   Võrdlemine ja dumpingumarginaal

                     (161)

                     Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Taotlejalt saadud teabe põhjal korrigeeriti ekspordihinda veokulude arvesse võtmiseks 100 euro võrra tonni kohta allapoole.

                     (162)

                     Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 17,6 %.

               3.2.2.4.   Järeldus

                     (163)

                     Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Venemaa dumping jätkus.

               3.3.   Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

         3.3.1.   HRV

                     (164)

                     Nagu eespool punktis 3.2.1 leiti, imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ferrosiliitsiumi HRV-st dumpinguhinnaga. Täielikkuse huvides uuris komisjon lisaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping jätkuks või korduks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina tootjatele juurdepääsetavad muud turud, HRV eksportivate tootjate hinnakujundus koduturul ja muudel turgudel ning liidu turu atraktiivsus.

               3.3.1.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                     (165)

                     Kuna koostööst keelduti, tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt saadud teabe alusel.

                     (166)

                     HRV tootmisvõimsus oli praegusest tootmismahust märkimisväärselt suurem. Taotluses esitatud andmete kohaselt, (85) mida uurimise käigus ajakohastati, (86) oli ferrosiliitsiumi tootmisvõimsus 2019. aastal 10 571 000 tonni ent tootmismaht moodustas samal aastal 4 040 000 tonni. Seega oli tootmisvõimsuse rakendamise määr vaid umbes 38,2 %. Seega oleks Hiina tootjatel meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaba tootmismahtu hinnanguliselt 6 531 000 tonni, samas kui tarbimine liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 740 144 tonni (vt tabel 1). Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust ükski isik kahtluse alla ei seadnud.

                     (167)

                     Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada ferrosiliitsiumi tootmiseks, et seda meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

               3.3.1.2.   Muude turgude olemasolu

                     (168)

                     Hiina siseturg on maailma ülekaalukalt tähtsaim turg, mille arvele langes 2017. aastal 58 % maailma teadaolevast tarbimisest (87). Samas vähenes tarbimine sel turul 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 18 % ehk 887 000 tonni võrra (88).

                     (169)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importis Jaapan HRV-st 167 000 tonni ferrosiliitsiumi ning see oli HRV tööstuse suurim eksporditurg, mille arvele langes 27,7 % Hiina ferrosiliitsiumi koguekspordist. Ajakirjanduses avaldatud artiklitest nähtub siiski, et Jaapani ferrosulamite sulatuskojad soovivad tarneallikaid mitmekesistada ning lõpetada sõltuvuse Indiast ja HRV-st. Selleks asutasid nad 2017. aastal Malaisias (89) mitu ühisettevõtet. Järelikult võib eeldada, et tulevikus võib Hiina ekspordil olla raskem Jaapani turule pääseda.

                     (170)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et praeguste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on oht, et Hiina tootjad püüavad kompenseerida oma märkimisväärset müügimahtude kaotust koduturul ja tulevikus eeldatavalt ka Jaapani turul, suunates olulised müügivood ümber liidu turule.

               3.3.1.3.   Liidu turu atraktiivsus

                     (171)

                     Hiina ferrosiliitsiumi eksporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 608 000 tonni, sealhulgas 3 587 tonni Euroopa Liitu (90). Hiina tootjad eksportisid 63 riiki ja ferrosiliitsiumi hinnad olid neisse riikidesse müümisel keskmiselt madalamad kui liitu müümisel. Nimetatuist vaid 14 riigi puhul olid müügihinnad kõrgemad kui liitu müümisel. Seejuures oli Hiina keskmine hind liitu müümisel kõrgem (+6,1 %) kui Hiina ekspordi keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (91). Niisiis on liitu eksportimine Hiina eksportijate jaoks atraktiivsem kui enamikku teistesse riikidesse eksportimine.

                     (172)

                     Liidu turg on Hiina tootjatele atraktiivne ka oma suuruse tõttu: arvestades ferrosiliitsiumi tarbimist kogu maailmas, on Euroopa Liit HRV järel suuruselt teine ühtne turg. Selle suurus ületab Põhja-Ameerika turgu 1,7 korda ja Jaapani turgu 1,5 korda (92). Niisiis on selle suurus oluline atraktiivsust mõjutav tegur.

               3.3.1.4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

                     (173)

                     Arvestades dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, eksportijate hinnakujundust kolmandatel turgudel, HRV vaba tootmisvõimsuse suurust, liidu turu suurust ja sellel turul valitsevaid hindu ning koduturul märkimisväärselt vähenenud tarbimist ja ühe teise olulise ekspordituru juurdepääsetavuse eeldatavat vähenemist, on väga tõenäoline, et HRV dumping jätkub või igal juhul kordub, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

               3.3.2.   Venemaa

                     (174)

                     Nagu eespool punktis 3.2.2 leiti, imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ferrosiliitsiumi Venemaalt dumpinguhinnaga. Komisjon uuris lisaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping jätkuks või korduks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Venemaa tootjatele juurdepääsetavad muud turud, Venemaa eksportivate tootjate hinnakujundus koduturul ja muudel turgudel ning liidu turu atraktiivsus.

               3.3.2.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Venemaal

                     (175)

                     Kuna koostööst keelduti, tehti Venemaa tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotleja esitatud ja ajakohastatud (93) teabe alusel.

                     (176)

                     Venemaa tootmisvõimsus oli praegusest tootmismahust märkimisväärselt suurem. Taotluse kohaselt oli ferrosiliitsiumi tootmisvõimsus 2019. aastal 826 000 tonni, ent tootmismaht moodustas samal aastal 561 000 tonni. Seega oli tootmisvõimsuse rakendamise määr vaid umbes 67,9 %. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks Venemaa tootjatel piisavalt ehk umbes 265 000 tonni vaba tootmisvõimsust, millega saaks tekitada dumpinguhinnaga ferrosiliitsiumi ülepakkumise liidu turul, kus tarbimine moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 740 144 tonni.

                     (177)

                     Kaks koostööst keeldunud Venemaa eksportijat ja Venemaa valitsus avaldasid arvamust, et komisjon on rakendamise määra Venemaal alahinnanud. Venemaa valitsus viitas kahe Venemaa eksportiva tootja esitatule, mille kohaselt Venemaa tootmisvõimsus on palju väiksem, eriti nimetatud kahel tootjal endal, ning Venemaa tootmismaht suurem. Seega oleks tootmisvõimsuse rakendamise määr Venemaal vahemikus 90 %–100 %. Venemaa valitsus viitas selles küsimuses ka tema enda esitatule.

                     (178)

                     Esiteks märgib komisjon, et Venemaa valitsuse/Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeeriumi 24. aprillil 2019. aastal esitatu kohaselt „kinnitab ka Venemaa ametlik statistika“ taotluse esitajalt saadud ja komisjoni kasutatud andmeid uurimisaluse toote tootmisvõimsuse kohta Venemaal.

                     (179)

                     Teiseks näitas uurimine, et Venemaa 2019. aasta tootmisvõimsuseks hinnati 826 000 tonni, samas kui Venemaa ametliku statistika järgi oli see arv 2018. aastal veelgi suurem, nimelt 932 000 tonni. Koostööst keeldunud eksportivate tootjate esitatud arvnäitajad 2017. aasta kohta ei vasta Venemaa ametlikule statistikale ega ka taotluse esitaja prognoosidele sama aasta kohta. Tegelikult oli Venemaa tootmisvõimsus 2017. aastal Venemaa valitsuse andmetel [20 %–30 %] suurem kui kahe koostööst keeldunud eksportiva tootja esitatud arvude järgi. Seega on nii taotluse esitaja hinnangute kui ka Venemaa ametliku statistika (ning ka Venemaa valitsuse avaldatu) põhjal selge, et eksportiva tootja esitatud tootmisvõimsus on alahinnatud.

                     (180)

                     Kolmandaks esitasid koostööst keeldunud eksportivad tootjad andmed 2017. aasta, mitte uurimisperioodi kohta. Isegi kui neid kontrollimata andmeid arvesse võtta, on siiski ebaõige väide, nagu oleks tootmisvõimsus Venemaal rakendatud peaaegu 100 %-liselt. Nimelt kui kasutada tootmisvõimsuse rakendamise arvutamiseks Venemaa ametlikku tootmisvõimsuse statistikat (840 700 tonni) ja koostööst keeldunud eksportiva tootja esitatud 2017. aasta tegelikku toodangut [600 000–700 000 tonni], oleks tootmisvõimsuse rakendamise määr [71 %–83 %], mis ei ole kaugeltki „peaaegu 100 %“.

                     (181)

                     Igal juhul olid taotluse esitajalt saadud andmed tootmisvõimsuse ja -mahu kohta uuemad ja seega sobivamad tulevikku suunatud tõenäosusanalüüsiks, kuna need käsitlesid 2019. aastat.

                     (182)

                     Kõiki nimetatud põhjusi arvestades lükati tagasi väited, nagu oleks komisjon Venemaa vaba tootmisvõimsust üle hinnanud. See otsus tehti asjaomastele isikutele teatavaks ja neile anti võimalus esitada enne lõpliku otsuse tegemist märkusi.

                     (183)

                     Vastuseks teatasid kaks eksportivat tootjat, et komisjon ei ole käimasolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises käsitlenud kõiki nende ja Venemaa valitsuse tõstatatud lahendamata küsimusi üldiselt, ning konkreetselt komisjoni järeldusi Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse kohta. Eksportivad tootjad teatasid lisaks, et kui dumpinguga seotud küsimused välja arvata, on nad uurimises huvitatud isikutena igakülgselt koostööd teinud. Peale selle väitsid nad, et arvestades märkimisväärseid lahknevusi erinevate huvitatud isikute esitatud andmetes Venemaa tootmismahu, toodangu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta, oli komisjon kohustatud nimetatud andmeid kontrollima, sealhulgas kontrollkäikudega nende tegevuskohtadesse. Eksportivad tootjad teatasid, et nende väide tootmisvõimsuse peaaegu 100 %-lise rakendamise kohta lükati tagasi põhjendamatult ning esitasid selle tõendamiseks alternatiivse arvutuse, kasutades enda äriühingute esitatud ja taotluse esitajalt saadud andmeid. Seejuures väitsid nad, et komisjon on tootmisvõimsuse ja -mahtude andmeid kasutanud valikuliselt. Lõpetuseks viitasid äriühingud WTO menetluspraktikale, mis teadaolevate faktide seisukohalt toetab nende väidet, et komisjoni kasutatud andmed polnud antud asjas kõige sobivamad ning nende enda esitatud andmed oleksid saadaolevatest parimad.

                     (184)

                     Komisjon ei nõustunud esiteks väitega, nagu oleks mõni teade või argument jäetud kaalumata ja vastamata. Nimelt saatis komisjon asjaomastele äriühingutele lisateavet, et tagada nende vaba tootmisvõimsusega seotud märkuste täielik arvestamine ning anda neile võimalus esitada enne lõplike järelduste tegemist märkusi. See, et äriühingud komisjoni järeldustega ei nõustunud, ei tähenda, et need polnud põhjendatud. Kui vaba tootmisvõimsus kõrvale jätta, siis ei täpsustanud äriühingud, milliseid küsimusi komisjon lõplike järelduste avalikustamise dokumendis väidetavalt ei käsitlenud. Ütlematagi on selge, et lisateabe saatmine piirdus vaba tootmisvõimsuse hindamisega ning vastused lõplike järelduste avalikustamise dokumendi kohta esitatud märkustele sisalduvad käesolevas määruses, nagu komisjoni praktikas tavaks.

                     (185)

                     Teiseks käsitati kõnesolevat kahte eksportivat tootjat koostööd mittetegevate isikutena vastavalt alusmääruse artiklile 18. Nagu need äriühingud ise märkisid, otsustasid nad jätta vastamata küsimustikele, milles tuli esitada olulist teavet mitte üksnes dumpingu kohta vaid ka kahju hindamiseks (näiteks toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine). Ehkki komisjonil puudub kohapealse kontrollimise kohustus, on tal tavaks kontrollida küsimustike vastuseid ja lisateavet, mis on saadud kõikidelt koostööd tegevatelt isikutelt, kelle hulka nimetatud kaks eksportivat tootjat aga ei kuulunud. Lisaks märgib komisjon, et kuigi need isikud keeldusid koostööst ja seega nende tegevuskohas kontrolli läbi ei viidud, kaaluti nende esitatud andmeid selle konkreetse juhtumi puhul eraldi täiendava avalikustamise raames sisuliselt, ehkki andmed olid kontrollimata. Seejärel lükati need andmed tagasi samuti sisuliselt, olles neid eelnevalt võrrelnud Venemaa valitsuse esitatud ja taotluse esitajalt saadud andmetega. Vastupidiselt äriühingute väidetule ei olnud „märkimisväärseid lahknevusi erinevate huvitatud isikute esitatud andmetes“. Üksnes nende enda teave erines olulisel määral muust toimikus kättesaadavaks tehtud teabest ja pealegi oli tegemist teabega 2017. aasta kohta ehk aja kohta, mis eelnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodile ja ka 2018. aastale, mille kohta esitas teavet Venemaa valitsus. Samas olid taotluse esitaja ja Venemaa valitsuse esitatud andmed, millele komisjon oma hinnangus tugines, üksteisega kooskõlas, kuigi mitte identsed. Venemaa valitsuse/Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeeriumi 24. aprilli 2019. aastal esitatu kinnitas, et taotluse esitajalt saadud andmed olid õiged. Selle alusel tegi komisjon kõnesolevate andmete kontrollimisest sõltumatu sisulise järelduse, et eksportivate tootjate esitatud teave oli aegunud ja seetõttu sobimatu ning lisaks polnud see usaldusväärne ega sobinud seega kasutamiseks Venemaa vaba tootmisvõimsuse arvutamiseks.

                     (186)

                     Kolmandaks, vastupidiselt äriühingute väidetule kasutas komisjon arvutamiseks äriühingute enda andmeid ning Venemaa valitsuse esitatud ametlikku statistikat Venemaa tootmisvõimsuse kohta (mitte aga taotluse esitajalt saadud teavet). Pealegi ei saa komisjon nõustuda, et erinevad metoodikad võiksid anda niivõrd erinevaid tulemusi, nagu äriühingute esitatud tootmisvõimsuse arvnäitajatest nähtus. Seetõttu lükkab komisjon tagasi väite, nagu kasutanuks ta saadaolevaid andmeid valikuliselt. Võrdlus ametliku statistikaga ei kinnitanud äriühingute esitatud teabe õigsust, mistõttu see lükati tagasi.

                     (187)

                     Neljandaks ei nõustunud komisjon, et antud juhul oli kõnesolevate äriühingute esitatud teave kõige sobivam teave. Võrdlus ametliku statistikaga näitas, et tootmisvõimsuse kohta esitatud arvud polnud õiged, mistõttu see teave loeti ebausaldusväärseks ja jäeti komisjoni järeldustes kasutamata. Komisjon otsustas kasutada taotluse esitajalt saadud teavet, mis oli kooskõlas Venemaa ametliku statistikaga. Alusmäärust ja äriühingute viidatud WTO põhimõtet arvesse võttes leiti, et see teave on antud juhul kõige sobivam. Seepärast lükati äriühingute väide tagasi.

                     (188)

                     Komisjon meenutas, et vaba tootmisvõimsuse hindamine oli igal juhul vaid üks mitmest elemendist ja näitajast, millele ta on õigusaktide järgi kohustatud tuginema oma aegumise läbivaatamise raames tehtavates järeldustes kahju kordumise kohta.

                     (189)

                     Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Venemaa eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada ferrosiliitsiumi tootmiseks, et neid meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule eksportida.

               3.3.2.2.   Muude turgude olemasolu

                     (190)

                     Nagu kirjeldatud põhjenduses 168, viitavad Jaapani turu viimase aja arengud, et Malaisiast pärit import võtab järk-järgult üle mujalt pärit impordi turuosa. Jaapan on ühtlasi ka Venemaa suurim ferrosiliitsiumi eksporditurg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes Jaapani turu arvele 30 % Venemaa ferrosiliitsiumi koguekspordist (ehk 127 000 tonni). Praeguste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et Venemaa eksportivad tootjad suunaksid vähemalt osa sellest ekspordist dumpinguhinnaga ümber liidu turule.

               3.3.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

                     (191)

                     Koostöö puudumise tõttu kasutati Venemaa liitu suunatud ekspordi hindade ja Venemaa teistele eksporditurgudele suunatud ekspordi hindade võrdlemiseks Global Trade Atlast (GTA) ja Venemaa tolli väliskaubanduse statistikat, kusjuures ilmneb, et mõlemad allikad annavad peaaegu sama tulemuse. Selle järgi oli Venemaa keskmine ekspordihind liitu müümisel 1 149 eurot tonni eest (ehk +8,1 %) kõrgem kui Venemaa ekspordi keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ainult kahes riigis 36-st olid Venemaa eksportivate tootjate keskmised müügihinnad kõrgemad kui liidus. Nimetatud müük moodustas alla 1 % ekspordi kogumahust. Seetõttu leidis komisjon, et liitu eksportimine on Venemaa eksportijate jaoks märksa atraktiivsem kui enamikku teistesse riikidesse eksportimine.

                     (192)

                     Pärast avalikustamist ei nõustunud põhjenduses 191 nimetatud kaks Venemaa eksportivat tootjat komisjoni järeldustega, et liidu turg on Venemaa ferrosiliitsiumitööstuse jaoks atraktiivne. Nad seadsid kahtluse alla Venemaa tolli väliskaubanduse statistikas esitatud hinnad, kuna need olevat ebausaldusväärsed. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning ei pakutud ühtki alternatiivset viisi Venemaa ekspordihindade võrdlemiseks erinevatel turgudel. Tuleb meenutada, et kaks asjaomast isikut on kaks Venemaa suurimat eksportivat tootjat ning kui nad oleksid otsustanud uurimises koostööd teha, mida nad aga ei teinud, siis saanuks komisjon lähemalt hinnata Venemaa võrreldavate toodete ekspordihindu maailma erinevatel turgudel, võttes aluseks nende enda ekspordimüügi. Kaks eksportivat tootjat väitsid täiendavalt, et Venemaa eksport liitu ei ole mahult märkimisväärne, mistõttu pole võimalik nimetatud impordi hindadest üldse järeldusi teha. Nagu põhjenduses 157 märgitud, moodustas import Venemaalt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 0,4 % liidu kogutarbimisest ning komisjon leidis, et selline impordimaht on piisavalt esindav. Lõpetuseks väitsid nimetatud isikud, et ferrosiliitsiumi hinna määrab HRV ja teised turuosalised üldiselt järgivad neid hindu ning erinevused on väikesed. Selle väite õigsust hindamata leidis komisjon, et see ei oma tähtsust liidu turu atraktiivsuse hindamisel võrdluses teiste turgude hindadega. Seega lükati need väited tagasi.

                     (193)

                     Nagu põhjenduses 172 märgitud, on liidu turul valitsevate hindade kõrval teiseks oluliseks atraktiivsust mõjutavaks teguriks liidu turu suurus.

               3.3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

                     (194)

                     Arvestades dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, eksportijate hinnakujundust kolmandatel turgudel, Venemaa vaba tootmisvõimsust, liidu turu suurust ja sellel turul valitsevaid hindu ning ühe teise olulise ekspordituru juurdepääsetavuse eeldatavat vähenemist, on väga tõenäoline, et Venemaa dumping jätkuks või korduks, juhul kui meetmed aeguksid.

               3.4.   Üldised järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

                     (195)

                     Uurimine näitas, et Hiina ja Venemaa import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhindadega.

                     (196)

                     Lisaks leidis komisjon tõendeid, et mõlemas asjaomases riigis on olulisel määral vaba tootmismahtu, liidu turg on hindade ja suuruse seisukohalt atraktiivne ning eksporti võidakse mujalt ümber suunata.

                     (197)

                     Eeltoodut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

               4.   KAHJU

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                     (198)

                     Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                     (199)

                     Liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 241 000 tonni. Nagu on viidatud põhjenduses 11, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

               4.2.   Liidu tarbimine

                     (200)

                     Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks kokku liidu tootmisharu müügimahu liidu turul ja koguimpordi liitu, mille andmed saadi Comexti andmebaasist (Eurostat).

                     (201)

                     Tarbimine püsis liidus kogu vaatlusalusel perioodil stabiilsena, kui välja arvata järsk vähenemine 2016. aastal. Tugev hinnalangus algas 2015. aasta neljandas kvartalis ning mõjutas kogu turgu negatiivselt terve 2016. aasta jooksul. Ferrosiliitsiumi peamine lõppkasutaja on terasesektor ning Euroopa Liidu terasetoodang vähenes 2015. aasta 165,9 miljonilt tonnilt 2016. aastal 162,1 miljoni tonnini (–2,3 %) (94). Lisaks sellele vähenesid 2015. aasta teises pooles oluliselt laovarud ja see tõi kaasa hindade languse. Madalate hindade tõttu vähenes toodang ning järgmisel kahel aastal ehk 2016. ja 2017. aastal laovarud järk-järgult vähenesid.

                        Tabel 1

                        Liidu tarbimine (tonnides)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Kogutarbimine

                                 752 111

                                 578 894

                                 700 509

                                 776 354

                                 740 144

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    77

                                    93

                                    103

                                    98

                                    Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               4.3.   Import asjaomastest riikidest

         4.3.1.   Vaatlusalustest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

                     (202)

                     Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit ferrosiliitsiumi importi on vaja hinnata kumulatiivselt kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4.

                     (203)

                     Mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid üle alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaseme ja mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi maht oli piisavalt esindav, nagu sätestatud põhjendustes 43 ja 157.

                     (204)

                     Kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel. Komisjon leidis, et konkurentsitingimused on sarnased, kuna Hiinast ja Venemaalt imporditava uurimisaluse toote ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud samasuguse toote vahelised konkurentsitingimused liidu turul on sarnased ning leiti, et neid levitatakse samade müügikanalite kaudu.

                     (205)

                     Eeltoodut silmas pidades jõuti järeldusele, et alusmääruse artikli 3 lõikes 4 ette nähtud tingimused on täidetud. HRV-st ja Venemaalt pärit importi uuriti seetõttu kumulatiivselt.

               4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

                     (206)

                     Komisjon tegi HRV-st ja Venemaalt liitu suunatud impordi mahu kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal ning kõnesoleva impordi turuosa selle mahu võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1.

                     (207)

                     Asjaomastest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi maht liidu turule kahanes vaatlusalusel perioodil 17 %. Samas suurenes HRV-st pärit impordi maht 2018. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui neli korda, import Venemaalt aga vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra, kuigi ajavahemikul 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on see kasvanud.

                        Tabel 2

                        Liidu impordimaht (tonnides)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRV-st pärit impordi maht

                                 614

                                 305

                                 235

                                 2 719

                                 2 804

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    50

                                    38

                                    443

                                    457

                                 Venemaalt pärit impordi maht

                                 6 006

                                 318

                                 1 409

                                 2 653

                                 2 722

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    5

                                    23

                                    44

                                    45

                                 Asjaomased riigid

                                 6 620

                                 623

                                 1 644

                                 5 372

                                 5 526

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    9

                                    25

                                    81

                                    83

                                    Allikas: Eurostat, korrigeerituna 75 % ränisisaldusele ().

                     (208)

                     Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes ning jäi alla 1 %. Seega jätkus vaatlusalusel perioodil import HRV-st ja Venemaalt liidu turule, kuigi väiksemal määral.

                        Tabel 3

                        Liidu turuosa (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRV

                                 0,1 %

                                 0,1 %

                                 0,0 %

                                 0,4 %

                                 0,4 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    41

                                    429

                                    464

                                 Venemaa

                                 0,8 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    7

                                    25

                                    43

                                    46

                                 Asjaomased riigid

                                 0,9 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    12

                                    27

                                    79

                                    85

                                    Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               4.3.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                     (209)

                     Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal.

                     (210)

                     HRV-st pärit uurimisaluse toote keskmised impordihinnad tõusid 2017. aastal järsult, kuid langesid 2018. aastal 74 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes langes Hiina hind vaatlusalusel perioodil 6 %. Venemaa puhul oli see suundumus vastupidine ning 2016. ja 2017. aastal oli hinnatase madalam, kuid tõusis vaatlusalusel perioodil 9 % võrra.

                        Tabel 4

                        Impordihinnad (eurot/tonn)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRV-st pärit impordi hind

                                 1 319

                                 1 317

                                 2 086

                                 1 109

                                 1 234

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    158

                                    84

                                    94

                                 Venemaalt pärit impordi hind

                                 1 113

                                 764

                                 770

                                 1 175

                                 1 211

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    69

                                    69

                                    106

                                    109

                                    Allikas: Eurostat, korrigeerituna 75 % ränisisaldusele ().

                     (211)

                     Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

                     (212)

                     valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi uurimisaluse toote müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

                     (213)

                     uurimisaluse toote kohta Eurostatis olevaid impordihinna andmeid nii HRV kui ka Venemaa kohta CIF-hinna alusel, mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel, koos tavapärase tollimaksu summa ja impordijärgsete kuludega.

                     (214)

                     Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (215)

                     Võrdlusest on näha, et Venemaalt pärit impordi keskmine hinna allalöömine liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,0 %.

                     (216)

                     HRV-st pärit import liidu turgu alla ei löönud, vaid oli 0,4 % kõrgem. Kui aga vaadata kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina impordi hindu, (95) siis löövad need liidu turgu alla 1,7 % võrra.

                     (217)

                     Kui meetmetel lastaks aeguda, muutuks liidu turg nii Venemaa kui ka Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivseks, kuna liidus on hinnatase kõrgem kui teistes riikides, kuhu nad on eksportinud. Selline atraktiivsus motiveeriks Venemaad ja Hiinat jätkama dumpingut liidu turul ja kasutama (vähemalt osa) oma vabast tootmisvõimsusest liidu turu varustamiseks. Juba impordi kasv iseenesest tooks kaasa hindade vähenemise liidus. Lisaks sellele näitavad Venemaa liitu suunatud ekspordi hinnad ja Hiina muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, et selline import lööks tõenäoliselt alla liidu tootmisharu hinnad.

                     (218)

                     Suurte mahtude tõttu oleks Venemaa ja Hiina impordil märkimisväärne liidu tootmisharu hindu alandav mõju. On tõenäoline, et konkureerimaks suuremas mahus madalama hinnaga impordiga asjaomastest riikidest peaks liidu tootmisharu leppima turuosa kaotusega ja/või oleks sunnitud oma hindu allapoole korrigeerima, et püüda säilitada turuosa.

                     (219)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et Venemaalt ja HRV-st pärit import lööks tõenäoliselt alla liidu tootmisharu hinnad või tooks ülisuure mahu ja dumpinguhindade tõttu kaasa hinnasurve liidu turul, juhul kui meetmetel lastaks aeguda.

               4.4.   Import kolmandatest riikidest (v.a HRV ja Venemaa)

                     (220)

                     Üks eksportija väitis, et asjaomastest riikidest pärit impordi on asendanud import Norrast, Malaisiast, Egiptusest ja Brasiiliast.

                     (221)

                     Ferrosiliitsiumi import muudest riikidest peale HRV ja Venemaa oli enamasti pärit Norrast, kelle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 39 % impordist, mis oli pärit muudest kolmandatest riikidest peale asjaomaste riikide. Malaisiast, Egiptusest ja Brasiiliast oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärit vastavalt 11 %, 5 % ja 7 % kogu impordist. Samas ei ole nimetatud eksportija esitanud ühtki tõendit, et kõnesolev import on liidu turule suunatud dumpinguhinnaga.

                     (222)

                     Kuna muude kolmandate riikide impordi üldine turuosa püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, ehkki 2016. ja 2017. aastal turuosa ajutiselt pisut vähenes, siis ei olnud eksportija väide sel perioodil tõene.

                        Tabel 5

                        Muudest kolmandatest riikidest pärit import ja turuosa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Norrast pärit impordi maht (tonnides)

                                 204 913

                                 144 649

                                 127 832

                                 208 628

                                 205 858

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    71

                                    62

                                    102

                                    100

                                 Norra turuosa

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 18,2 %

                                 26,9 %

                                 27,8 %

                                 Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)

                                 21 393

                                 12 311

                                 44 252

                                 53 037

                                 57 413

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    58

                                    207

                                    248

                                    268

                                 Malaisia turuosa

                                 2,8 %

                                 2,1 %

                                 6,3 %

                                 6,8 %

                                 7,8 %

                                 Egiptusest pärit impordi maht (tonnides)

                                 26 398

                                 25 127

                                 39 836

                                 28 269

                                 24 277

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    151

                                    107

                                    92

                                 Egiptuse turuosa

                                 3,5 %

                                 4,3 %

                                 5,7 %

                                 3,6 %

                                 3,3 %

                                 Brasiiliast pärit impordi maht (tonnides)

                                 6 772

                                 13 813

                                 15 129

                                 35 731

                                 34 974

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    204

                                    223

                                    528

                                    516

                                 Brasiilia turuosa

                                 0,9 %

                                 2,4 %

                                 2,2 %

                                 4,6 %

                                 4,7 %

                                 Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

                                 278 791

                                 180 972

                                 265 243

                                 233 305

                                 207 218

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    95

                                    84

                                    74

                                 Muude riikide turuosa

                                 37,1 %

                                 31,3 %

                                 37,9 %

                                 30,1 %

                                 28,0 %

                                 Kolmandate riikide (v.a HRV ja Venemaa) turuosa liidus kokku

                                 71,6 %

                                 65,1 %

                                 70,3 %

                                 72,0 %

                                 71,6 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    91

                                    98

                                    101

                                    100

                                    Allikas: Eurostat, korrigeerituna 75 % ränisisaldusele.

               4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.5.1.   Üldised märkused

                     (223)

                     Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

                     (224)

                     Nagu põhjenduses 10 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

                     (225)

                     Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati liidu tootmisharu poolt ja valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastustes.

                     (226)

                     Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes.

                     (227)

                     Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.

                     (228)

                     Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

                     (229)

                     Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

         4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (230)

                     Ehkki 2016. aastal toodang vähenes, kasvas liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 3 % võrra.

                        Tabel 6

                        Liidu toodang

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Toodang (tonnides)

                                 234 694

                                 212 803

                                 231 614

                                 234 691

                                 241 609

                                    Indeks (2015 = 100)

                                 100

                                 91

                                 99

                                 100

                                 103

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                     (231)

                     Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

                        Tabel 7

                        Liidu tootmisvõimsus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 300 050

                                 286 050

                                 296 508

                                 301 918

                                 303 329

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    99

                                    101

                                    101

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                     (232)

                     Tootmisvõimsuse rakendamine järgis sama suundumust kui tootmine, see suurenes vaatlusalusel perioodil 2 %, s.o 80 %-le.

                        Tabel 8

                        Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                                 78 %

                                 74 %

                                 78 %

                                 78 %

                                 80 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    100

                                    99

                                    102

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (233)

                     Liidu tootmisharu kogumüük sõltumatutele klientidele liidu turul jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pisut, 1 %.

                        Tabel 9

                        Liidu müügimaht

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu müügimaht

                                 207 224

                                 201 399

                                 206 574

                                 212 012

                                 204 878

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    97

                                    100

                                    102

                                    99

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                     (234)

                     Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2016. aastal järsult, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil püsis see vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes stabiilsena tasemel 27,7 %.

                        Tabel 10

                        Liidu turuosa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu tootmisharu turuosa (%)

                                 27,6 %

                                 34,8 %

                                 29,5 %

                                 27,3 %

                                 27,7 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    107

                                    99

                                    100

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.5.2.3.   Kasv

                     (235)

                     2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine pisut ehk 2 % ning liidu tootmisharu müük vähenes 1 %. Seega püsis nende turuosa stabiilsena.

               4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (236)

                     Ajavahemikul 2015–2018 vähenes liidu tootmisharu tööhõive tase 12 % ning kasvas seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokkuvõttes vähenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil 6 %. Tööhõive taseme järsk tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli seotud ühe Euroopa tootja ühe tehasega, mille ta määras läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootma üksnes uurimisalust toodet ja suunas seetõttu sinna kogu oma tööjõu.

                        Tabel 11

                        Tööhõive

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tööhõive täistööaja ekvivalendina

                                 842

                                 760

                                 743

                                 738

                                 795

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    88

                                    88

                                    94

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                     (237)

                     Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodanguna (tonnides) täistööaja ekvivalendi kohta aastas, oli algselt 279 tonni täistööaja ekvivalendi kohta aastas ning suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %.

                        Tabel 12

                        Liidu tootlikkus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)

                                 279

                                 280

                                 312

                                 318

                                 304

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    112

                                    114

                                    109

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                     (238)

                     Uurimine näitas, et HRV ja Venemaa dumping jätkub ning põhjendustes 155 ja 162 esitatud dumpingumarginaalid ületavad miinimumtaset.

                     (239)

                     Samas püsis asjaomastest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 % tasemel.

               4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (240)

                     Liidu tootmisharu ühikuhinnad sõltumatutele klientidele müümisel tõusid vaatlusalusel perioodil 15 % 1 338 euroni tonni eest. Tootmiskulu suurenes 20 % 1 250 euroni tonni kohta, mis selgitab müügihinna tõusu.

                        Tabel 13

                        Ühikuhind ja ühikukulu liidu turul

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu ühikuhind sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)

                                 1 163

                                 905

                                 1 197

                                 1 414

                                 1 338

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    78

                                    103

                                    122

                                    115

                                 Liidu tootmiskulu (eurot tonni kohta)

                                 1 042

                                 928

                                 1 056

                                 1 215

                                 1 250

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    89

                                    101

                                    117

                                    120

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.5.3.2.   Tööjõukulud

                     (241)

                     2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta 41 %, mis on tingitud sellest, et samal perioodil oli tööjõu kogukulu suurem ja täistööajale taandatud töötajate tööhõive määr väiksem.

                        Tabel 14

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tööjõukulud (eurot täistööaja ekvivalendi kohta)

                                 30 078

                                 28 043

                                 35 183

                                 40 753

                                 42 269

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    93

                                    117

                                    135

                                    141

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.
                                 FTE = täistööaja ekvivalent.

               4.5.3.3.   Laovarud

                     (242)

                     Liidu tootmisharu lõppvarude tase vaatlusalusel perioodil kahanes. 2016. aastal kahanes see järsult 59 % ja ülejäänud vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 31 % madalamaks.

                        Tabel 15

                        Laovarud

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 36 846

                                 14 975

                                 15 968

                                 22 625

                                 25 495

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    41

                                    43

                                    61

                                    69

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (243)

                     Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus protsendina müügi netokäibest 2015. aasta 10,7 %-lt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,4 %-le.

                     (244)

                     Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See kahanes umbes 93,2 %-lt 2015. aastal 54,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenedes seega vaatlusaluse perioodi jooksul 41 %.

                     (245)

                     Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog äritegevusest järgis kasumlikkuse suundumust. 2015. aastal oli see umbes 25 miljonit eurot ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 23 miljonile eurole (st vähenes 8 %).

                        Tabel 16

                        Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kasumlikkus (% müügitulust)

                                 10,7 %

                                 –2,2  %

                                 10,9 %

                                 13,5 %

                                 7,4 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    -21

                                    102

                                    126

                                    69

                                 Investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

                                 93,2 %

                                 –16,8  %

                                 59,4 %

                                 83,3 %

                                 54,9 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    -18

                                    64

                                    89

                                    59

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                        Tabel 17

                        Rahavoog

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 24 809 939

                                 10 679 967

                                 27 923 572

                                 35 928 315

                                 22 945 093

                                    Indeks (2015 = 100)

                                       100

                                       43

                                       113

                                       145

                                       92

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

                     (246)

                     Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vaatlusalusel perioodil kõikusid, kuid vähenesid umbes 11 miljonilt eurolt 2015. aastal ligikaudu 8 miljoni euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st need vähenesid 25 %.

                        Tabel 18

                        Investeeringud

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Netoinvesteeringud (eurot)

                                 10 955 734

                                 3 836 877

                                 10 911 592

                                 6 226 775

                                 8 227 422

                                    Indeks (2015 = 100)

                                       100

                                       35

                                       100

                                       57

                                       75

                                    Allikas: liidu tootmisharu poolt ja küsimustiku kontrollitud vastustes esitatud andmed.

               4.6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (247)

                     Uurimine näitas, et madala hinnaga dumpingutoodete import asjaomastest riikidest vähenes pärast eelmist läbivaatamisega seotud uurimist veelgi. See võimaldas liidu tootmisharul saavutada toodangu kõrge taseme ning säilitada stabiilse tootmis- ja müügimahu ja turuosa, mille tulemusena oli üldine finantsseisund suhteliselt stabiilne.

                     (248)

                     Uuritud makro- ja mikromajanduslikest näitajatest nähtub, et dumpinguvastased meetmed on saavutanud oma kavandatud eesmärgi – kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju.

                     (249)

                     Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

               5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

                     (250)

                     Komisjon järeldas põhjenduses 247, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Komisjon hindas seetõttu kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 HRV-st ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Eespool kirjeldatud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel.

                     (251)

                     Seoses sellega uuris komisjon asjaomastes riikides tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja asjaomastest riikidest pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

               5.1.   Vaba tootmisvõimsus/töötlemisvõimsus

                     (252)

                     Nagu põhjendustes 166 ja 176 mainitud, on nii Hiina kui ka Venemaa tootjatel olulisel määral vaba tootmisvõimsust, et oma eksporti kiiresti suurendada. Hinnangu kohaselt on vaba tootmisvõimsust vastavalt umbes 6 531 000 tonni ja 265 000 tonni, mis ületab liidu tarbimise umbes üheksakordselt.

                     (253)

                     Pärast avalikustamist väitsid kaks Venemaa tootjat, et Venemaa ja Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsuse kumuleerimine annab eksitava ja kallutatud tulemuse.

                     (254)

                     Need väited ei ole faktiliselt õiged, kuna komisjon ei kumuleerinud Venemaa ja Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust. Nagu põhjenduses 250 viidatud, hinnati eraldi HRV-d (põhjendus 166) ja Venemaad (põhjendus 176). Venemaaga seoses leidis komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks Venemaa tootjatel piisavalt ehk umbes 265 000 tonni vaba tootmisvõimsust, millega saaks tekitada dumpinguhinnaga ferrosiliitsiumi ülepakkumise liidu turul, kus tarbimine moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 740 144 tonni.

                     (255)

                     Komisjon jääb oma järelduse juurde, et Venemaal on olulisel määral vaba tootmisvõimsust ja kui meetmetel lastaks aeguda, võidaks seda kasutada liidu turu varustamiseks, mistõttu väide lükatakse tagasi.

               5.2.   Liidu turu atraktiivsus

                     (256)

                     Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on kirjeldatud põhjendustes 171 ja 191, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule.

                     (257)

                     Seega suurendaksid Hiina ja Venemaa tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tõenäoliselt jõuliselt oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa arvestuses või avaldaksid vähemalt senisest suuremat hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele, nagu on selgitatud põhjendustes 213–216.

                     (258)

                     Üks eksportija väitis, et liidus varem Hiina ja Venemaa impordile kuulunud turuosa on üle võtnud muud kolmandad riigid, mistõttu oleks väga ebatõenäoline, et meetmete aegumise korral import asjaomastest riikidest järsult suureneks. See eksportija väitis lisaks, et liidu turg on vähem atraktiivne kui muude kolmandate riikide turud, kus on üles ehitatud tugevad suhted.

                     (259)

                     Uurimine on siiski näidanud, et liidu turul olid hinnad kõrgemad kui asjaomaste riikide teistel eksporditurgudel. Pealegi jätkasid Hiina ja Venemaa eksportijad dumpingut hoolimata sellest, et neil oli liidus vaid väike turuosa. Seda ning HRV ja Venemaa suuri vabu tootmisvõimsusi arvestades on tõenäoline, et nende dumpinguhinnaga esindatus liidu turul suureneks, mistõttu komisjon lükkas need väited tagasi.

               5.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda

                     (260)

                     Kui lasta meetmetel aeguda, võib eeldada impordi kasvu asjaomastest riikidest, kuna liidu turg on atraktiivne, nagu selgitatud põhjendustes 254–257. See import lööks tõenäoliselt alla liidu tootmisharu hinnad või tooks vähemalt kaasa tugeva surve liidu tootmisharu mittekahjustava hinnataseme alandamiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 213–217.

                     (261)

                     Üks eksportija väitis, et liidu tarbimine kasvab, kuna suureneb nõudlus terasesektori järeltööstuses. Taotluse esitaja väitis aga vastupidist. Isegi kui liidu tarbimise tulevikusuundumus oleks positiivne, ei leevendaks see igal juhul asjaomasest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju juhul, kui meetmetel lastaks aeguda.

                     (262)

                     Pärast avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et komisjonile peaksid Venemaaga seotud kahju kordumisega tõenäosuse põhjendamisel kehtima kõrgemad tõendamisnõuded, kuna dumpingu jätkumise järelduse aluseks olnud eksport Venemaalt liitu ei ole märkimisväärne. Eurostati statistiliste andmete järgi imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Venemaalt liitu 2 735 tonni ferrosiliitsiumi, mis moodustas ligikaudu 0,4 % liidu kogutarbimisest (96).

                     (263)

                     Nagu põhjenduses 192 selgitatud, järeldas komisjon, et nimetatud impordimaht on piisavalt esindav uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus. Peale selle analüüsis komisjon ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi suundumusi ja järeldas, et eksport kolmandatesse riikidesse suunataks tõenäoliselt ümber liitu, arvestades liidu turu hinnataset ja suurust (põhjendused 191–193). Seega ei nõustu komisjon, et tema järeldused kahju kordumise kohta põhinesid ebapiisaval tõendamisstandardil. Seepärast lükati see väide tagasi.

               5.4.   Järeldus olulise kahju kordumise tõenäosuse kohta

                     (264)

                     Hiinast ja Venemaalt tõenäoliselt saabuva dumpinguhinnaga impordi suurte koguste tõttu oleks liidu tootmisharu sunnitud vähendama oma tootmist või alandama hindu. Venemaalt pärit impordiga seoses peaks liidu tootmisharu alandama hindu, et konkureerida samal hinnatasemel. HRV vaba tootmismaht on niivõrd suur, et isegi väike müüginihe liidu suunas mõjutaks liidu tootmisharu negatiivselt, eriti kuna Hiina eksport kolmandatesse riikidesse on näidanud, et hindu võidakse alandada tasemele, mis lööks alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu tootmismahu vähenemine või müügihindade alanemine tooks kaasa kasumlikkuse ja teiste tulemuslikkuse näitajate kiire halvenemise.

                     (265)

                     Pärast avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et Euroopa tootmisharu stabiilsed või positiivsed tulemusnäitajad vaatlusalusel perioodil vähendavad oluliselt kahju kordumise tõenäosust. Venemaa valitsus märkis samuti, et Euroopa ferrosiliitsiumitööstus on praegu soodsas ja stabiilses seisus.

                     (266)

                     Komisjoni uurimine kinnitas tõepoolest, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Samas ohustavad Venemaa märkimisväärsed vabad tootmisvõimsused olukorda liidu tootmisharus, mis oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral sunnitud vähendama tootmist või alandama hindu. Liidu turu atraktiivsus, mis tuleneb muude ekspordi sihtkohtadega võrreldes tulusamatest hindadest, suurendab tõenäolist võimalust, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral võidakse koguseid Venemaalt liitu ümber suunata. Kaks Venemaa eksportivat tootjat ei esitanud ühtki argumenti, mis need komisjoni järeldused ümber lükkaks. Seega ei piisa argumendist, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kanna, ning sellest ei saa järeldada, et kahju ei kordu, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse.

                     (267)

                     Lisaks väitis Venemaa valitsus, et liidu turg ei ole Venemaa tootjate jaoks atraktiivne, kuna nad on pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist juba liikunud kolmandatele turgudele. Seetõttu on äärmiselt ebatõenäoline, et Venemaa ferrosiliitsiumi saabuks liitu rohkem, ning meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei suudaks Venemaa tootjad märkimisväärselt suurendada oma tarneid liitu.

                     (268)

                     Nagu põhjendustes 191–193 selgitatud, on hinnad liidu turul kõrgemad ja liidu turg on seetõttu, aga ka oma suuruse tõttu, eksportijatele atraktiivsem. Arvestades nii hindade kui ka mahtudega seotud potentsiaali võrreldes muude kolmandate riikidega, ei ole suuremat müüki ja kõrgemat kasumlikkust soovivatel Venemaa eksportijatel põhjust mitte naasta varustama liidu turgu, nagu väidab Venemaa valitsus. Seetõttu jääb komisjon oma järelduse juurde, et Venemaa eksport suunataks tõenäoliselt ümber liitu, juhul kui meetmetel lastaks aeguda.

                     (269)

                     Venemaa valitsus väljendas ka muret, et komisjon hindas Venemaalt ja HRV-st pärit ferrosiliitsiumi impordi mõju kumulatiivselt, samas kui ferrosiliitsiumi import neist kahest riigist liikus vastupidistes suundades.

                     (270)

                     Ehkki on tõsi, et vaatlusalusel perioodil olid neist kahest riigist liitu suunatud impordivood erinevad, ei esitanud Venemaa valitsus ühtki argumenti selgitamaks, kuidas need erinevused mõjutaksid järeldust kahju kordumise kohta juhul, kui meetmed kehtetuks tunnistataks. Nagu selgitatud, on kahju kordumine tulevikku suunatud hinnang ning liidu turu atraktiivsusest ja nimetatud kahe riigi tootmismahtudest lähtuvalt näitas uurimine, et kahju kordumine on tõenäoline. Nagu põhjenduses 252 märgitud, hindas komisjon nii tootmisvõimsust kui ka liidu turu atraktiivsust mõlema riigi puhul eraldi. Alles pärast järeldust, et on olemas märkimisväärne vaba tootmismaht ja liidu turg on mõlema riigi ekspordi jaoks atraktiivne, järeldas ta, et mõlema riigi puhul on kahju kordumine tõenäoline. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (271)

                     Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju kordumine tõenäoline.

               6.   LIIDU HUVID

                     (272)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               6.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (273)

                     Nagu põhjenduses 262 mainitud, on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt, juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahu, turuosa, kasumlikkuse ja üldise positiivse majandusolukorra. Meetmete peatamine seevastu ohustaks tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna tõenäoliselt suunatakse Hiina ja Venemaa import dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus liidu turule, mis põhjustaks liidu tootmisharule põhjustatud olulise kahju kordumise.

                     (274)

                     Üks eksportiv tootja taotles, et komisjon ei pikendaks meetmeid Venemaa suhtes kauemaks kui kaheks aastaks, et saavutada kõikide liidu tootmisharu sidusrühmade edasilükatud huvide sobiv tasakaal. Samas ei põhjendanud see tootja rohkem, kuidas kaheaastane periood aitaks liidu sidusrühmade huve paremini tasakaalustada.

                     (275)

                     Pärast lõplikku avalikustamist kordasid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et põhjendatud oleks lühemaks perioodiks pikendamine.

                     (276)

                     Komisjon leidis, et liidu tootmisharu olukord ja olulise kahju puudumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud erandlikud asjaolud. Komisjon leidis, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa kahju kordumise. Seega puuduvad antud juhtumil aspektid, mis liidu huvidest lähtuvalt õigustaksid lühemaks ajaks pikendamist.

               6.2.   Kasutajate huvid

                     (277)

                     Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise tulemusena leiti, et mõju kasutajatele ei oleks ebaproportsionaalne, isegi kui meetmeid tuleks laiendada.

                     (278)

                     Üks kasutaja tegi nüüdses uurimises koostööd ja oli dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu. Samas märkis see kasutaja, et ta kasutab uurimisalust toodet tootmisprotsessis vaid kuumutusmaterjalina. Kuna uurimisalusel tootel oli selle kasutaja kulustruktuuris väga väike roll, ei leidnud komisjon, et eelmise läbivaatamisega seotud uurimise järelduse muutmine praeguses läbivaatamisega seotud uurimises oleks põhjendatud.

                     (279)

                     Lisaks esitas Venemaa valitsus vastuväite komisjoni teatele, et ferrosiliitsiumi hinnatõus liidu turul ei kahjustaks tarbijaid ning väitis, et dumpinguvastaste meetmete jätkamine tooks kaasa ülehinnatud ja konkurentsivõimetute metallurgiatoodete tootmise, võttes arvesse teisi terasetööstusele suunatud kaubanduslikke kaitsemeetmeid. Venemaa valitsus ei esitanud selle väite kinnituseks ühtki tõendit.

                     (280)

                     Arvestades, et dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, ei nõustunud komisjon, et meetmete pikendamine tooks kaasa hinnatõusu. Pealegi on dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk viia dumpinguhinnaga impordi hind õiglasele tasemele. Seega ei oleks võimaliku hinnatõusu tagajärjeks sel turul mitte ülehinnatud ja konkurentsivõimetud tooted, vaid õiglane konkurents. Kuna nende järelduste ebaõigsuse kohta tõendid puuduvad, lükkas komisjon väite tagasi.

                     (281)

                     Seega järeldas komisjon, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju kasutajate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

               6.3.   Importijate huvid

                     (282)

                     Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Endast andis teada neli importijat, kuid ükski neist polnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importinud uurimisalust toodet asjaomastest riikidest.

                     (283)

                     Üks importija avaldas siiski, et ta on HRV-st pärit impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu. See importija väitis, et Hiina ferrosiliitsium on muutunud liidu samasugusest tootest kallimaks, liidu tootmisharu struktuur on pärast algset uurimist muutunud ning praegune uurimine ei peaks hõlmama madala ränisisaldusega ferrosiliitsiumi, kuna see on välja jäetud hilisematest dumpinguvastastest uurimistest, mis käsitlevad ferrosiliitsiumi muudest kolmandatest riikidest peale asjaomaste riikide.

                     (284)

                     HRV impordihind CIF-tasemel oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmiselt 1 234 eurot tonni eest, samas kui liidu ühikuhind oli 1 338 eurot tonni eest. Komisjon leidis, et HRV hind tõusis 2017. aasta teisel poolaastal 75,5 % ja saavutas 2017. aasta detsembris tipptaseme 2 005 USA dollarit tonni eest, (97) kuna mõned Hiina tootmiskohad tuli keskkonnaga seotud põhjustel sulgeda. Ametivõimud peatasid 2017. aasta lõpus keskkonnaga seotud põhjustel ferrosiliitsiumi tootmise olulises Ningxia piirkonnas. Pärast tootmise taastamist langesid hinnad neli kuud hiljem kiiresti 31 % (2018. aasta aprilliks 1 387,5 USA dollarini tonni eest) ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks 40 % (2019. aasta märtsiks 1 195 USA dollarit tonni eest). Seetõttu lükati tagasi nimetatud äriühingu väide, et Hiina ferrosiliitsium on liidu samasugusest tootest kallim, kuna väidetav hinnatõus oli ootamatu, ajutine ja lühiajaline.

                     (285)

                     Seoses väitega, et liidu tootmisharu struktuur on pärast esialgset uurimist muutunud, näitas uurimine, et ehkki liidu tootmisharu struktuuris on toimunud mõningaid muutusi, põhinevad komisjoni järeldused ajakohastel andmetel ning hõlmavad rohkem kui 90 % liidu ferrosiliitsiumi kogutoodangust. Pealegi ei esitanud importija sisulisi põhjendusi, kuidas ja miks oleks liidu tootmisharu struktuur seniste meetmete kehtivust mõjutanud. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (286)

                     Seoses madala ränisisaldusega ferrosiliitsiumi sisse jätmisega on toote määratlus praeguses uurimises sama, mis esialgses uurimises. Komisjon märkis, et liidu tootmisharu jätkab selle tooteliigi tootmist. Asjaolu, et teised dumpinguvastased uurimised ei hõlma täpselt sama toodet kui käesolev läbivaatamine, ei muuda komisjoni selle uurimise järeldusi uurimisaluse toote dumpingu jätkumise ja kahju kordumise kohta.

                     (287)

                     Eelmise läbivaatamisega seotud uurimise käigus järeldati, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt eri pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult ja suurtelt kolmandate riikide eksportijatelt, kes ei müü dumpinguhinnaga. Komisjon ei leidnud nüüdse läbivaatamise käigus ühtki tõendit, mis selle järelduse kahtluse alla seaks. Seetõttu järeldati, et meetmete kehtima jäämine ei oleks ebaproportsionaalne.

               6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (288)

                     Komisjon järeldas, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamise vastu. Meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides ega halvendaks liidu kasutajate ja importijate olukorda.

               7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (289)

                     Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada HRV-st ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

                     (290)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Kahele Venemaa eksportivale tootjale korraldati täiendav lõplik avalikustamine. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

                     (291)

                     Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (98) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

                     (292)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega. Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi impordi suhtes.

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

                           Riik

                           Äriühing

                           Lõplik tollimaks

                           TARIC
                           lisakood

                           Hiina Rahvavabariik

                           Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

                           15,6 %

                           A829

                           Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa

                           29,0 %

                           A830

                           Kõik muud äriühingud

                           31,2 %

                           A999

                           Venemaa Föderatsioon

                           Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

                           17,8 %

                           A835

                           Kõik muud äriühingud

                           22,7 %

                           A999

               3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

            Artikkel 2
            Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uus eksportiv tootja ja kehtestada sellele tootjale sobiv kaalutud keskmine dumpingvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse koostööd teinud äriühingute suhtes, keda esialgses uurimises valimisse ei kaasatud, kui HRV või Venemaa uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta:

                        a)

                        ei eksportinud perioodil 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 (esialgne uurimisperiood) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

                        b)

                        ei ole seotud ühegi HRV või Venemaa eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid; ning

                        c)

                        on uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. juuni 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 360/2014, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 107, 10.4.2014, lk 13).

            (3)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 243, 11.7.2018, lk 8).

            (4)  Teade Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 123, 2.4.2019, lk 9).

            (5)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017 (SWD(2017) 483 final/2).

            (6)  Metal Expert LLC: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (7)  AlloyConsulti aruanne: www.alloyconsult.com.

            (8)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – 7. peatükk, lk 173.

            (9)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

            (10)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

            (13)  Aruande 3. peatükk, lk 41, 73–74.

            (14)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

            (15)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

            (16)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

            (17)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170, 200–201.

            (18)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

            (19)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24 ja 5. peatükk, lk 97–108.

            (20)  Aruande 5. peatükk, lk 104–109.

            (21)  Aegumise läbivaatamise taotluse lk 38 ja taotluse esitaja ajakohastatud andmed toimikus.

            (22)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

            (23)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

            (24)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

            (25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

            (26)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – peatükk 2.5, lk 43.

            (27)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

            (28)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42, 83.

            (29)  http://www.miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057292/n3057296/c3645437/part/3645438.doc

            (30)  Aruande 14. peatükk terase kohta, 15. peatükk alumiiniumi kohta, 16. peatükk kemikaalisektori kohta ja 12. peatükk toorainete kohta.

            (31)  13. mineraalsete maavarade viisaastakuplaan, punkt I-1.

            (32)  Hiina elektrienergianõukogu veebisait: http://www.cec.org.cn/xiangguanhangye/2017-01-13/163701.html
         (vaadatud 12. oktoobril 2017).

            (33)  OECD andmed ekspordipiirangute kohta, 2017: https://www.compareyourcountry.org/trade-in-raw-materials
         (vaadatud 8. oktoobril 2019).

            (34)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – peatükk 5.6, lk 153.

            (35)  Aruande peatükk 4.5, lk 136.

            (36)  Aruande peatükk 4.5, lk 136.

            (37)  Aruande peatükk 4.5, lk 136.

            (38)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

            (39)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

            (40)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

            (41)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

            (42)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – peatükk 5.4.

            (43)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

            (44)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

            (45)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

            (46)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – peatükk 5.5, lk 157.

            (47)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

            (48)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

            (49)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

            (50)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

            (51)  Samas.

            (52)  Aruande 14. peatüki lk 362–363, kus on loetletud kaubanduskaitsealased ELi tasandi uurimised (mis puudutavad Hiina Rahvavabariigist pärinevaid teatavaid rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttooteid ja Hiina Rahvavabariigist pärit teatavaid orgaanilise kattega terastooteid), samuti kaubanduskaitsealased uurimised, mille on teinud Austraalia, Kanada, India või USA ametiasutused.

            (53)  Aruande 6. peatükk, lk 127, eeskätt seoses IMFi hinnanguga.

            (54)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (aegumise läbivaatamise taotluse 4. lisa) – peatükk 5.3, lk 148.

            (55)  Aruande punkt 6.2.2.2, lk 166.

            (56)  Aruande peatükk 5.7, lk 158.

            (57)  Aruande peatükk 5.7, lk 153.

            (58)  Aruande punkt 3.2.2, lk 89.

            (59)  Aruande punkt 3.4.3, lk 116.

            (60)  Aruande punkt 3.4.1, lk 112.

            (61)  Aruande peatükk 5.4, lk 151.

            (62)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (63)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

            (64)  Bureau Van Dicki andmebaas Orbis (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

            (65)  Kui kasutada selle asemel sarnast toodet Brasiiliast, oleksid kulud ja dumpingumarginaal kokkuvõttes ligikaudu samad.

            (66)  Põhineb Türgi impordihindadel – vt põhjendus (137).

            (67)  Vt põhjendus 139.

            (68)  Samas.

            (69)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

            (70)  Kättesaadav aadressil https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials
         (viimati vaadatud 22. jaanuaril 2020).

            (71)  Brasiilia impordi kohta on GTA andmebaasis esitatud FOB tasandi andmed.

            (72)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

            (73)  Kättesaadav aadressil https://www.ilo.org/ (viimati vaadatud 4. juulil 2019).

            (74)  Kättesaadav aadressil https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (viimati vaadatud 4. juulil 2019).

            (75)  Kättesaadav aadressil http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (viimati vaadatud 10. aprillil 2019).

            (76)  Kättesaadav aadressil http://www.aneel.gov.br/a-aneel (viimati vaadatud 10. aprillil 2019).

            (77)  Kättesaadav aadressil http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (viimati vaadatud 10. aprillil 2019).

            (78)  Kättesaadav aadressil http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (viimati vaadatud 10 aprillil 2019).

            (79)  Ferrosiliitsiumi segmenteerimine 2018. aastal, lk 67: http://www.ferbasa.com.br/default_pt.asp?idioma=0&conta=28.

            (80)  Nimetatud 2017. aasta aruande 7. lisas „Müügi-, üld- ja halduskulud“ (lk 80), ning hõlmavad 9. lisas (lk 81) nimetatud muid tegevustulusid (-kulusid) ja 10. lisas (lk 81) nimetatud muid finantstulusid (-kulusid).

            (81)  Esitatud 2017. aasta aruande konsolideeritud kasumiaruandes, lk 45.

            (82)  Aegumise läbivaatamise taotluse G lisa.

            (83)  Metal Expert on sõltumatu raua- ja terasetööstuse hinnainfo, uudiste, analüüside ja konverentside pakkuja: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (84)  Metal Expertilt saadud info, mille tellis taotluse esitaja.

            (85)  11. lisa esitas AlloyConsult, ferrosulamite sektori turukonsultatsioonide pakkuja.

            (86)  Nr t19.005064.

            (87)  Aegumise läbivaatamise taotluse 5. peatükk, joonised 12 ja 15, lk 40 ja 43.

            (88)  Samas, 5. peatükk, joonis 12, lk 40 ja taotluse esitajalt 3.10.2019 saadud andmed (t19.005064).

            (89)  https://asia.nikkei.com/Business/Malaysia-emerging-as-major-production-center-for-ferroalloys.

            (90)  Eurostat: http://comext.eurostat.ec.europa.eu/Analytical.html ja kasutusjuhend https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/focus-on-comext

            (91)  Andmed võetud ja arvutatud Global Trade Atlasest (GTA)

            (92)  https://www.metalbulletin.com/events/download.ashx/document/speaker/8479/a0ID000000ZP1j5MAD/Presentation

            (93)  11. lisa esitas AlloyConsult, ferrosulamite sektori turukonsultatsioonide pakkuja.

            (94)  Allikas: taotluse esitaja andmed.

            (*1)  Impordimahud võeti esiteks Eurostati impordiandmebaasist selle läbivaatamisega hõlmatud kolme CN-koodi kohta ning CN-koodid 7202 29 10 ja 7202 29 90 korrigeeriti seejärel CN-koodi 7202 21 00 ränisisaldusele (75 %). Kõnealuste CN-koodide impordimahud liideti ja kaaluti, et saada üks keskmine.

            (*2)  Nagu ka impordimahtude puhul, võeti impordihinnad esiteks Eurostati impordiandmebaasist selle läbivaatamisega hõlmatud kolme CN-koodi kohta ning CN-koodid 7202 29 10 ja 7202 29 90 korrigeeriti seejärel CN-koodi 7202 21 00 ränisisaldusele (75 %). Kõnealuse kolme CN-koodi impordihinnad liideti ja kaaluti, et saada üks keskmine.

            (95)  Ekspordiandmed Global Trade Atlasest.

            (96)  Põhjendus 44.

            (97)  2017. aasta juulis oli hind 1 142,5 USA dollarit tonni eest.

            (98)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).