title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1467, 11. august 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 1255/2010 Kosovost (See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. ) pärit „baby beef“-toodete imporditariifikvootide osas

text:
                  12.8.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 209/13

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1467,
      11. august 2017,
      millega muudetakse määrust (EL) nr 1255/2010 Kosovost (*1) pärit „baby beef“-toodete imporditariifikvootide osas
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete turgude ühine korraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 esimese lõigu punkti b,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni määruses (EL) nr 1255/2010 (2) on sätestatud „baby beef“-toodete imporditariifikvootide rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

                  (2)

                  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1215/2009 (3) on ette nähtud Kosovo (*1) tolliterritooriumilt pärit „baby-beef“-toodete 475 tonni suurune aastane imporditariifikvoot.

                  (3)

                  Komisjon võttis vastu rakendusmääruse (EL) nr 374/2012, (4) millega muudeti määrust (EL) nr 1255/2010, et avada Kosovost (*1) pärit „baby-beef“-toodete aastane imporditariifikvoot ja sätestada selle haldamine.

                  (4)

                  Nõukogu sõlmis liidu nimel otsusega (EL) 2016/342 (5) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo (*1) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) ning see on uus vahend, mille abil reguleeritakse kaubandussuhteid Kosovoga (*1). Lepingu artikli 28 lõikega 3 on ette nähtud Kosovo (*1) tolliterritooriumilt pärit „baby-beef“-toodete 475 tonni suurune aastane imporditariifikvoot. Seetõttu kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/1464 (6). määruse (EÜ) nr 1215/2009 artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud „baby-beef“-toodete tariifikvoodiks null tonni.

                  (5)

                  Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1255/2010 vastavalt muuta.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määruse (EL) nr 1255/2010 VIIa lisa lahter 8 asendatakse järgmisega:

                     „8.

                     Mina, allakirjutanu, …, tegutsedes volitatud väljastava asutuse (lahter 9) nimel, kinnitan, et eespool kirjeldatud kaubad on läbinud veterinaarkontrolli …(koht), mida tõendab lisatud …(kuupäev) veterinaarsertifikaat, ning on pärit ja eksporditud Kosovost (*2) ning vastavad täpselt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo (*2) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu II lisas esitatud määratlusele (ELT L 71, 16.3.2016, lk 3).“

      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 11. august 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (*1)  See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

         (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

         (2)  Komisjoni 22. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1255/2010, milles sätestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist, Montenegrost, Serbiast ja Kosovost * pärit „baby beef“-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 342, 28.12.2010, lk 1).

         (3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (ELT L 328, 15.12.2009, lk 1).

         (4)  Komisjoni 26. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 374/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1255/2010, milles sätestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost ja Serbiast pärit „baby beef“-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 118, 3.5.2012, lk 1).

         (5)  Nõukogu 12. veebruari 2016. aasta otsus (EL) 2016/342 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo * vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 71, 16.3.2016, lk 1).

         (6)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1464, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 Kosovo * suhtes kohaldatavate selliste kaubandussoodustuste osas, mis tulenevad ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisest (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

         (*2)  See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 514/2013, 4. juuni 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 152/48

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 514/2013,
   4. juuni 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. juuni 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MA

                  51,3

                  MK

                  65,0

                  TN

                  25,9

                  TR

                  63,9

                  ZZ

                  49,5

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  MK

                  46,1

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  76,7

                  0709 93 10

                  TR

                  141,4

                  ZZ

                  141,4

                  0805 50 10

                  AR

                  115,5

                  TR

                  81,9

                  ZA

                  112,5

                  ZZ

                  103,3

                  0808 10 80

                  AR

                  181,7

                  BR

                  96,0

                  CL

                  115,9

                  CN

                  77,1

                  NZ

                  135,5

                  US

                  155,7

                  ZA

                  130,9

                  ZZ

                  127,5

                  0809 10 00

                  TR

                  195,8

                  ZZ

                  195,8

                  0809 29 00

                  TR

                  469,8

                  US

                  557,8

                  ZZ

                  513,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/882, 23. mai 2017, milles käsitletakse teatavate Namiibiast pärit toodete suhtes kvoodi raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu protokollis nr 1

text:
               24.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 135/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/882,
   23. mai 2017,
   milles käsitletakse teatavate Namiibiast pärit toodete suhtes kvoodi raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu protokollis nr 1
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 58 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu kiitis otsusega (EL) 2016/1623 (2) heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (3) (edaspidi „leping“) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise. SADC majanduspartnerluslepingu riigid on Botswana, Lesotho, Mosambiik, Namiibia, Svaasimaa ja Lõuna-Aafrika Vabariik. Otsuse (EL) 2016/1623 kohaselt tuleb lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 10. oktoobrist 2016.

               (2)

               Lepingu protokollis nr 1 on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted“ ja käsitletud halduskoostöö viise. Konkreetse toote, st HSi rubriiki 1604 kuuluvast pikkuim-tuunist (Thunnus alalunga) toodete või konservide puhul, mis on valmistatud HSi rubriiki 0302 või 0303 kuuluvast päritolustaatuseta pikkuim-tuunist, nähakse nimetatud protokolli artikliga 43 ette automaatne erand kõnealuses protokollis sätestatud päritolureeglitest Namiibiale antud iga-aastase kvoodi raames. Seepärast on vaja sätestada kõnealuste erandite kohaldamise tingimused Namiibiast pärineva impordi jaoks.

               (3)

               Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (4) peaks lepingu protokolli nr 1 artikli 43 lõikes 10 sätestatud kvooti haldama komisjon vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel.

               (4)

               Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend.

               (5)

               Selleks et tagada protokolli alusel loodud kvoodisüsteemi sujuv kohaldamine, tuleks käesoleva määruse kohaldamist alustada lepingu ajutise kohaldamisega samal kuupäeval.

               (6)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) protokolli nr 1 artikli 43 lõikes 10 sätestatud päritolureeglitest tehakse Namiibiale erandeid käesoleva määruse lisas sätestatud kvoodi raames.
   Artikkel 2
   Selleks et artiklis 1 sätestatud erandeid kohaldada, peab toodetega olema kaasas lepingu protokolli nr 1 III lisas sätestatud päritolutõend.
   Namiibia pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt välja antud liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7 tehakse järgmine märge: „Erand – määrus (EL) 2017/882“.
   Artikkel 3
   Lisas sätestatud kvooti hallatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 10. oktoobrist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. mai 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

      (2)  Nõukogu 1. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1623, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 250, 16.9.2016, lk 1).

      (3)  ELT L 250, 16.9.2016, lk 3.

      (4)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

      LISA
      Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on tabeli viiendas veerus esitatud toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames.

                  Jrk

                  CN-kood

                  TARICi alamrubriik

                  Kauba kirjeldus

                  Kvoodi kehtivusaeg

                  Kvoodi maht (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

                  09.1600

                  ex 1604 14 41
                  ex 1604 14 46
                  ex 1604 14 48
                  ex 1604 20 70

                  30
                  92 , 97
                  30
                  92 , 97

                  HSi rubriiki 1604  kuuluvast pikkuim-tuunist (Thunnus alalunga) tooted või konservid, mis on valmistatud HSi rubriiki 0302  või 0303  kuuluvast päritolustaatuseta pikkuim-tuunist

                  Alates 10.10.2016 kuni 31.12.2016.

                  178

                  Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 kuni 31.12.

                  800


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 785/2013, 14. august 2013 , millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Miel de La Alcarria (KPN)]

text:
               17.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 220/12

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 785/2013,
   14. august 2013,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Miel de La Alcarria (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Miel de La Alcarria” spetsifikaadi muudatusele.

               (3)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. august 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Johannes HAHN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

      (4)  ELT C 302, 6.10.2012, lk 24.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.4.   Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

      HISPAANIA
      Miel de La Alcarria (KPN)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/954, 6. juuni 2017, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               7.6.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 144/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/954,
   6. juuni 2017,
   millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 497 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevate kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul võivad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kolmandate riikide keskseid vastaspooli, kellega nad tehinguid kliirivad, käsitada nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena.

               (2)

               Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (2) seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kolmandate riikide kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kolmandate riikide kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. See üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodile.

               (3)

               Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014.

               (4)

               Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 591/2014, (3) (EL) nr 1317/2014, (4) (EL) 2015/880, (5) (EL) 2015/2326, (6) (EL) 2016/892 (7) ja (EL) 2016/2227 (8)15. juunini 2017.

               (5)

               Kolmandates riikides asutatud kesksetest vastaspooltest, kes on praeguseks tunnustamist taotlenud, on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juba tunnustanud 28. Neist kesksetest vastaspooltest kaht, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, tunnustati kohe pärast rakendusmääruse (EL) 2016/2227 vastuvõtmist komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/377 (9) alusel. Pärast komisjoni rakendusotsuste (EL) 2016/2269, (10) (EL) 2016/2275, (11) (EL) 2016/2276, (12) (EL) 2016/2277 (13) ja (EL) 2016/2278 (14) vastuvõtmist on samuti tunnustatud viit keskset vastaspoolt vastavalt Indiast, Jaapanist, Brasiiliast, Dubai rahvusvahelisest finantskeskusest ja Araabia Ühendemiraatidest. Lisaks sellele saab muid India ja Uus-Meremaa keskseid vastaspooli tunnustada komisjoni rakendusotsuste (EL) 2016/2269 ja (EL) 2016/2274 (15) alusel. Sellest arengust hoolimata on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled endiselt tunnustamise ootel ning tunnustamise protsessiga ei jõuta 15. juuniks 2017 lõpule. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, nimetatud nõuete puhul omavahendeid märkimisväärselt suurendama. Isegi kui selline suurendamine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või vähemalt ajutiselt nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega tõsiseid häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad.

               (6)

               Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2016/2227 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid väljaspool liitu asuvatel finantsturgudel, mis tingis varem määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodi pikendamise. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksete vastaspoolte (kes pakuvad realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Järelikult on asjakohane pikendada üleminekuperioode veel kuue kuu võrra.

               (7)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 ning määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a teises lõigus osutatud 15kuulisi perioode, mida on juba rakendusmääruse (EL) 2016/2227 artikli 1 kohaselt pikendatud, pikendatakse veel kuue kuu võrra kuni 15. detsembrini 2017.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. juuni 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

      (3)  Komisjoni 3. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 591/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 165, 4.6.2014, lk 31).

      (4)  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1317/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 355, 12.12.2014, lk 6).

      (5)  Komisjoni 4. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/880, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 143, 9.6.2015, lk 7).

      (6)  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2326, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 328, 12.12.2015, lk 108).

      (7)  Komisjoni 7. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/892, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 151, 8.6.2016, lk 4).

      (8)  Komisjoni 9. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2227, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 336, 10.12.2016, lk 36).

      (9)  Komisjoni 15. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/377 selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Ameerika Ühendriikide õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, millele on andnud tegevusloa ja mille üle teeb järelevalvet Commodity Futures Trading Commission (ELT L 70, 16.3.2016, lk 32).

      (10)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2269 keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 38).

      (11)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2275 keskseid vastaspooli käsitleva Jaapani õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 57).

      (12)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2276 keskseid vastaspooli käsitleva Brasiilia õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 61).

      (13)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2277 keskseid vastaspooli käsitleva Dubai rahvusvahelise finantskeskuse õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 65).

      (14)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2278 keskseid vastaspooli käsitleva Araabia Ühendemiraatide õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 68).

      (15)  Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2274 keskseid vastaspooli käsitleva Uus-Meremaa õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 54).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1211/2013, 25. november 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Banon (KPN)]

text:
               28.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 317/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1211/2013,
   25. november 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Banon (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 641/2007 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Banon” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, et täpsustada päritolutõendit, tootmismeetodit, märgistust, riiklikke nõudeid ja toote päritolunimetuse kontrolliga tegelevate asutuste andmeid.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud päritolunimetuse „Banon” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 150, 12.6.2007, lk 3.

      I LISA
      Kiidetakse heaks kaitstud geograafilise tähise „Banon” spetsifikaadi järgmine muudatus.
      1.1.   Päritolutõend

      Punkti on täiendatud päritolu kontrolli ja tagamise sätete ning nimetuse jälgitavust tagavate sätetega, spetsifikaadi sätteid on muudetud seoses Prantsusmaa kaitstud päritolunimetuste kontrollimeetmete reformimisega.
      1.2.   Tootmismeetod

      Riiklike õigusaktide alusel lisati punkti järgmisi valdkondi käsitlevad üksikasjad:

                  —

                  karja määratlus:

                        „Karja all mõistetakse kogu kitsekarja, mis koosneb lakteerivatest kitsedest, kinnisloomadest, talledest ja sokkudest.”

                  Selline lähenemine võimaldab karja mõistet paremini määratleda.

                        „Kuni 31. detsembrini 2013 peab iga karja koosseisu kuuluvate lüpsikitsede tõug vähemalt 60 % ulatuses olema Communes provançales, Rove või Alpine või peab olema tegemist nende tõugude ristanditega.”

                  Selle sätte näol on tegemist kohanemismeetmega, mis võimaldab saavutada 100 % tõugude vastavuse 1. jaanuariks 2014;

                  —

                  karja sööt:

                     „kitsede põhisööt pärineb peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast. Sööt koosneb üksnes looduslikel karjamaadel või karjatusaladel pidamisel saadavast rohust, liblikõielistest ja/või kõrrelistest taimedest ja/või looduslikest taimedest saadud kuivsöödast, mida on hoitud heades tingimustes.”

                  Nende üksikasjade lisamine võimaldab täpsemalt määratleda karja põhisööda päritolu ja laadi.

                     „Kitsi karjatatakse:

                              —

                                 puude, põõsaste või rohttaimedega kaetud karjatusaladel, kus kasvavad looduslikud ühe- või mitmeaastased taimed;

                              —

                                 kohalikke taimeliike sisaldava taimestikuga püsikarjamaadel;

                              —

                                 kõrreliste või liblikõieliste taimedega või nii kõrreliste kui ka liblikõieliste taimedega karjamaadel.”

                        Need üksikasjad on lisatud, et täpsemini määratleda sööda jaoks lubatud karjamaade liike.

                        „Ajavahemikul, millal kitsede põhisööt peab pärinema põhiliselt karjamaadelt, ei või antava heina kogumass ületada 1,25 kg täiskasvanud kitse kohta päevas.

                        Antava heina kogumass on piiratud 600 kg heinaga ühe täiskasvanud kitse kohta aastas.

                        Künadesse pandavat haljassööta on lubatud anda üksnes 30 mittejärjestikuse päeva kestel aastas.”

                  Selle sätte eesmärk on tagada karjamaade eelistamine.

                        „Antava lisasööda kogumass on piiratud 800 grammiga täiskasvanud kitse kohta päevas ning 270 kilogrammiga ühe täiskasvanud kitse kohta aastas. Aasta jooksul antav lisasööt peab vähemalt 60 % ulatuses koosnema teraviljadest. Kitsedele antava kuivatatud lutserni kogumass on piiratud 400 grammiga täiskasvanud kitse kohta päevas, mis on jaotatud vähemalt kahele söötmiskorrale, ning 60 kilogrammiga ühe täiskasvanud kitse kohta aastas.”

                  Nende sätete eesmärk on piirata sööda kogust, mis ei pärine karjamaadelt.

                        „Kitsedele antava väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärineva sööda ja kuivatatud lutserni kogumass on piiratud 250 kilogrammiga täiskasvanud kitse kohta aastas.”

                  Selle sätte eesmärk on piirata sellise sööda kasutamist, mis ei pärine määratletud geograafilisest piirkonnast.

                        „Söödaks on keelatud anda silo, heinapallides säilitatud heina, ristõielisi taimi ning muid taimi ja seemneid, mis võivad anda piimale ebameeldiva maitse.”

                  Selle sätte eesmärk on keelata söödaks anda aineid, mis võivad piimale ja sellest tulenevalt ka juustule anda ebameeldiva maitse;

                  —

                  karja piimatoodang:

                        „Karja keskmine aastane toodang lakteeriva kitse kohta ei tohi olla üle 850 kg.”

                  See juba varasemalt olemasolev säte on ümber sõnastatud, arvestades keskmist piimatoodangut karja kohta;

                  —

                  juustu valmistamise tehnoloogia:
                  et võtta arvesse suuri vahemaid piima kogumisel, asendatakse lause „Alates 1. jaanuarist 2009 peab piima kogumine toimuma iga päev, enne kogumist säilitatakse piima temperatuuril 8 °C”, lausetega „Kogutav piim peab pärinema kuni neljast lüpsist ja kogumine peab toimuma maksimaalselt kahe päeva jooksul. Piima säilitatakse enne kogumist temperatuuril, mis ei ületa 6 °C”.

                        „Kasutatava laabi kogus kontsentratsiooniga 520 mg kümosiini liitri kohta on 20–35 ml 100 liitri piima kohta.”

                  Selle sätte eesmärk on täpsustada laabi kogust. Selline kogus on vajalik optimaalse kalgendumisaja saavutamiseks.

                        „Soolamine kestab 5–8 minutit.”

                  Selle sätte eesmärk on täpsustada soolamise kestust;

                  —

                  laagerdumine:

                        „Selle etapi kestel peab juustu peale tekkima ühtlane väljakujunenud pindmine hallituskiht, juust peab olema kaetud kreemjasvalge õhukese koorikuga, juustumass peab olema pehme kuni südamikuni.”

                  Selle sätte eesmärk on täpsustada juustu välimust laagerdumise vaheetapil;

                  —

                  lehtedesse mähkimine:

                     „Lehtede korjamise tingimused

                        Korjatavad lehed peavad olema pruunid, st neid korjatakse sügisel lehtede langemise ajal. Lehed peavad olema puhtad ja defektideta.

                        Lehtede hoidmistingimused

                        Lehti hoitakse kuivatatult.

                        Töötlemine

                        Enne juustu mähkimist tuleb lehti niisutada. Võimalik on kasutada kolme meetodit:

                                 —

                                    keeva veega;

                                 —

                                    keeva veega, millele on lisatud 5 % äädikat;

                                 —

                                    veega, millele on lisatud 5 % äädikat.

                        Lehevarre eemaldamine ei ole kohustuslik, samal ajal on lubatud ära lõigata üksnes lehe alaosa, mis tahes muu täiendav lõikamine ei ole lubatud.

                        Juustu lehtedesse mähkimine

                        Juust kaetakse täielikult lehtedega, et tagada teise, „anaeroobse” laagerdumise jaoks nõutavad tingimused.

                        Kui juust kaetakse lehtedega, mille varred ei ole eemaldatud, tuleb vars asetada juustu alapoolele.”

                  Selle sätte eesmärk on täpsustada kastanilehtede korjamise ja kasutamise tingimusi. Lehtede kvaliteeti hõlmav määratlus on vajalik optimaalse lehtede all toimuva laagerdumise saavutamiseks.

            1.3.   Märgistus

      Muudeti märgistust käsitlevaid sätteid, et lisada kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. Lisatud on riiklikest õigusaktidest tulenevad täiendavad nõuded.
      1.4.   Riiklikud nõuded

      Riiklikke nõudeid täiendati tabeliga, mis hõlmab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamise metoodikat vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud korrale.
      1.5.   Muu

      Toote päritolunimetuse kontrolliga tegelevate ametiasutuste kontaktandmeid on ajakohastatud.

      II LISA

         KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

         „BANON”

      EÜ nr: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012

         KGT ( ) KPN (X)

      1.   Nimetus

      „Banon”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Prantsusmaa
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.3.

                  Juust

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Banoni juust on rasvasest toorkitsepiimast valmistatud pehme juust. See saadakse kiire kalgendamise abil (laabiga kalgendamine). Laagerduv juust on mähitud pruunidesse kastanilehtedesse (see tähendab lehtedega täielikult kaetud), mis seotakse kokku naturaalsest raffiast paelaga, mis moodustab 6 kuni 12 kiirt.
      Pärast 15päevast laagerdumist (sellest vähemalt 10 päeva lehtedesse mässituna) on Banoni juust ühtlase, kreemja, sametise ja elastse koostisega. Selle koorik lehtede all on kreemjas kollane. Juustu läbimõõt koos lehtedega on 75–85 mm ja kõrgus 20–30 mm. Banoni juustu netokaal ilma lehtedeta ja pärast laagerdusaega on 90–110 grammi.
      Juust sisaldab vähemalt 40 grammi kuivaineid 100 grammi juustu kohta ja pärast täielikku kuivatamist 40 grammi rasvaineid 100 grammi kohta.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      Kuni 31. detsembrini 2013 peab iga karja koosseisu kuuluvate lüpsikitsede tõug vähemalt 60 % ulatuses olema Communes provançales, Rove või Alpine või peab olema tegemist nende tõugude ristanditega.
      Alates 1. jaanuarist 2014 peab Banoni juustu valmistamiseks kasutatav piim pärinema üksnes kitsedelt, kes kuuluvad tõugu Communes provançales, Rove või Alpine, või nende tõugude ristamise teel saadud kitsedelt.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Kitsede põhisööt pärineb peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast. Sööt koosneb üksnes looduslikel karjamaadel või karjatusaladel pidamisel saadavast rohust, liblikõielistest ja/või kõrrelistest taimedest ja/või looduslikest taimedest saadud kuivsöödast, mida on hoitud heades tingimustes. Niipea kui ilmastikutingimused ja taimestiku kasvustaadium seda võimaldavad, tuleb kitsi pidada karjamaadel ja/või karjatamisaladel. Kitsi tuleb tavapäraselt karjatada geograafilise piirkonna karjatamisaladel ja karjamaadel vähemalt 210 päeva aastas. Vähemalt nelja kuu kestel aastas peavad kitsed saama oma põhilise sööda karjamaalt.
      Kitsi tuleb tavapäraselt karjatada geograafilise piirkonna karjatamisaladel ja karjamaadel vähemalt 210 päeva aastas.
      Kitsi karjatatakse:

                  —

                  kohalikke taimeliike sisaldava taimestikuga püsikarjamaadel;

                  —

                  puude, põõsaste või rohttaimedega kaetud karjatusaladel, kus kasvavad looduslikud ühe- või mitmeaastased taimed;

                  —

                  kõrreliste või liblikõieliste taimedega või nii kõrreliste kui ka liblikõieliste taimedega karjamaadel.

            Lisaks antava sööda (kuivsööt ja söödalisandid) kogus on piiratud aastaste ja igapäevaste piirmääradega. Samuti on piiratud sööda juurdeostmine väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda.
      Vähemalt nelja kuu kestel aastas peavad kitsed saama oma põhisööda peamiselt karjamaalt.
      Ajavahemikul, mil kitsede põhisööt peab pärinema peamiselt karjamaalt, ei või antava heina kogumass ületada 1,25 kg täiskasvanud kitse kohta päevas.
      Antava heina kogus on piiratud kogumassiga 600 kg ühe täiskasvanud kitse kohta aastas.
      Künadesse pandavat haljassööta on lubatud anda üksnes 30 mittejärjestikuse päeva kestel aastas.
      Antava lisasööda kogus on piiratud kogumassiga 800 grammi täiskasvanud kitse kohta päevas ning kogumassiga 270 kilogrammi ühe täiskasvanud kitse kohta aastas.
      Aasta jooksul antav lisasööt peab vähemalt 60 % ulatuses koosnema teraviljadest.
      Kitsedele antava kuivatatud lutserni kogus on piiratud kogumassiga 400 grammi täiskasvanud kitse kohta päevas, mis on jaotatud vähemalt kahele söötmiskorrale, ning kogumassiga 60 kilogrammi ühe täiskasvanud kitse kohta aastas.
      Kitsedele antava väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärineva sööda ja kuivatatud lutserni kogus on piiratud kogumassiga 250 kilogrammi täiskasvanud kitse kohta aastas.
      Söödaks on keelatud anda silo, heinapallides säilitatud heina, ristõielisi taimi ning muid taimi ja seemneid, mis võivad anda piimale ebameeldiva maitse.
      Majandis peab kitsekarja söödamaa suurus olema vähemalt 1 hektar looduslikku ja/või tehiskarjamaad 8 kitse kohta ja 1 hektar karjatamisala 2 kitse kohta.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Piima tootmine, juustu laagerdumine ja pakendamine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      —
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Iga kaitstud päritolunimetuse all turustatav juust peab olema varustatud individuaalse märgisega, millel on toote nimetus, mis on esitatud tähtedega, mille tähesuurus on vähemalt võrdne kõikide teiste märgisel toodud tähtede tähesuurusega.
      Kaitstud päritolunimetusega juustu „Banon” märgisel peab olema esitatud Euroopa Liidu KPN sümbol.
      Nimetus „Banon” peab kindlasti esinema arvetel ja kaubadokumentidel.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kommuune:

         Alpes-de-Haute-Provence departemang (04)

         Järgmised kommuunid kuuluvad geograafilisse piirkonda täies ulatuses

      Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

         Järgmised kommuunid kuuluvad geograafilisse piirkonda osaliselt

      Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.
      Viimati nimetatud kommuunide määratletud geograafilise piirkonna piirid on esitatud asjaomaste kommuunide omavalitsustes olevatel kaartidel.

         Hautes-Alpes’i departemang (05)

      Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Châteauneuf-de-Chabre, Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

         Vaucluse’i departemang (84)

      Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

         Drôme’i departemang (26)

      Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      a)   Looduskeskkond
      Banoni juustu sünnikoht on Haute-Provence’i maakonnas Banoni kommuuni ümbruses. Tegemist on keskmise kõrgusega kuiva mäestikualaga, mille maastikus domineerivad vahemerelise kliimaga künkad ja platood.
      Piirkonda iseloomustab veepuudus, põhjavesi asub sügaval ja pinnaveed pärinevad haruldastest ja väga ebaregulaarsetest sademetest, mis esinevad peamiselt sügisel ja kevadel, jättes suveperioodi väga kuivaks.
      Banoni juustu geograafilisele alale on iseloomulikud väheviljakad, eeskätt lubjakivimullad, mis on vett läbilaskvad ja väga heade vihmavett imavate omadustega.
      Tegemist on looduskeskkonnaga, kus vahelduvad hõredamad metsaalad, mis hõlmavad süüria mändi, tamme, leetpõõsast, lõhnavaid puid ja põõsaid, hajutatud võsa- ja põõsastikualad ja põllukultuurid, mis on kohanenud Provence’i keskmise kõrgusega mäestiku karmi kliimaga, mis on kuiv, päikeseline, talvel tihtipeale küllalt jahe ja soodne kitsede karjatusaladel pidamiseks.
      Piirkonna looduslikud tingimused selgitavad asjaolu, et piirkonna peamiseks majandustegevuseks on karjakasvatamine ja väikese saagikusega põllukultuurid.
      b)   Banoni juustu ajalooline ülevaade
      Banoni juustu ajaloolised juured ulatuvad XIX sajandisse. Siin, madala põllumajandusliku potentsiaaliga maal on põllumees püüdnud saada maksimaalset kasu looduskeskkonna suhteliselt vaestest ressurssidest – vähestel hea pinnasega maalappidel on samaaegselt kasvatatud mitut äraelamist võimaldavat põllukultuuri, metsa või võsa all olevalt põllunduseks vähem sobivatelt aladelt on hangitud puitu, jahitud ulukeid, korjatud seeni, marju, trühvleid või lavendlit. Lisaks sigadele ja mõnele kodulinnule peeti igas talus ka väikest karja, kuhu kuulusid eeskätt lambad, kuid ka mõned kitsed, kes on selle metsase ja võsase piirkonna jaoks väga kohased koduloomad ja on samas ka majanduslikult väga sobivad. Kui lammast peeti peamiselt liha pärast, siis kitse, „vaese inimese lehma” pidamise eesmärk oli eeskätt piim. Piima kasutati perekonna toidusedelis värskena, kuid seda töödeldi ka ümber juustuks, mis oli ainus viis piima toiteväärtuse säilimise pikendamiseks.
      Juustu valmistati esialgu oma kodumajapidamise tarbeks, alles ülejääkide tekkimisel omandas juust ka kaubandusliku väärtuse. Juustutoodangu ülejääk leidis tee kohalikele turgudele, kus see kiiresti ära osteti.
      Banon oli kantoni keskus, mis asus oluliste transporditeede ristumispunktis Lure ja Albioni maade geograafilises keskkohas, ning siin hakati korraldama kõige tähtsamaid juustuturge ja -laatasid.
      Esimesed teated Banoni-nimelisest lehtedesse mähitud juustust pärinevad Marius MORARDi teosest „Cuisinière provençale” 1886. aastast.
      Sõjajärgsel perioodil hakati juustutööstuses järk-järgult üle võtma uusi juustuvalmistamise tehnoloogiaid. Kitsekarjad hakkasid spetsialiseeruma, kodumajapidamise raamid jäid kitsaks – kui esmalt valmistati juustu peamiselt oma vajaduseks ja sellele lisaks ka müügiks, siis nüüd jõuti järgmisesse etappi, kus kehtis vastupidine olukord, st juustu toodeti eeskätt müügiks, oma pere vajadusteks jäi müügist ülejääv toodang.
      5.2.   Toote eripära

      Banoni juustul on kaks eripära, mis muudavad selle juustu kitsejuustude seas eriliseks – tegemist on pehme juustumassiga (kiire koagulatsiooniprotsessiga ehk laabi lisamise teel kalgendatud juust), mis on mähitud kastanilehtedesse.
      J.M. MARIOTTINI uuringus „À la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie” (Juustu otsinguil: Banoni juustu ajaloolised ja etnoloogilised tegurid) on märgitud, et Banoni juustu valmistamisel on alati kasutatud laapi ning et tegemist on ühega vähestest juustudest, mille puhul seda tehnoloogiat kasutatakse.
      Ajalugu annab tunnistust asjaolust, et Provence’i maakond asub kindlalt laabijuustude piirkonnas ja eristub seega Põhja-Prantsusmaast, kus domineerivad nn laktilised ehk piimhappebakteri abil valmistatavad juustud (mille puhul kasutatakse ligikaudu 24 tunni pikkust aeglast koaguleerimist). Juba XV sajandil pakuti kuningas René’le „pehmet kohalikku juustu, ehk presur’i” – seos laabiga (pr. k. présure) on ilmne.
      Provence’is kasutusel olnud juustuvormid on traditsiooniliselt suurte avadega, mis annab tunnistust sellest, et kalgendatud piima saamiseks kasutati laapi (aeglase kalgendamise korral voolaks kalgendatud piim sellistest suurtest avadest välja).
      Banoni juustule iseloomulikul lehtedesse mähkimisel on kaks eesmärki – ühelt poolt on tegemist säilitamistehnoloogiaga, teiselt poolt aga ka juustu valmistamise meetodiga. Lehtede all laagerdumisel juustumassi konsistents muutub, samas paranevad ka juustu säilivus ning lõhna- ja maitseomadused.
      Toote töötlemine seisneb eeskätt selle kokkuviimises kastanilehtedega, juustu „mähkimises”. Nimelt selle menetluse teel saab lihtsast kitsejuustust Banoni juust. Lehed takistavad õhu juurdepääsu ja toimivad abiainena, võimaldades välja kujuneda juustu iseloomulikel lõhnaomadustel.
      Kuigi mitu taime tundub juustu valmistamisprotsessi jaoks sobivat (viinamari, kastan, plataan, kreeka pähkel …), on tugevuse ja parkivate omaduste tõttu kõige sobivamad siiski kastanilehed.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      a)   Looduskeskkond
      Kaitstud päritolunimetuse geograafiline piirkond asub Vahemere kliima mõjualas; pinnas on väheviljakas, koosnedes peaasjalikult lubjakivist, mis tihtipeale ulatub maapinnani välja ega pea vett kinni. Nende asjaolude tõttu on välja kujunenud spetsiifiline taimkatte tüüp – ainulaadne võsastik ehk gariig, kus kasvavad astelherned, viirpuud, laukapuud, viirukipõõsad, kadakad, lavendel, piparrohi, liivatee ja kastanid, mis toodi 1860. aasta paiku sisse viljakama muldadega piirkondadest.
      Tegemist on looduskeskkonnaga, mis on väga sobiv kitsede kasvatamiseks ja karjatamiseks.
      b)   Karjatamisel põhinev loomakasvatussüsteem
      Loomakasvataja jaoks on kitsedele antava sööda aluseks karjamaad ja söödapõllud. Need on karja söödastrateegia lahutamatu osa. Seetõttu on loomakasvatajad töötanud välja ainulaadse süsteemi olemasolevate loodusressursside kõigi võimaluste ärakasutamiseks.
      Karjamaade haldus hõlmab kolme liiki loodusressursse – looduslikud karjamaad, metsad ja lämmastikurikaste liblikõieliste taimede kasvualad. Suurem osa loomakasvatajaid hoiab kitsi järelevalve all, mis võimaldab neile karjatusaladel sügise poole anda lisasööta ning täiendada karjamaalt saadavat sööta loomade ajutise pidamisega ristiku- või lutsernikarjamaal.
      Sellise loomakasvatussüsteemi näol on tegemist põllundustavaga, mis on väga heas kooskõlas kõnealuse juustu ja selle määratletud geograafilise piirkonnaga.
      c)   Valmistamisviis
      Pehme kalgendatud juustu valmistamise meetodi määrasid ära piirkonna ilmastikutingimused (kõrged suvised temperatuurid ja kuiv kliima). Kõnealuses piirkonnas on ilma tehniliste erivahenditeta väga keeruline piima esmalt jahutada ja hoida seejärel madalal temperatuuril, et võimaldada piimhappebakteritel toimida, ilma et piim rikneks. See tähendab, et piima kalgendumist ehk koaguleerumist tuleb laabi abil kunstlikult esile kutsuda.
      Juustukalgendi lehtedesse mähkimine võimaldab seda hoida kogu aasta vältel, ka talveperioodil, mil kitsed piima ei anna.
      Banoni juust on kõikide nimetatud tegurite koosmõju tulemus – väheviljakas ja inimese tegevuse tulemusena väärtustatud looduskeskkond, mis on sobilik ekstensiivse kitsekasvatuse jaoks, soe ja kuiv kliima, mis tingib loogiliselt laabi kasutamise, ning spetsiifiline töötlemine (lehtedesse mähkimine), mis võimaldab juustu säilitada pikema aja kestel.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBanon.pdf

         (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 851/2011, 23. august 2011 , millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

text:
               24.8.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 218/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 851/2011,
   23. august 2011,
   millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4380 all peatati alates 20. juulist 2011 komisjoni 19. juuli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 698/2011 (millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel) (3) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009.

               (2)

               Pärast kasutamata jäänud ja/või osaliselt kasutatud litsentsidest teavitamist muutusid kõnealuse järjekorranumbri all märgitud kogused taas kättesaadavaks. Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruses (EL) nr 698/2011 sätestatud impordilitsentside taotluste esitamise peatamine, mida kohaldati alates 20. juulist 2011 seoses impordilitsentside väljaandmisega järjekorranumbri 09.4380 all, on tühistatud.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. august 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

      (3)  ELT L 189, 20.7.2011, lk 12.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/693, 4. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.5.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 120/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/693,
   4. mai 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. mai 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  203,5

                  MA

                  89,0

                  SN

                  225,9

                  TN

                  68,5

                  TR

                  84,9

                  ZZ

                  134,4

                  0707 00 05

                  MA

                  83,2

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  94,5

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  132,2

                  ZZ

                  113,8

                  0805 10 20

                  EG

                  40,2

                  IL

                  84,8

                  MA

                  57,0

                  TR

                  32,4

                  ZZ

                  53,6

                  0805 50 10

                  BR

                  116,1

                  MA

                  119,8

                  TR

                  130,3

                  ZA

                  161,6

                  ZZ

                  132,0

                  0808 10 80

                  AR

                  111,0

                  BR

                  102,3

                  CL

                  122,2

                  CN

                  79,5

                  NZ

                  142,3

                  US

                  145,4

                  ZA

                  95,0

                  ZZ

                  114,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 292/2013, 26. märts 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               27.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 87/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 292/2013,
   26. märts 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. märts 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  JO

                  97,3

                  MA

                  69,4

                  TN

                  99,5

                  TR

                  136,0

                  ZZ

                  100,6

                  0707 00 05

                  MA

                  152,2

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  155,4

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  39,3

                  TR

                  89,0

                  ZZ

                  64,2

                  0805 10 20

                  EG

                  59,6

                  IL

                  72,5

                  MA

                  62,5

                  TN

                  56,8

                  TR

                  66,3

                  ZZ

                  63,5

                  0805 50 10

                  TR

                  86,3

                  ZZ

                  86,3

                  0808 10 80

                  AR

                  96,1

                  BR

                  87,8

                  CL

                  131,0

                  CN

                  76,5

                  MK

                  28,2

                  US

                  171,7

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  AR

                  107,3

                  CL

                  150,0

                  CN

                  85,7

                  TR

                  208,9

                  US

                  185,9

                  ZA

                  119,3

                  ZZ

                  142,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1208/2012, 14. detsember 2012 , millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2012

text:
               15.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 347/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1208/2012,
   14. detsember 2012,
   millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2012
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

               (3)

               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

               (4)

               Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

               (5)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2012 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. detsember 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

      I LISA

         Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2012

                  CN-kood

                  Toote kirjeldus

                  Imporditollimaks (1)

                  (eurot/t)

                  1001 19 00
                  1001 11 00

                  Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

                  0,00

                  keskmise kvaliteediga

                  0,00

                  madala kvaliteediga

                  0,00

                  ex 1001 91 20

                  Pehme NISU, seemneks

                  0,00

                  ex 1001 99 00

                  Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                  0,00

                  1002 10 00
                  1002 90 00

                  RUKIS

                  0,00

                  1005 10 90

                  MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

                  0,00

                  1005 90 00

                  MAISITERAD, v.a seemneks (2)

                  0,00

                  1007 10 90
                  1007 90 00

                  TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

                  0,00

         (1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                  —

                  3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

                  —

                  2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

         (2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

      II LISA

         I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

      30.11.2012-13.12.2012

                  1.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              (eurot/t)

                              Pehme nisu (1)

                              Maisiterad

                              Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

                              Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

                              Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

                              Börs

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Noteering

                              274,78

                              224,02

                              —

                              —

                              —

                              FOB-hind Ameerika Ühendriikides

                              —

                              —

                              264,60

                              254,60

                              234,60

                              Lahe lisatasu

                              —

                              23,20

                              —

                              —

                              —

                              Suure Järvistu lisatasu

                              26,11

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

                              14,78 eurot/t

                              Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

                              46,98 eurot/t

         (1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 89/2014, 31. jaanuar 2014 , millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine bis( N -tsükloheksüül-diasoonium-dioksü)-vase (Cu-HDO) kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides  EMPs kohaldatav tekst

text:
               1.2.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 32/6

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 89/2014,
   31. jaanuar 2014,
   millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine bis(N-tsükloheksüül-diasoonium-dioksü)-vase (Cu-HDO) kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) I, IA või IB lisasse. Bis(N-tsükloheksüül-diasoonium-dioksü)-vask (Cu-HDO) kuulub kõnealusesse nimekirja.

               (2)

               Cu-HDOd on hinnatud direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt seoses selle kasutamisega toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 8 (puidukonservandid), mis vastab määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliigile 8.

               (3)

               Austria määrati referentliikmesriigiks ning ta esitas 25. veebruaril 2008 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 13. detsembril 2013 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

               (5)

               Sellest aruandest ilmneb, et Cu-HDOd sisaldavate biotsiidide kasutamisel tooteliiki 8 kuuluva tootena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele.

               (6)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks Cu-HDO kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides.

               (7)

               Kuna hindamine ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks heakskiitmine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõike 4 kohaselt hõlmata kõnealuseid materjale.

               (8)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid, huvitatud isikud ja komisjon saaksid vastavalt vajadusele valmistuda kaasnevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine bis(N-tsükloheksüül-diasoonium-dioksü)-vase (Cu-HDO) kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides vastavalt käesolevas lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 31. jaanuar 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Tavanimetus

                  IUPACi nimetus Tunnuskoodid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiitmise aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused (2)

                  Cu-HDO

                  IUPACi nimetus:
                  bis(N-tsükloheksüül-diaseenium-dioksü)-vask
                  EÜ nr: ei kohaldata
                  CASi nr: 312600-89–8

                  981 g/kg

                  1. september 2015

                  31. august 2025

                  8

                  Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida toimeaine riskide ELi tasandil hindamisel ei ole käsitletud.
                  Lubade andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi:

                              1)

                              tööstusliku kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid;

                              2)

                              võetakse vajalikud riskileevendusmeetmed, et kaitsta pinnast ja veekeskkonda. Eelkõige märgitakse kasutamiseks lubatud toodete etiketile või võimalikule kemikaali ohutuskaardile, et tööstuslik töötlemine toimub laialivoolamisvastaste vahenditega varustatud maa-alal või kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, et värskelt töödeldud puit ladustatakse pärast töötlemist varikatuse all ja/või vedelikukindlal kõval alusel, et vältida toimeaine otsest heidet pinnasesse või vette, ning et toodete kasutamisel tekkinud jäägid kogutakse kokku taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

         (1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

         (2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/549, 23. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               24.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 79/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/549,
   23. märts 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. märts 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  102,4

                  IL

                  234,5

                  MA

                  113,0

                  SN

                  213,0

                  TR

                  111,4

                  ZZ

                  154,9

                  0707 00 05

                  TR

                  181,7

                  ZZ

                  181,7

                  0709 93 10

                  MA

                  49,2

                  TR

                  155,8

                  ZZ

                  102,5

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  43,8

                  IL

                  80,5

                  MA

                  49,1

                  TN

                  50,0

                  TR

                  73,0

                  ZA

                  92,1

                  ZZ

                  64,8

                  0805 50 10

                  AR

                  45,3

                  EG

                  72,0

                  TR

                  68,4

                  ZZ

                  61,9

                  0808 10 80

                  CL

                  122,2

                  CN

                  142,3

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  125,4

                  0808 30 90

                  AR

                  120,0

                  CL

                  147,6

                  CN

                  75,4

                  TR

                  148,9

                  ZA

                  118,8

                  ZZ

                  122,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1010/2014, 25. september 2014 , milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2014. aasta septembri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

text:
               26.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 282/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1010/2014,
   25. september 2014,
   milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2014. aasta septembri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

               (2)

               September on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi neljas alaperiood, kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud kvoodi esimene alaperiood.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2014. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4112 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4168 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks asjaomaste kvootide raames taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (4)

               Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2014. aasta septembri esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 — 09.4128 — 09.4129 ja 09.4116 hõlmavad saadaolevate kogustega võrdseid koguseid.

               (5)

               Septembri alaperioodi kasutamata kogus kvootidest järjekorranumbritega 09.4127 — 09.4128 — 09.4129 — 09.4130 kantakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artiklile 2 üle kvooti järjekorranumbriga 09.4138 järgmiseks alaperioodiks.

               (6)

               Samuti tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4138 ja 09.4168.

               (7)

               Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4112 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4168 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2014. aasta septembri kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogusele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendi alusel.
   2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4138 ja 09.4168 kvootide raames järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. september 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, 7. detsember 2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

         Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2014. aasta septembri alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused

                  a)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2014. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

                              2014. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

                              Ameerika Ühendriigid

                              09.4127

                              — (1)

                              Tai

                              09.4128

                              — (1)

                              Austraalia

                              09.4129

                              — (1)

                              Muud riigid

                              09.4130

                              — (2)

                              Kõik riigid

                              09.4138

                              12 464 195

                  b)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2014. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

                              Tai

                              09.4112

                              25 %

                              Ameerika Ühendriigid

                              09.4116

                              — (3)

                              India

                              09.4117

                              5,558945 %

                              Pakistan

                              09.4118

                              5,923367 %

                              Muud riigid

                              09.4119

                              38,907271 %

                              Kõik riigid

                              09.4166

                              — (4)

                  c)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2014. aasta septembri alaperioodi jaotuskoefitsient

                              2014. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

                              Kõik riigid

                              09.4168

                              0,972741 %

                              0

         (1)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

         (2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

         (3)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

         (4)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1268/2013, 5. detsember 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 326/41

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1268/2013,
   5. detsember 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. detsember 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  45,1

                  MA

                  70,5

                  TN

                  75,5

                  TR

                  69,5

                  ZZ

                  65,2

                  0707 00 05

                  AL

                  59,9

                  MA

                  142,4

                  TR

                  105,2

                  ZZ

                  102,5

                  0709 93 10

                  MA

                  141,3

                  TR

                  117,8

                  ZZ

                  129,6

                  0805 10 20

                  AR

                  33,6

                  AU

                  88,3

                  TR

                  59,5

                  UY

                  36,0

                  ZA

                  56,5

                  ZW

                  22,6

                  ZZ

                  49,4

                  0805 20 10

                  AU

                  135,6

                  MA

                  61,1

                  TR

                  100,8

                  ZA

                  150,1

                  ZZ

                  111,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  67,4

                  ZZ

                  67,4

                  0805 50 10

                  TR

                  73,1

                  ZZ

                  73,1

                  0808 10 80

                  BA

                  42,7

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  160,5

                  US

                  131,9

                  ZA

                  200,6

                  ZZ

                  114,0

                  0808 30 90

                  TR

                  130,9

                  US

                  211,2

                  ZZ

                  171,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.