title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1934, 27. oktoober 2015, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

text:
               28.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 282/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1934,
   27. oktoober 2015,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) ja Taist pärit teatavate toruliitmike (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) (edaspidi „algsed meetmed”) ning viimati pikendati neid nõukogu määrusega (EÜ) nr 803/2009 (3) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

               (2)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 laiendati algseid meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 964/2003, (4) (EÜ) nr 2052/2004, (5) (EÜ) nr 2053/2004 (6) ja (EÜ) nr 655/2006 (7) Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt lähetatud impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

               (3)

               Kehtivad dumpinguvastased tollimaksud on kõikide äriühingute korral 58,6 %.

         1.2.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

               (4)

               Praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (8) ning Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (9). Tai suhtes võetud meetmed aegusid 4. septembril 2014 (10).

         1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (5)

               14. detsembril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teate teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud – sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte – raud- või terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (11).

               (6)

               2. juunil 2014 sai komisjon taotluse algatada kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (7)

               Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

               (8)

               3. septembril 2014 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (12).

         1.4.   Huvitatud isikud

               (9)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema.

               (10)

               Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

         1.4.1.   Väljavõtteline uuring

               (11)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

         a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (12)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust, ning see hõlmas kolme äriühingut/äriühingute rühma, kellel olid tootmisrajatised Austrias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Itaalias. Ühtegi märkust ei esitatud ning seega jäid esialgselt valimisse valitud äriühingud lõplikku valimisse.

               (13)

               Hiljem selgus, et ühel valimisse kaasatud liidu tootjal ei olnud võimalik küsimustikule täies ulatuses vastata, mistõttu ta asendati teise liidu tootjaga. Lõplik valim hõlmas kolme äriühingut/äriühingute rühma, kes esindasid 57 % liidu toodangust ja 58 % liidu tootmisharu müügimahust liidu turul ning kellel olid tootmisrajatised neljas liikmesriigis (Austria, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia). Huvitatud isikuid teavitati sellest. Muudetud valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

         b)   Importijate väljavõtteline uuring

               (14)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Kaheteistkümnest teabe esitanud importijast importis vaid kuus vaatlusalust toodet Hiinast. Nendest kuuest äriühingust moodustati valim, võttes aluseks vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi mahu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja võttes arvesse geograafilist jaotust, ning see hõlmas kolme importijat (tegutsesid vastavalt Saksamaal, Kreekas ja Itaalias).

               (15)

               Kõiki endast teada andnud importijaid teavitati kavandatud valimist. Ühtegi märkust ei esitatud. Valim esindas 15 % vaatlusaluse toote koguimpordist.

         c)   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (16)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta (olemasolu korral) nendega ühendust.

               (17)

               Esialgu andis endast nõutud teabe esitamisega teada vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Nagu osutatakse põhjenduses 20, lõpetas see eksportiv tootja hiljem koostöö.

         1.4.2.   Küsimustiku vastused

               (18)

               Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimitesse kaasatud liidu tootjatele ja liitu importivatele tootjatele ning eespool osutatud Hiina eksportivale tootjale.

               (19)

               Küsimustikule esitas vastused kolm valimisse kaasatud tootjat/tootjate rühma ning kolm valimisse kaasatud sõltumatut importijat.

               (20)

               Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

         1.4.3.   Kontrollkäigud

               (21)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad:

                                       —

                                       Erne Fittings GmbH ja selle sidusettevõtja Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Austria;

                                       —

                                       Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Prantsusmaa;

                                       —

                                       Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itaalia;

                           b)

                           importijad:

                                       —

                                       Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itaalia;

                                       —

                                       General Commercial & Industrial S.A., Ateena, Kreeka,

                                       —

                                       Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa.

         1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (22)

               Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

               (23)

               Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         1.6.   Järelduste avalikustamine

               (24)

               Komisjon tegi kõikidele huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei saadud.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (25)

               Vaatlusalune toode on sama toode, mis 2009. aasta augustis lõpetatud aegumise läbivaatamisel, (13) st Hiinast pärinevad rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla.

         2.2.   Samasugune toode

               (26)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodetakse võrdlusriigiks valitud Saudi Araabias ja mida müüakse sealsel siseturul, ning

                           —

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (27)

               Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   3.1.   Eelmärkused

               (28)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

               (29)

               Nagu osutati põhjendustes 18 ja 19, ei esitanud väljavõttelise uuringu raames endast teada andnud Hiina eksportiv tootja küsimustikule vastuseid, kuigi see talle saadeti. Sellest tulenevalt ei teinud käesolevas uurimises koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ning seetõttu tuli kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kasutada kättesaadavaid fakte.

               (30)

               Selles küsimuses teavitati Hiina ametivõime ja väljavõttelise uuringu raames endast teada andnud Hiina eksportivat tootjat nõuetekohaselt asjaolust, et komisjon käsitab küsimustikule vastamata jätmist koostöösoovimatusena ning et sellest tulenevalt võib komisjon Hiina suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18. Nagu osutati eespool põhjenduses 20, ei saanud komisjon küsimustikule ühtki vastust.

               (31)

               Seda silmas pidades põhinevad alljärgnevalt esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 kättesaadavatel faktidel, eeskätt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel ning kättesaadaval Eurostati statistikal, mida kontrolliti võrdluses alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud impordistatistikaga (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”) ning sõltumatute importijate juures kohapeal tehtud kontrollide käigus kogutud teabega. Analüüsiti ka Hiina ekspordistatistika andmebaasi. See analüüs näitas aga, et andmebaasi andmete kohaselt ületasid impordimahud olulisel määral muudes kättesaadavates allikates, eeskätt artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis viidatud mahtusid. Samamoodi olid Hiina ekspordistatistika andmebaasis osutatud keskmised hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui muudes allikates viidatud, sealhulgas koostööd teinud sõltumatute importijate teatatud keskmised hinnad. Seega järeldati, et kuigi ka kõikidest muudest kättesaadavatest allikatest pärit andmetes esines väheolulisi erinevusi, erinesid Hiina ekspordistatistika andmebaasi andmed olulisel määral kõikidest muudest komisjoni analüüsitud allikatest saadud andmetest. Seda silmas pidades tunnistati Hiina ekspordistatistika andmebaasist pärit andmed käesoleval juhul ebausaldusväärseteks.

         3.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   a)   Võrdlusriik

               (32)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik”).

               (33)

               Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Tai. Eelmisel aegumise läbivaatamisel kasutati võrdlusriigina Tai tootjate koostöösoovimatuse tõttu Ameerika Ühendriike.

               (34)

               Käesoleva uurimise jaoks teavitas komisjon huvitatud isikuid algatamisteates sellest, et võrdlusriigiks kavandati Korea Vabariiki, kuna erinevalt Ameerika Ühendriikidest ei olnud Korea Vabariigis kehtestatud kaubanduse kaitsevahendeid ning kuna üks Korea eksportiv tootja oli teinud koostööd Malaisiast ja Korea Vabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamisel, nagu on osutatud põhjenduses 4. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi selle valiku asjakohasuse kohta, kuid ei saanud ühtegi märkust.

               (35)

               Komisjon kogus teavet toruliitmike tootjate kohta muudes võimalikes võrdlusriikides, täpsemalt Bosnias ja Hertsegoviinas, Indias, Iisraelis, Jaapanis, Saudi Araabias, Taiwanis ja Tais, ning kutsus kõiki teadaolevaid toruliitmike tootjaid nendest riikidest, seahulgas asjaomast tootjat Korea Vabariigist, üles esitama vajalikku teavet. Koostööd tegi ja küsimustikule vastas vaid üks tootja Saudi Araabiast.

               (36)

               Nagu põhjenduses 26 selgitati, näitas uurimine, et Saudi Araabias toodetud ja sealsel siseturul müüdavatel toruliitmikel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugused lõppkasutusotstarbed kui Hiina eksportivate tootjate toodetud ja liitu eksporditaval tootel.

               (37)

               Uurimise käigus ei tehtud Saudi Araabia siseturul kindlaks moonutusi. Kuigi seal oli vaid üks tootja, ei olnud kehtestatud kaubanduse kaitsevahendeid ning Saudi Araabia tootja konkureeris impordiga Hiinast, Lõuna-Koreast, Taist ja Jaapanist. Seda silmas pidades järeldati, et Saudi Araabia turgu iseloomustas rahuldav konkurentsitase.

               (38)

               Uurimise käigus selgus samuti, et Saudi Araabias toodetud ja sealsel siseturul müüdud kogused olid Eurostati andmete kohaselt võrreldes Hiinast liitu suunatud koguekspordi mahuga tüüpilised.

               (39)

               Nagu osutatakse põhjenduses 45, näitas uurimine, et Saudi Araabia tootja omamaine toruliitmike müük on keskmiselt võttes kahjumlik. Sellele vaatamata leiti, et keskmine tootmiskulu jääb samasse vahemikku nagu liidu tootmisharul ning et auditeeritud finantsaruanded olid koostatud tegevuse jätkuvuse põhimõttel. Seda silmas pidades leiti, et äriühing püsib lähitulevikus elujõulisena.

               (40)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a on Saudi Araabia sobiv võrdlusriik.

         b)   Normaalväärtus

               (41)

               Koostööd teinud Saudi Araabia tootjalt saadud teave võeti aluseks Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatava normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

               (42)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd teinud Saudi Araabia tootja omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline.

               (43)

               Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele tarbijatele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi mahust. Nagu selgitati põhjenduses 31, määrati eksportmüügi kogumaht kindlaks Eurostati statistika alusel. Seda silmas pidades peeti Saudi Araabia omamaist müüki tüüpiliseks.

               (44)

               Komisjon uuris täiendavalt, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (45)

               Uurimise käigus leiti, et pikema ajavahemiku jooksul oli kaalutud keskmine omamaise müügi hind väiksem kui kaalutud keskmine tootmiskulu. Seetõttu ei saanud seda käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus kindlaks tootmiskulu alusel, millele kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

               (46)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõiguga määrati müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud andmete alusel. Kuna eksportiva tootja tegeliku kasumi kohta puudus igasugune teave, kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktist c lähtudes mõistlikku kasumitaset. Metallitöötluse valdkonna jaoks peeti mõistlikuks 5 %-list kasumitaset. Dumpingumarginaal moodustas 136 %.

         c)   Ekspordihind

               (47)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 põhines ekspordihind kättesaadavatel faktidel, st Eurostati statistikal, mida võrreldi taotluse esitaja taotluses osutatud teabega, artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasiga ja koostööd teinud sõltumatutelt importijatelt saadud andmetega.

         d)   Võrdlus

               (48)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Sõltumatutelt importijatelt saadud kontrollitud teabe alusel kohandati transpordikulusid (mereveokulusid), kindlustuskulusid ja tollivormistuskulusid.

         e)   Dumpingumarginaal

               (49)

               Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud Hiinast eksporditavaid tooteliike võimalik kindlaks teha. Seetõttu ei olnud võimalik võrdlus tooteliikide kaupa.

               (50)

               Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 136 %.

         3.3.   Impordi arengusuund meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   a)   Sissejuhatav märkus

               (51)

               Peale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingu esinemise uuris komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmeid ei kohaldata. Uuriti järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, Hiina ekspordikäitumine muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

         b)   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (52)

               Hiina tootmismaht, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus määrati kindlaks taotluse esitaja osutatud hinnanguliste näitajate põhjal. Sellest tulenevalt hinnati Hiina tootmismahuks kokku 435 000 tonni ja tootmisvõimsuseks kokku 612 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus on Hiinas seega hinnangute kohaselt kokku 177 000 tonni, mis on peaaegu kolm korda suurem liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu selgitatakse põhjendustes 53–56, võib arvata, et oluline osa kõnealusest vabast tootmisvõimsusest suunatakse ümber liitu.

         c)   Hiina ekspordikäitumine muudes kolmandates riikides

               (53)

               Avalikult kättesaadava teabe puudumisel ja Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik kindlaks määrata muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi keskmiste hindade taset. Hiina eksportivad tootjad on aga kasutanud ebaausaid kauplemistavasid Ameerika Ühendriikide turul, kus on toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatud alates 1992. aastast. Võttes arvesse eespool kirjeldatut ning varasemat ja praegust dumpingut liidu turul, ei ole alust arvata, et Hiina eksportijad muudavad lähitulevikus ekspordihindadega seotud tegutsemisviise.

         d)   Liidu turu atraktiivsus

               (54)

               Kuigi tollimaksud olid kehtestatud, suurendasid Hiina eksportivad tootjad liitu suunatud ekspordi mahtusid ja siinset turuosa, mis annab tunnistust Hiina eksportivate tootjate jätkuvast huvist liidu turu vastu. Seda kinnitab ka varasem meetmetest kõrvalehoidumine toruliitmike lähetamise kaudu Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt (vt põhjendus 2).

               (55)

               Isegi kui arvestada asjaolu, et Hiina omamaine tarbimine ja tarbimine muudes kolmandates riikides võib suureneda, on see, et Hiina suure ülevõimsusega tootmine ületab märkimisväärselt liidu tarbimist, märk sellest, et kui meetmetel lastakse aeguda, on Hiina eksportivatel tootjatel liitu eksportimiseks ikkagi suurtes kogustes toruliitmikke. Võttes arvesse, et teisel suurel toruliitmike turul, st Ameerika Ühendriikides, on Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud ranged dumpinguvastased meetmed, on tõenäoline, et suur osa kõnealusest vabast tootmisvõimsusest suunatakse ümber liitu, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

               (56)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate varasemat ja praegust dumpingule osutavat käitumist, nagu selgitati eespool põhjenduses 50, ning asjaolu, et Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes Ameerika Ühendriikide turule kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, võib järeldada, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne.

         3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (57)

               Uurimine kinnitas, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt märkimisväärsele dumpingule osutavate hindadega. Võttes arvesse Hiinas olemasolevat olulist vaba tootmisvõimsust (liidu tarbimisest enam kui kolm korda suurem), Ameerika Ühendriikide turule suunatud ekspordiga seotud suundumusi ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

         4.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   4.1.   Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (58)

               Liidu tootmisharus ei toimunud võrreldes eespool põhjenduses 1 osutatud eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga mingeid olulisi struktuurimuutusi. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (59)

               Liidu kogutoodanguks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati 48 868 tonni. Komisjon määras selle näitaja kindlaks taotluse esitaja edastatud andmete alusel, mida võrreldi valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmetega.

               (60)

               Nagu osutati põhjenduses 11, kaasati lõplikusse valimisse kolm liidu tootjat/tootjate rühma. Valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute rühmade arvele langes 57 % liidu toodangust ja 58 % liidu müügist (vt eespool põhjendus 13). Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

         4.2.   Liidu tarbimine

               (61)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võttis komisjon aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest pärineva impordi, lähtudes Eurostati andmetest. Nagu selgitati põhjenduses 31, osutusid Hiina ekspordistatistika andmebaasi andmed ebausaldusväärseteks ning seetõttu neid Hiina ekspordimahtude kindlaksmääramisel arvesse ei võetud.

               (62)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (tonnides)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine

                           57 897

                           59 916

                           60 503

                           58 113

                              Indeks

                              100

                              103

                              104

                              100

                              Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja Eurostati andmed.

               (63)

               2012. ja 2013. aastal tarbimine vähesel määral suurenes – võrreldes 2011. aasta tasemega vastavalt 3 % ja 4 % –, kusjuures 2012. aastal moodustas tarbimine 59 916 tonni ja 2013. aastal 60 503 tonni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine vähenes, kuid oli veidi suurem kui 2011. aastal, täpsemalt 58 113 tonni. Seega püsis liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena.

         4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

   4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (64)

               Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Allpool esitatud tabeli kohaselt hõlmab Hiinast pärit impordi kogumaht Hiinast pärit toruliitmike importi ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmike importi, võttes arvesse meetmete laiendamist nendest riikidest saadetud impordi suhtes, nagu viidati põhjenduses 2.

               (65)

               Import Hiinast liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordi maht (tonnides) ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiinast pärit toruliitmikud

                           3 739

                           6 789

                           7 091

                           8 058

                           Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikud

                           1 051

                           1 168

                           1 342

                           1 377

                           Hiinast pärit impordi kogumaht

                           4 790

                           7 957

                           8 433

                           9 435

                              Indeks

                              100

                              166

                              176

                              197

                           Turuosa

                           8 %

                           13 %

                           14 %

                           16 %

                              Allikas: Eurostati andmed.

               (66)

               Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi kogumaht järjepidevalt ning peaaegu kahekordistus, suurenedes 4 790 tonnilt 2011. aastal 9 435 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samas suunas kulges ka Hiina turuosa, kasvades vaatlusalusel perioodil 8 %-lt 2011. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine

               (67)

               Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Allpool tabelis esitatud keskmine impordihind hõlmab põhjenduses 64 osutatud põhjustel Hiinast pärit toruliitmikke ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikke. Seda silmas pidades muutus asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiinast pärit toruliitmikud

                           1 347

                           1 646

                           1 299

                           1 179

                           Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikud

                           2 200

                           2 700

                           2 633

                           2 623

                           Hiina keskmine

                           1 534

                           1 801

                           1 511

                           1 388

                              Indeks

                              100

                              117

                              98

                              90

                              Allikas: Eurostati andmed.

               (68)

               Vaatlusalusel perioodil iseloomustasid keskmist impordihinda märkimisväärsed kõikumised. Esmalt tõusis hind 17 % võrra – kui 2011. aastal oli see 1 534 eurot tonni kohta, siis 2012. aastal oli see 1 801 eurot tonni kohta. 2013. aastal langes impordihind tasemele 1 511 eurot tonni kohta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 1 388 eurot tonni kohta. Üldiselt võib täheldada, et impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %.

               (69)

               Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine vaatlusalusel perioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toruliitmikke sõltumatutele klientidele liidu turul (korrigeerituna tehasest hankimise tasandile), ja keskmist hinda, millega asjaomasest riigist pärit toruliitmikke imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal Eurostati andmetest lähtudes ja korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra).

               (70)

               Nagu osutati põhjenduses 49, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks määrata Hiinast eksporditud tooteliike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Hinnavõrdlus tehti samal kaubandustasandil toimunud tehingute alusel, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 20,5 %.

         4.3.3.   Import kolmandatest riikidest

               (71)

               Alljärgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 4

                  Import kolmandatest riikidest

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Import kolmandast riigist

                           Maht tonnides

                           9 078

                           11 560

                           11 273

                           11 556

                              Indeks

                              100

                              127

                              124

                              127

                           Turuosa

                           16 %

                           19 %

                           19 %

                           20 %

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           2 596

                           2 473

                           2 584

                           2 442

                              Indeks

                              100

                              95

                              100

                              94

                              Allikas: Eurostati andmed.

               (72)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas umbes 9 078 tonnilt 2011. aastal umbes 11 556 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 27 % võrra. Kasvu võis täheldada peamiselt ajavahemikul 2011–2012, kusjuures hiljem püsisid impordimahud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni võrdlemisi stabiilsena. Kõnealuse impordi mahu kasvu taustal suurenes ka selle turuosa – kui 2011. aastal moodustas turuosa 16 %, siis 2012. aastal oli see 19 %, püsides hiljem suhteliselt stabiilsena, välja arvatud teatav suurenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui turuosa tõusis tasemele 20 %. Keskmine impordihind langes 2012. aastal 5 % võrra, kuid 2013. aastal tõusis see 5 % võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes see taas 6 % võrra. Keskmiselt olid asjaomased hinnad madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

               (73)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärines kõnealune import peamiselt Vietnamist, Kambodžast, Taist ja Iisraelist. Import nendest riikidest muutus järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

                           Impordi maht riigi kohta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Vietnam

                           1 158

                           1 602

                           2 635

                           2 562

                              Indeks

                              100

                              138

                              228

                              221

                           Kambodža

                           0

                           0

                           365

                           1 368

                              Indeks

                              100

                              100

                              365

                              1 368

                           Tai

                           2 520

                           2 559

                           1 974

                           1 357

                              Indeks

                              100

                              102

                              78

                              54

                           Iisrael

                           128

                           547

                           745

                           973

                              Indeks

                              100

                              427

                              582

                              760

                              Allikas: Eurostati andmed.

               (74)

               Vietnamist pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil kahekordistus, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 2 562 tonni. Taist pärit import vähenes alates 2011. aastast märkimisväärselt (47 % võrra), moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 357 tonni. Kambodžast ja Iisraelist pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid nende riikide näitajad vastavalt 1 368 tonni ja 973 tonni.

         4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.4.1.   Üldised märkused

               (75)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhindadega impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

               (76)

               Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon läbivaatamistaotluses sisalduvate andmete alusel, mis on seotud kõigi teadaolevate liidu tootjatega. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule, ning valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud andmete alusel. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.

               (77)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine.

               (78)

               Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajatega seotud arvandmed põhinevad ainult valimisse kaasatud äriühingutelt või äriühingute rühmadelt saadud kontrollitud andmetel.

         4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (79)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           53 797

                           54 951

                           54 572

                           48 868

                              Indeks

                              100

                              102

                              101

                              90

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           184 220

                           164 220

                           164 220

                           164 220

                              Indeks

                              100

                              89

                              89

                              89

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           29 %

                           33 %

                           33 %

                           29 %

                              Allikas: taotlus.

               (80)

               Tootmismaht oli ajavahemikul 2011–2013 võrdlemisi stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see 10 %, st tasemele 48 868 tonni.

               (81)

               Liidu tootjate tootmisvõimsus vähenes 2011. aastal 11 % võrra ning püsis alates 2012. aastast tasemel 164 220 tonni. Eespool tabelis esitatud andmed tootmisvõimsuse kohta põhinesid kooskõlas asjaomase tootmisharu standardtavade ja põhjenduses 4 osutatud eelmises menetluses kasutatud meetodiga teoreetilisel maksimumvõimsusel, mis lähtub eeldusest, et tootmisharu töökorralduses on päevas kolm vahetust, nädalas kuus tööpäeva ja aastas 48 töönädalat. Tegelikkuses hõlmab see vaid kaht vahetust päevas, viit tööpäeva nädalas ja 48 töönädalat aastas. Asjaomased tootmisvõimsuse andmed ei pruugi seega korrektselt kajastada tegelikku võimsust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (82)

               Tootmisvõimsuse rakendamine püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalal tasemel – 29 %. Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse rakendamine suurenes, moodustades 2012. ja 2013. aastal 33 %. See kajastab tootmismahu teatavat suurenemist nendel aastatel. Nagu selgitati põhjenduses 81, tuleneb tootmisvõimsuse rakendamise madal määr osalt koguvõimsuse arvutamise meetodist.

         4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (83)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Müügimaht ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (tonnides)

                           44 030

                           40 399

                           40 797

                           37 121

                              Indeks

                              100

                              92

                              93

                              84

                           Turuosa

                           76 %

                           67 %

                           67 %

                           64 %

                              Allikas: taotlus.

               (84)

               Müügimaht liidu turul vähenes 2012. aastal võrreldes 2011. aasta tasemega 8 %. 2013. aastal see veidi suurenes ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas vähenes, moodustades 37 121 tonni, mis tähendab, et üldine müügimaht vähenes võrreldes 2011. aasta tasemega 16 %.

               (85)

               Liidu tootmisharu müügimahu vähenemine kajastus ka selle turuosas, mis kahanes vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti, st 76 %-lt 2011. aastal 64 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

               (86)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           1 092

                           1 006

                           962

                           947

                              Indeks

                              100

                              92

                              88

                              86

                           Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

                           49

                           55

                           57

                           52

                              Indeks

                              100

                              112

                              116

                              106

                              Allikas: taotlus.

               (87)

               Töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt 14 % võrra – kui 2011. aastal oli töötajate arv 1 092, siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 947. Kuna tootmismaht püsis 2012. ja 2013. aastal stabiilsena, tõusis liidu tootjate tööjõu tootlikkus mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta nendel aastatel võrreldes 2011. aasta tasemega vastavalt 12 % ja 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes tootmismahu vähenemise tõttu ka tootlikkus, kuid ületas 2011. aasta taset 6 % võrra.

         4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (88)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Müügihind liidus ja ühikuhind

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

                           2 774

                           2 902

                           2 808

                           2 892

                              Indeks

                              100

                              105

                              101

                              104

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           3 081

                           3 100

                           3 042

                           3 118

                              Indeks

                              100

                              101

                              99

                              101

                              Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

               (89)

               Müügihind liidus püsis võrdlemisi stabiilsena ja kõikus vaid vähesel määral. Seega tõusis see 2012. aastal 5 %, langes 2013. aastal 4 % ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti 3 %. Vaatlusalusel perioodil tõusid hinnad kokku 4 % võrra. Ühiku tootmiskulu kulges samas suunas, st 2012. aastal see esmalt suurenes, 2013. aastal vähenes ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes taas. Need kõikumised olid aga väikesed ning jäid vahemikku 1–2 %. Üldiselt suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 1 % võrra. Seetõttu tähendanuks veidi suurem müügihinna tõus vaatlusalusel perioodil liidu tootjatele kasumlikkuse paranemist, kuid nagu on näidatud põhjenduses 94, oli kasumlikkus vaatlusalusel perioodil sellegipoolest negatiivne.

         4.4.3.2.   Tööjõukulud

               (90)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                           53 347

                           54 409

                           55 868

                           55 715

                              Indeks

                              100

                              102

                              105

                              104

                              Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

               (91)

               Pidades silmas keskmist tööjõukulu töötaja kohta, võib vaatlusalusel perioodil täheldada teatavat kasvu. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %, moodustades 55 715 eurot. Töötajate arvu vähendamine 14 % võrra vaatlusalusel perioodil ei toonud äriühingutele kohest säästu, võttes arvesse lepingute lõpetamisega seotud tasusid.

         4.4.3.3.   Varud

               (92)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Varud

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           6 657

                           6 851

                           6 807

                           5 749

                              Indeks

                              100

                              103

                              102

                              86

                           Lõppvarud protsendina toodangust

                           22 %

                           21 %

                           29 %

                           21 %

                              Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

               (93)

               Lõppvarud 2012. aastal teataval määral suurenesid, kuid alates 2012. aastast kuni 2013. aastani vähenesid 1 % võrra ja alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 16 % võrra. Üldisel tasandil võib täheldada, et varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. Võrreldes tootmismahuga vähenesid lõppvarud ajavahemikul 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ühe protsendipunkti võrra.

         4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (94)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 12

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)

                           – 11,2 %

                           – 5,5 %

                           – 8,3 %

                           – 9,1 %

                           Rahavoog (eurodes)

                           – 7 791 330

                           – 518 192

                           – 2 540 656

                           – 1 790 761

                              Indeks

                              100

                              1 504

                              307

                              435

                           Investeeringud (eurodes)

                           2 388 945

                           3 111 518

                           4 339 627

                           3 362 845

                              Indeks

                              100

                              130

                              182

                              141

                           Investeeringutasuvus

                           – 21,4 %

                           – 18,8 %

                           – 13,6 %

                           – 15,3 %

                              Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

               (95)

               Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote liidu sõltumatutele klientidele müümise eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

               (96)

               Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahjumit. 2011. aastal oli tootmisharu kahjum – 11,2 %, mis 2012. aastal kahanes tasemele – 5,5 %, kuid tõusis 2013. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt tasemele – 8,3 % ja – 9,1 %.

               (97)

               Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli vaatlusalusel perioodil vaatamata teatavale paranemisele (eeskätt 2012. aastal) negatiivne.

               (98)

               Investeeringud suurenesid ja nende eesmärk oli parandada tootmisprotsessi turvalisust, vähendada energiatarbimist ja suurendada toruliitmike konkurentsivõimet ja kvaliteeti. 2012. ja 2013. aastal investeeringud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid. Võrreldes 2011. aasta tasemega suurenesid investeeringud 2012. aastal 30 %, 2013. aastal 82 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 41 % võrra. Sellegipoolest ei toonud investeeringute suurendamine kaasa positiivset investeeringutasuvust, mida väljendatakse kasumi protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest. Investeeringutasuvus jäi vahemikku – 21,4 % (2011. aastal) ja – 15,3 % (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

         4.4.3.5.   Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

               (99)

               Uurimise käigus kindlaks määratud dumpingumarginaal ületab oluliselt miinimumtaset. Mõju, mida tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk liidu tootmisharule avaldab, on asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu arvesse võttes märkimisväärne.

               (100)

               Liidu tootmisharu taastus vaatlusalusel perioodil endiselt mõjust, mida põhjustas Venemaalt, Türgist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordiga seotud kahjustav dumping.

         4.5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (101)

               Peaaegu kõiki peamisi kahjunäitajaid iseloomustas negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 11 %. Tootmisharu kandis kogu vaatlusalusel perioodil olulist kahjumit. Kuigi võis täheldada teatavat paranemist, moodustas liidu tootmisharu kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 9,1 %. Peale selle oli liidu tootmisharul vaatlusalusel perioodil järjepidevalt negatiivne rahavoog ning tööhõive vähenes umbes 11 %. Müük vähenes 16 % ning liidu tootjate turuosa 12 protsendipunkti.

               (102)

               Varude näitajad vaatlusalusel perioodil teataval määral paranesid, arvestades seda, et varud vähenesid 14 %, ning investeeringud suurenesid 41 %. Investeeringuid oli aga vaja muu hulgas selleks, et liidu tootjatel oleks võimalik turul konkureerida. Selline suurenemine üksinda ei välista siiski kahjustava mõju olemasolu ning seda tuleks vaadelda pigem liidu tootmisharu käimasoleva ümberkorraldamise osana.

               (103)

               Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   5.1.   Eeldatava impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (104)

               Põhjenduses 57 järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamine tähendaks suure tõenäosusega seda, et dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist jätkuks.

               (105)

               Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharule tekitati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, mis väljendus muu hulgas tootmis- ja müügimahu, turuosa ja tööhõive vähenemisena ning järjepidevalt negatiivse kasumlikkusena, nagu osutati põhjenduses 101.

               (106)

               Vaatamata kõrgetele kohaldatavatele tollimaksudele suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sellest tulenevalt Hiina turuosa kahekordistus (vt põhjendus 65). Hinnasurve liidu turul oli väga suur, võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud olulisi hindade allalöömise marginaale.

               (107)

               Nagu on osutatud eespool põhjenduses 52, oli Hiina vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kolm korda suurem kui liidu tarbimine. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, on seega tõenäoline, et liidu turule siseneks suures koguses vaatlusalust toodet.

               (108)

               Võttes arvesse asjaomase riigi eksportivate tootjate varasemaid ja praegusi hinnakujundustavasid, võib eeldada dumpinguhinnaga impordi jätkumist, mis lööks seega oluliselt alla liidu tootmisharu hindu. Dumpinguhinnaga impordil oleks liidu tootmisharule kindel negatiivne mõju. See tähendaks liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning seega veelgi halvemaid finantstulemusi. Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suureneks liidu tootmisharu turuosa arvelt üha rohkem. See omakorda vähendaks veelgi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamist, mis on juba niigi üks peamistest põhjustest tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil.

               (109)

               Seega järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks väga suure tõenäosusega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumine alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses.

         6.   LIIDU HUVID

               (110)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

               (111)

               Alusmääruse artikli 21 lõike 2 alusel anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (112)

               Seda silmas pidades hinnati, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse suhtes tehtud järeldustele on kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         6.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (113)

               Kehtivad dumpinguvastased meetmed ei takistanud dumpinguhinnaga impordi sisenemist liidu turule ning liidu tootmisharule tekitati vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

               (114)

               Liidu tootmisharu puhul tõestati, et tegemist on struktuurselt elujõulise tööstusharuga. Tootmisprotsessi ratsionaliseerimiseks ning konkurentsivõime ja kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete tulemusena suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootlikkus (6 %) ning vähenes tootmisvõimsus (11 %). Nende meetmete mõju avaldus ka investeeringute tasemes (vt põhjendus 98). Peale selle arenes positiivselt liidu tootmisharu kasumlik eksport, näidates, et liidu tootmisharu oli kolmandate riikide turgudel konkurentsivõimeline (valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas vaatlusalusel perioodil 10 %).

               (115)

               Kui meetmetel lastaks aeguda, halvendaksid olulised asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahud liidu tootmisharu olukorda veelgi. Selle tagajärg oleks muu hulgas turuosa edasine kahanemine, müügihinna langus, tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine ning üldisel tasandil liidu tootmisharu finantsolukorra edasine oluline halvenemine.

               (116)

               Seega järeldas komisjon, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

               (117)

               Käesolevas uurimises tegi koostööd 12 importijat, kuid toruliitmike impordist asjaomasest riigist teatas neist ainult kuus. Moodustati valim kolmest sõltumatust importijast, kelle osa Hiinast pärit koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 15 %. Keskmiselt moodustas asjaomane toode vaid umbes 10 % nende kogumüügist. Vaatlusaluse tootega seotud äritegevus on neil olnud kasumlik. Seda silmas pidades ei ole kehtivad meetmed kontrollitud importijaid oluliselt mõjutanud.

               (118)

               Uurimise käigus selgus samuti, et kõnealused importijad importisid vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil märkimisväärsetes kogustes ning isegi suurendasid koguseid. Seda arvesse võttes ei ole tõenäoline, et meetmete säilitamine kahjustaks edaspidi nende majanduslikku olukorda.

               (119)

               Käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ega andnud endast teada ükski kasutajatest. Nende koostöösoovimatus tundub kinnitavat algses uurimises tehtud järeldust selle kohta, et toruliitmikud moodustavad väga väikese osa nende tootmise kogukuludest ning et arvatavasti ei ole kehtivad meetmed halvendanud nende konkurentsivõimet.

         6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

               (120)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamata jätmiseks ei ole põhjendatud alust.

         7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (121)

               Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks teatavate Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (122)

               Sellest tulenevalt tuleks samuti säilitada Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine impordile Taiwanist, (14) Indoneesiast, (15) Sri Lankast (16) ja Filipiinidelt, (17) sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

               (123)

               Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Tollimaksu määr (%)

               TARICi lisakoodid

               Hiina

               Kõik äriühingud

               58,6

               —

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 584/96, 11. märts 1996, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Horvaatiast ja Taist pärinevate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (ELT L 233, 4.9.2009, lk 1).

      (4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 964/2003, 2. juuni 2003, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte (ELT L 139, 6.6.2003, lk 1).

      (5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 4).

      (6)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 9).

      (7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006, 27. aprill 2006, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Filipiinidelt pärinevatena või mitte (ELT L 116, 29.4.2006, lk 1).

      (8)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 78/2013, 17. jaanuar 2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 27, 29.1.2013, lk 1).

      (9)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1283/2014, 2. detsember 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 347, 3.12.2014, lk 17).

      (10)  ELT C 297, 4.9.2014, lk 12.

      (11)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 35.

      (12)  ELT C 295, 3.9.2014, lk 6.

      (13)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (ELT L 233, 4.9.2009, lk 1).

      (14)  Määrus (EÜ) nr 964/2003.

      (15)  Määrus (EÜ) nr 2052/2004.

      (16)  Määrus (EÜ) nr 2053/2004.

      (17)  Määrus (EÜ) nr 655/2006.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1630, 9. september 2016, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses aktsiariski alammooduli puhul kasutatava üleminekumeetme kohaldamise menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               10.9.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 243/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1630,
   9. september 2016,
   milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses aktsiariski alammooduli puhul kasutatava üleminekumeetme kohaldamise menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 308b lõike 13 kuuendat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõike 13 kohase üleminekumeetme kohaldamiseks peaksid kindlustus- ja edasikindlustusandjad suutma järelevalveasutustele tõendada, et omakapitaliinstrumendid, mille suhtes kõnealust üleminekumeedet kohaldatakse, osteti 1. jaanuaril 2016 või enne seda. Selleks peaksid kindlustus- ja edasikindlustusandjad järgima teatavaid kõnealuste omakapitaliinstrumentide asjakohase kindlakstegemise ja dokumenteerimise menetlusi.

               (2)

               Selleks et tagada üleminekumeetme kohaldamiseks ühtsed tingimused ja kõnealuse kohaldamise asjakohane kontroll, peaksid kindlustus- ja edasikindlustusandjad säilitama andmed mis tahes muudatuste kohta, mis mõjutavad selliste omakapitaliinstrumentide summat, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet. Nad peaksid ajakohastama andmeid iga kord, kui nad arvutavad solventsuskapitalinõuet standardvalemi kohaselt, et teha kindlaks omakapitaliinstrumendid, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet.

               (3)

               Omakapitaliinstrumentide puhul, mida hoitakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või muude fondide vormis investeeringute kaudu, mille puhul aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artikli 173 lõikes 2 sätestatud metoodika enne 1. jaanuari 2016 ostetud omakapitaliinstrumentide summa kindlakstegemiseks ja seepärast ei ole vaja teha kindlaks kõnealuste omakapitaliinstrumentide ostukuupäeva. Kindlakstehtav ja dokumenteeritav asjakohane ostukuupäev peaks olema kõnealuste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või muude fondide vormis investeeringute osakute või aktsiate ostukuupäev.

               (4)

               Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid säilitama andmed selliste omakapitaliinstrumentide, osakute või aktsiate ostukuupäeva kohta, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet. Üleminekumeetme kohaldamise tingimuste täitmise kontrollimiseks vajalikud põhjalikud dokumendid ja teave tuleks taotluse korral teha kättesaadavaks järelevalveasutustele.

               (5)

               Kui kindlustus- ja edasikindlustusandjad müüvad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklis 173 osutatud omakapitaliinstrumente, osakuid või aktsiaid ning seejärel ostavad sama liiki omakapitaliinstrumente, osakuid või aktsiaid tagasi pärast 1. jaanuari 2016, väheneb võrreldes algselt kindlakstehtud summaga selliste omakapitaliinstrumentide summa, mille suhtes kohaldatakse üleminekumeedet. Seepärast peaksid kindlustus- ja edasikindlustusandjate järgitavad menetlused tagama, et selliseid omakapitaliinstrumente, mille suhtes pärast omakapitaliinstrumentide, osakute ja aktsiate müüki ja nende hilisemat ostmist jätkuvalt kohaldatakse üleminekumeedet, saab eristada kõigist muudest omakapitaliinstrumentidest, osakutest ja aktsiatest.

               (6)

               Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

               (7)

               EIOPA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõike 13 esimese lõigu punktis b osutatud standardnäitaja kaal on alla 100 %, säilitavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad andmed delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklis 173 osutatud omakapitaliinstrumentide ja nende ostukuupäevade kohta. Kui kõnealuseid omakapitaliinstrumente hoitakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või muude fondide vormis investeeringute kaudu ning aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit ei saa kohaldada, säilitavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad andmed üksnes ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate või muude fondide vormis investeeringute osakute ja aktsiate kohta, mille suhtes kohaldatakse artikli 173 lõiget 2, ja nende ostukuupäeva kohta.
   2.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad esitavad pädevale asutusele taotluse korral kõnealuste omakapitaliinstrumentide, osakute ja aktsiate kohta kogu vajaliku teabe koos nende ostukuupäeva tõendavate dokumentidega.
   3.   Lõikes 1 osutatud andmeid ajakohastatakse iga kord, kui kindlustus- või edasikindlustusandja arvutab solventsuskapitalinõuet, kohaldades direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308b lõikes 13 sätestatud üleminekumeedet.
   4.   Kui kindlustus- ja edasikindlustusandjad müüvad lõikes 1 osutatud omakapitaliinstrumente, osakuid või aktsiaid, mis on ostetud 1. jaanuaril 2016 või enne seda, ning seejärel ostavad sama liiki omakapitaliinstrumente, osakuid või aktsiaid pärast 1. jaanuari 2016, tagavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad, et järelejäänud omakapitaliinstrumendid, osakud või aktsiad, mis on ostetud 1. jaanuaril 2016 või enne seda, saab kindlaks teha vastavalt lõikele 1.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. september 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/869, 5. juuni 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

text:
               6.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 142/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/869,
   5. juuni 2015,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014.

               (2)

               Nõukogu võttis 5. märtsil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/364, (2) milles nähakse ette, et nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP (3) sätestatud piiravaid meetmeid kohaldatakse kuni 6. märtsini 2016 neljateistkümne isiku suhtes ning kuni 6. juunini 2015 nelja isiku suhtes.

               (3)

               Nõukogu võttis 5. juunil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/876, (4) milles sätestatakse, et kõnealusest neljast isikust ühe isiku suhtes tuleks piiravaid meetmeid kohaldada 6. oktoobrini 2015 ning kahe isiku suhtes 6. märtsini 2016. Lisaks tuleks ajakohastada kõnealuste isikutega seonduvaid põhjendusi.

               (4)

               Üks isik tuleks jätta välja määruse (EL) nr 208/2014 I lisas esitatud loetelust füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. juuni 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. RINKĒVIČS

      (1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

      (2)  Nõukogu 5. märtsi 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/364, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT L 62, 6.3.2015, lk 25).

      (3)  Nõukogu 5. märtsi 2014. aasta otsus 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT L 66, 6.3.2014, lk 26).

      (4)  Nõukogu 5. juuni 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/876, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 30).

      LISA

                  1)

                  Määruse (EL) nr 208/2014 I lisast jäetakse alates 6. juunist 2015 välja allpool loetletud isik:
                  kanne nr 8 – Viktor Viktorovych Yanukovych (Віктор Вікторович Янукович) (endise presidendi poeg)

                  2)

                  Määruse (EL) nr 208/2014 I lisas esitatud kanded järgmiste isikute kohta asendatakse alltoodud kannetega:

                              4.

                              Olena Leonidivna Lukash (Олена Леонідівна Лукаш), Elena Leonidovna Lukash (Елена Леонидовна Лукаш)

                              Sündinud 12. novembril 1976 Rîbnițas (Moldova), endine justiitsminister

                              Isik, kelle suhtes Ukraina ametivõimud on algatanud uurimise seoses osalemisega riigile kuuluvate rahaliste vahendite omastamises.

                              6.3.2014

                              10.

                              Serhii Petrovych Kliuiev (Сергій Петрович Клюєв), Serhiy Petrovych Klyuyev

                              Sündinud 19. augustil 1969 Donetskis, Andrii Kliuievi vend, ärimees

                              Isik, kelle suhtes Ukraina ametivõimud on algatanud uurimise seoses osalemisega riigile kuuluvate rahaliste vahendite omastamises. Isik, kes on seotud loetellu kantud isikuga (Andrii Petrovych Kliuiev), kelle suhtes Ukraina asutused algatasid kriminaalmenetluse seoses riigile kuuluvate rahaliste vahendite või vara omastamisega.

                              6.3.2014

                              13.

                              Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Дмитро Володимирович Табачник)

                              Sündinud 28. novembril 1963 Kiievis, endine haridus- ja teadusminister

                              Isik, kelle suhtes Ukraina ametivõimud on algatanud uurimise seoses osalemisega riigile kuuluvate rahaliste vahendite omastamises.

                              6.3.2014


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1150/2012, 4. detsember 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 333/43

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1150/2012,
   4. detsember 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. detsember 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MA

                  54,9

                  TN

                  81,9

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  61,7

                  0707 00 05

                  AL

                  59,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  104,1

                  ZZ

                  99,0

                  0709 93 10

                  MA

                  120,6

                  TR

                  93,3

                  ZZ

                  107,0

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  ZA

                  62,1

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  54,6

                  0805 20 10

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  69,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  82,4

                  ZZ

                  83,7

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  MK

                  39,5

                  US

                  125,2

                  ZA

                  214,1

                  ZZ

                  126,3

                  0808 30 90

                  CN

                  33,5

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  102,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/923, 10. juuni 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               11.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 154/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/923,
   10. juuni 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  136,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  102,9

                  0709 93 10

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  145,6

                  0805 50 10

                  AR

                  175,8

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  179,9

                  ZZ

                  150,7

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  107,0

                  CL

                  135,0

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  180,4

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  123,6

                  ZZ

                  128,3

                  0809 10 00

                  TR

                  269,1

                  ZZ

                  269,1

                  0809 29 00

                  TR

                  527,5

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  708,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 367/2014, 10. aprill 2014 , millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo

text:
               11.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 367/2014,
   10. aprill 2014,
   millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 16 lõikele 1 koosneb Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude iga-aastane ülemmäär maksimumsummadest, mis on selle jaoks kindlaks määratud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) I lisa kohaselt turuga seotud kulude ja otsetoetuste rahastamise vaheülemmäära alusel.

               (2)

               Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (3) artikli 10c lõikes 2 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10b lõikes 5 osutatud vabatahtlikust kohandamisest ja kõnealuse määruse artikli 136 kohaldamisest tulenevad summad tuleb teha kättesaadavaks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarveaastaks 2014.

               (3)

               Komisjoni rakendusotsuses 2013/146/EL (4) on määratud kindlaks vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenevad summad Ühendkuningriigis 2013. kalendriaastaks. Kõnealune summa tuleks teha EAFRD-le kättesaadavaks 2014. aastal.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136 kohaselt oli liikmesriikidel selle asemel, et tugineda kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punktile a, lubatud 1. augustiks 2009 otsustada teha alates eelarveaastast 2011 kõnealuse määruse artikli 69 lõike 7 kohaselt arvutatav summa kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengukavade raames. Ülekandmiseks kättesaadavad summad on arvutatud ja kindlaks määratud komisjoni määruse (EÜ) nr 1120/2009 (5) III lisas.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 136b (lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1310/2013 (6)) on sätestatud, et liikmesriigid, kes vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 136 otsustasid alates eelarveaastast 2011 teha teatava summa kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengukavade raames, jätkavad kõnealuse määruse VIIIa lisas (lisatud määrusega (EL) nr 1310/2013) nimetatud summade kättesaadavaks tegemist EAFRDst rahastatavate maaelu arengukavade raames eelarveaastaks 2015.

               (6)

               Seepärast tehakse määruse (EÜ) nr 73/2009 VIIIa lisas Saksamaa ja Rootsi jaoks sätestatud summad EAFRDst rahastatavate maaelu arengukavade raames kättesaadavaks eelarveaastaks 2015.

               (7)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (7) artikli 66 lõikes 1 on sätestatud, et nende liikmesriikide puhul, kes kohaldasid nõukogu määruse (EÜ) nr 637/2008 (8) artikli 4 lõike 1 esimest lõiku, kantakse kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjaomane aastaeelarve alates 1. jaanuarist 2014 üle EAFRDsse. Kreeka kohaldas määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 4 lõike 1 esimest lõiku.

               (8)

               Seepärast on asjakohane määrata kindlaks netosaldo, mis tuleb teha kättesaadavaks EAGFi kuludeks eelarveaastatel 2014–2020. Selguse huvides tuleks EAFRD-le kättesaadavaks tehtavad summad avaldada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kuludeks eraldatud netosaldo, samuti Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10c lõikele 2, artiklitele 136 ja 136b ning määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 66 lõikele 1 eelarveaastateks 2014–2020 kättesaadavaks tehtud summad on sätestatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

      (2)  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

      (4)  Komisjoni rakendusotsus 2013/146/EL, 20. märts 2013, millega määratakse kindlaks vabatahtliku kohandamise kohaldamisest tulenevad summad Ühendkuningriigis 2013. kalendriaastaks (ELT L 82, 22.3.2013, lk 58).

      (5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1120/2009, 29. oktoober 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 316, 2.12.2009, lk 1).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal (ELT L 347, 20.12.2013, lk 865).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

      (8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 637/2008, 23. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestatakse puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava (ELT L 178, 5.7.2008, lk 1).

      LISA

                  (miljonites eurodes)

                  Eelarveaasta

                  EAFRD-le kättesaadavaks tehtud summad

                  EAGFi kuludeks eraldatud netosaldo

                  Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 10b

                  Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136

                  Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136b

                  Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 66

                  2014

                  296,3

                  51,6

                  4,0

                  43 778,1

                  2015

                  51,6

                  4,0

                  44 312,4

                  2016

                  4,0

                  44 624,0

                  2017

                  4,0

                  44 859,0

                  2018

                  4,0

                  44 885,0

                  2019

                  4,0

                  44 912,0

                  2020

                  4,0

                  44 937,0


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 678/2012, 16. juuli 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ „Szőregi rózsatő” (KGT)]

text:
               25.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 678/2012,
   16. juuli 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Szőregi rózsatő” (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Szőregi rózsatő” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 310, 22.10.2011, lk 17.

      LISA
      Määruse II lisas osutatud põllumajandustooted:

         Klass 3.5.   Lilled ja dekoratiivtaimed

      UNGARI
      Szőregi rózsatő (KGT)