title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 579/2010, 29. juuni 2010 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

text:
               2.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 168/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 579/2010,
   29. juuni 2010,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 19,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   I.   Eelmine uurimine ja jõusolevad tasakaalustavad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8 % – 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.

               (2)

               Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis oma määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.

               (3)

               Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe India PET-kile tootja Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimisega muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

               (4)

               Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja Jindal Poly Films Limited’i (varasem nimetus Jindal Polyester Ltd, edaspidi „Jindal”) subsideerimisega muutis nõukogu 2007. aasta septembris oma määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

               (5)

               Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris oma määrusega (EÜ) nr 15/2009 (6) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste tootjate suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

         II.   Kehtivad dumpinguvastased meetmed

               (6)

               Äriühingu Jindal Poly Films Limited suhtes kehtib dumpinguvastane tollimaks 0 % (7).

         III.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

               (7)

               Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja Jindal Poly Films Limited (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega. Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel kehtestati meetmed, on märkimisväärselt muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad.

               (8)

               Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, ning kuulutas 9. septembril 2009. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (8) välja algmääruse artikli 19 kohase osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seotud subsideerimise tasemega ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas taotluse esitaja suhtes kehtivad meetmed tuleks tühistada või tuleks neid muuta.

               (9)

               Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnatakse läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2, st tollimaksu, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, mis tegutsevad Indias.

         IV.   Uurimisperiood

               (10)

               Subsideerimise taseme uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

         V.   Uurimisega seotud isikud

               (11)

               Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, India valitsusele ning äriühingutele Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Saksamaa, Toray Plastics Europe, Prantsusmaa ja Nurell, Itaalia, kes esindavad valdavat osa Euroopa PET-kile tootjatest (edaspidi „liidu tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (12)

               Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

               (13)

               Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.

               (14)

               Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.

               (15)

               Küsimustikule saatsid vastused taotluse esitaja ja India valitsus.

               (16)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäigud tehti taotluse esitaja ja India valitsuse valdustesse Delhis.

         VI.   Teabe avalikustamine ja märkused menetluse kohta

               (17)

               India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati põhifaktid ja kaalutlused, mille alusel otsustati soovitada taotluse esitaja suhtes kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist. Neile anti piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on esitatud allpool.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE

               (18)

               Käesolevas uurimises käsitletav toode on sama toode, mida on käsitletud määruses (EÜ) nr 367/2006, nimelt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit PET-kile.

         C.   SUBSIDEERIMINE

   1.   Sissejuhatus

               (19)

               India valitsuse ja teiste huvitatud isikute esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:

                           a)

                           eellubade kava (Advance Authorization Scheme, varasem nimetus Advance Licence Scheme);

                           b)

                           imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           c)

                           kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           d)

                           ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme).

               e)

               ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives).

               (20)

               Eespool punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtlikult esitatud ekspordi- ja impordipoliitika dokumentides („Export and Import Policy” documents), mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Kõnealuse juhtumi puhul on läbivaatamise uurimisperioodi jaoks oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta plaan ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 2004–2009”). Lisaks sellele kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” („Handbook of Procedures - 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I”, edaspidi „HOP 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.

               (21)

               Punktis d nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse (Banking Regulation Act 1949) jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India – RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.

               (22)

               Eespool punktis e nimetatud kava haldavad India ametiasutused.

         2.   Eellubade kava

   a)   Õiguslik alus

               (23)

               Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja HOP 2004–2009 I köite peatükkides 4.1–4.30. Varasema läbivaatamise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

         b)   Abikõlblikkus

               (24)

               Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 25. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on mainitud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksuse tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel.

         c)   Praktiline rakendamine

               (25)

               Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:
               i)   tegelik eksport: see on peamine allkava, mis võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote tootmiseks importida sisendmaterjali tollimaksuvabalt. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;
               ii)   iga-aastane vajadus: selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendit, mida kasutatakse sellesse tooterühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse;
               iii)   vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja ta võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;
               iv)   ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” EXIM-poliitika 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;
               v)   eelnevad vabastusotsused: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul;
               vi)   sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

               (26)

               Taotluse esitaja sai seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Taotluse esitaja kasutas neist kaht allkava, s.o i) tegeliku ekspordi eellubade kava ja ii) vahetarnete eellubade kava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

               (27)

               Kontrollimise eesmärgil nõuavad India ametiasutused, et eelloa omanik peaks „tegelikkusele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabade importkaupade/kodumaalt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud formaadis (HOP 2004–2009 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. Eelnimetatud sätteid kohaldatakse siiski ainult eellubade suhtes, mis on välja antud 13. mail 2005 või pärast seda. Kõigi varem välja antud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrolli eeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja 18. lisas ettenähtud vormis (peatükk 4.30 ja HOP I 2002–2007 18. lisa).

               (28)

               Nende allkavade puhul, mida taotluse esitaja läbivaatamise uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi ja ekspordiga samaväärsete toimingute allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009. Kõige hilisemad PET-kile ja vahetoote PET-laastude SIONite muudatused vaadati läbi 2005. aasta septembris.

               (29)

               Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

               (30)

               Kava ei ole pärast eelmist 2009. aasta jaanuaris lõpetatud ja taotluse esitajaga seotud subsideerimist käsitlevat osalist vahepealset läbivaatamist muutunud. Nagu on näidatud põhjenduses 39, on selle kava alusel antav hüvitis siiski oluliselt vähenenud.

               (31)

               Käesoleva läbivaatamise uurimise käigus tehti ka kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid kas ei järgitud või tegelikult ei rakendatud. Taotluse esitaja ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmises kasutati ning millistes kogustes, nagu on sätestatud aastate 2004–2009 väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy – FTP) 23. lisas ja algmääruse II lisa II jaotise 4. punktis. India valitsus tarbimisregistrit ei kontrollinud.

               (32)

               2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FTP 2004–2009 haldamises (kohustus seoses litsentsi hüvitamise menetlusega saata India ametiasutustele tarbimisregister) ei olnud taotluse esitaja puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte de facto kohaldamist praegu kontrollida.

         d)   Järeldus

               (33)

               Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.

               (34)

               Peale selle sõltuvad eellubade kava raames toimuv tegelik eksport ja eellubade kava raames toimuvad ekspordiga samaväärsed toimingud juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse neid algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseteks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud nende kavade alusel toetust ei saa.

               (35)

               Kahte praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II jaotise 4. punkt ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II jaotise 2. punkt). SIONid vaatlusaluse toote kohta ei olnud piisavalt täpsed. SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt korraldada (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

               (36)

               Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad.

         e)   Subsiidiumi summa arvutamine

               (37)

               Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks.

               (38)

               Subsiidiumisummad taotluse esitajale, kes kasutas eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud kahe allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma asjakohase nimetajana läbivaatamise uurimisperioodi vaatlusaluse toote ekspordikäibega, kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

               (39)

               Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul taotluse esitaja suhtes kohaldatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,7 %.

         3.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (40)

               Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja HOP 2004–2009 I köite 4. peatükis.

         b)   Abikõlblikkus

               (41)

               Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

         c)   DEPB-kava rakendamine

               (42)

               Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks SIONite alusel, võttes arvesse eksporditava toote tootmiseks kasutatava imporditud sisendite eeldatavat kogust ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.

               (43)

               Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Selleks et kaupu saaks eksportida, väljastavad India tolliasutused eksportimise ajal ekspordi saatearve. Kõnealuses dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal.

               (44)

               DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib piiramatult kasutada tollimaksude tasumiseks imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade, edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

               (45)

               DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis jäävad välja HOP I 2004–2009 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise ajavahemikust. Enamgi veel, HOP I 2004–2009 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).

               (46)

               Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

         d)   Järeldused DEPB-kava kohta

               (47)

               DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.

               (48)

               Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

               (49)

               Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või -menetlus, et kinnitada, milliseid sisendeid tarvitatakse eksporditud toote tootmisprotsessis või kas esines imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ja II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetusi sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

         e)   Subsiidiumi summa arvutamine

               (50)

               Algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Võeti arvesse, et toetust saadakse selle kava raames toimuva eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles on märgitud muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Lisaks sellele kandis koostööd tegev eksportiv tootja DEPB-krediidi tekkepõhiselt eksporditehingu sooritamisel tuludesse.

               (51)

               Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

               (52)

               Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul taotluse esitaja suhtes kohaldatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 5,1 %.

         4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (53)

               Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja HOP 2004–2009 I köite 5. peatükis.

         b)   Abikõlblikkus

               (54)

               Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad, toetavate tootjatega seotud vahendavad eksportijad ning teenusepakkujad.

         c)   Praktiline rakendamine

               (55)

               Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist nähakse kavaga kõigile selle raames imporditud kapitalikaupadele ette 5 % vähendatud imporditollimaks. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks.

               (56)

               Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

               (57)

               Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

         d)   Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

               (58)

               EPCG-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse poolne finantstoetus, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Pealegi on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

               (59)

               Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna neid litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

               (60)

               Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

         e)   Subsiidiumi summa arvutamine

               (61)

               Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupade maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamise korral arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud.

               (62)

               Taotluse esitaja väitis, et EPCG-kava alusel Khanvelis asuva üksuse tarbeks tollimaksuvabalt imporditud kapitalikaubad ei olnud enam kasutuses ning nende kaupadega seotud soodustust ei tohiks lugejasse arvata. Vastusena sellele tuleb märkida, et taotluse esitaja on juba saanud kõnealuste kapitalikaupadega seotud soodustust. Lisaks ei ole tõendeid selle kohta, et kõnealused kaubad ei ole enam taotluse esitaja käsutuses või et neid enam ei kasutata, seega tuleb see väide jätta arvesse võtmata.

               (63)

               Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud vaatlusaluse toote kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

               (64)

               Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul taotluse esitaja suhtes kohaldatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 2,3 %.

         5.   Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – EC-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (65)

               Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (ekspordikrediit ruupiates/välisvaluutas), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

         b)   Abikõlblikkus

               (66)

               Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

         c)   Rakendamine

               (67)

               Selle kava raames sätestab India Reservpank ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. EC-kava koosneb kahest allkavast, veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab India Reservpank pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

               (68)

               India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.

               (69)

               Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

         d)   Kokkuvõte EC-kava kohta

               (70)

               Põhjenduses 65 nimetatud India Reservpanga koondringkirjas kehtestatud EC-krediidi soodusintressimäär aitab turutingimuste alusel sätestatud laenukuludega võrreldes vähendada eksportija intressikulusid ning on seega algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne kodumaisest finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt.

               (71)

               Hoolimata asjaolust, et EC-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punkti b kohase „valitsuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning India Reservpanga juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi ülemmäärade suhtes, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega ning India Reservpanga korraldustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest nagu on nimetatud algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis a.

         e)   Subsiidiumisumma arvutamine

               (72)

               Subsiidiumisumma on arvutatud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui taotluse esitaja suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

               (73)

               Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul taotluse esitaja suhtes kohaldatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,2 %.

         6.   Ergutussüsteem

   a)   Õiguslik alus

               (74)

               Varasemate PET-kilet käsitlevate uurimiste käigus, sealhulgas läbivaatamisel, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi selle süsteemi alusel on kehtestatud toetusesaaja tunnistuses.

               (75)

               Maharashtra valitsuse ergutussüsteemi on selle kehtestamisest alates mitu korda muudetud. Taotluse esitaja saab toetust endiselt 1993. aasta ergutussüsteemi kava, mitte selle järglaste alusel. Seetõttu hinnati käesoleval juhul ainult 1993. aasta ergutussüsteemi kava.

               (76)

               Lääne-Bengali valitsuse müügimaksutagastuse kava näeb ette vabastuse riiklikust müügimaksust. Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja sai Lääne-Bengali valitsuse ergutussüsteemi raames ostudega seotud müügimaksuvabastust. Selle maksusätte alusel vabastatakse äriühing omamaiselt müügilt müügimaksu tasumisest (nii kohalik kui ka riiklik müügimaks).

         b)   Abikõlblikkus

               (77)

               Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamiseks või mitmekesistamiseks. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

         c)   Rakendamine

               (78)

               Müügimaksuvabastuse kava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastati määratud üksused müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab kava tingimustele. Ehkki arvatakse, et müügitehinguga seotud vabastus ei too määratud müügiüksustele mingit kasu, toob ostutehingutega seotud vabastus kasu kindlaksmääratud ostuüksustele.

               (79)

               Maharashtra osariigis ei kehti enam müügimaksust vabastamine kaupade ostmisel (mis varem Maharashtra ergutussüsteemi alusel võimalik oli). 2005. aasta aprillis asendati Maharashtra osariigi müügimaksualased õigusaktid käibemaksusüsteemiga. Kuna taotluse esitaja suhtes vabastus ei kehti, on ta pidanud alates 2005. aasta aprillist maksma materjalide ostmisel käibemaksu.

         d)   Järeldused

               (80)

               Maharashtra valitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi kava silmas pidades sai taotluse esitaja läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tagasi ainult müügimaksu valmistoodangu müügi pealt, mille kohta varem on leitud, et see ei too selle saajale mingit kasu (määruse (EÜ) nr 367/2006 põhjendus 114). Seega ei tehtud kindlaks Maharashtra valitsuse 1993. aasta ergutussüsteemi kava alusel saadavat tasakaalustatavat toetust.

               (81)

               Pidades silmas toorainet, mida taotluse esitaja on riikliku müügimaksu vabalt ostnud äriühingutelt, mis ei asu Maharashtra osariigis, pakub ergutussüsteem subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Ostudelt tasutavast müügimaksust vabastamine on rahaline toetus, kuna see vähendab valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus äriühingutele kasu, kuna see parandab nende likviidsust.

               (82)

               Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse ühe India osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse kindlaksmääratud geograafilistesse piirkondadesse. Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Toetuse määr erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti a ja artikli 4 lõike 3 kohaselt seega tasakaalustatav.

         e)   Subsiidiumisumma arvutamine

               (83)

               Müügimaksu vabastuse puhul arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud läbivaatamise uurimisperioodil laekuma, kuid jäi maksmata.

               (84)

               Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

               (85)

               Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul taotluse esitaja suhtes kohaldatud subsiidiumimäär kõnealuse kava alusel oli 0,1 %.

         7.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

               (86)

               Tuletatakse meelde, et määrusega (EÜ) nr 1124/2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 367/2006, on taotluse esitaja suhtes kehtestatud tasakaalustatava subsiidiumi summa ad valorem 17,1 %.

               (87)

               Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati taotluse esitaja suhtes tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 8,4 %, nagu allpool kirjeldatud:

                           KAVA→

                           Eellubade kava (9)

                           DEPB-kava (9)

                           EPCG-kava (9)

                           EC-kava (9)

                           Ergutussüsteem

                           Kokku

                           ÄRIÜHING ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Jindal Poly Films Limited

                           0,7

                           5,1

                           2,3

                           0,2

                           0,1

                           8,4

               (88)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatud subsiidiumi tase on vähenenud.

         8.   Tasakaalustusmeetmed

               (89)

               Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks. Leiti, et sellele osutavad mitu asjaolu.

               (90)

               Esiteks tuleks märkida, et käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise järeldused on kooskõlas subsiidiumide summadega, mis kehtestati viie India PET-kile tootja suhtes 2009. aasta jaanuaris avaldatud osalise vahepealse läbivaatamise käigus ning siis leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on vahemikus 5,4 % – 8,6 %. See osutab teatavale kõnealuse tootega seotud subsiidiumide taseme püsivusele Indias.

               (91)

               Teiseks tuleks märkida, et kuigi eelmise uurimise käigus leiti, et peamine soodustus saadi eellubade kava alusel, on selle kava alusel saadav soodustus läbivaatamise uurimisperioodi jooksul oluliselt vähenenud ning on saadud tõendeid selle kohta, et soodustused vähenesid ka pärast läbivaatamise uurimisperioodi.

               (92)

               Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab subsiidiume ka edaspidi, kuid need on väiksemad, kui eelmise osalise vahepealse läbivaatamise uurimise käigus kindlaks määratud summad.

               (93)

               Kuna on tõestatud, et taotluse esitaja subsiidumid on vähenenud ning on tõenäoline, et ta saab subsiidiume ka edaspidi, kuid need on väiksemad, kui eelmise osalise vahepealse läbivaatamise uurimise käigus kindlaks määratud summad, tuleks meedet uute järelduste arvesse võtmiseks muuta.

               (94)

               Võttes arvesse eespool esitatut, tuleks muudetud tasakaalustav tollimaksumäär kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid jäävad kõrgemaks.

               (95)

               Vastavalt algmääruse artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed parandused (10) artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Kuna taotluse esitaja puhul on kehtestatud vaatlusaluse toote suhtes 0 % dumpinguvastane tollimaks, nagu on märgitud põhjenduses 6, siis need sätted käesoleval juhul ei kehti.

               (96)

               Võttes arvesse tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse nende asjaomaste eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2, st tollimaksu, mida kohaldatakse Indias tegutsevate „kõikide teiste äriühingute” suhtes, märgitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes peale taotluse esitaja,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

      „2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku tasakaalustavat tollimaksu:

                  Äriühing

                  Lõplik tollimaks (%)

                  TARICi lisakood

                  Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

                  7,2

                  A026

                  Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

                  5,4

                  A028

                  Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

                  8,4

                  A030

                  MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

                  8,7

                  A031

                  Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

                  8,6

                  A032

                  SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

                  5,4

                  A753

                  Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

                  6,4

                  A027

                  Kõik teised äriühingud

                  19,1

                  A999”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Luxembourg, 29. juuni 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ESPINOSA

      (1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

      (3)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

      (4)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.

      (5)  ELT L 255, 29.9.2007, lk 1.

      (6)  ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.

      (7)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

      (8)  ELT C 215, 9.9.2009, lk 17.

      (9)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid.

      (10)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 711/2012, 3. august 2012 , millega muudetakse seoses muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatamise meetoditega määrust (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               4.8.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 209/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 711/2012,
   3. august 2012,
   millega muudetakse seoses muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatamise meetoditega määrust (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, (2) on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõike 3 kohaselt vastu võetavate rakenduseeskirjadega võib lubada muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuseks kasutada lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet ja pommikoeri.

               (2)

               Selleks et kasutada muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuseks lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet ja pommikoeri, on vaja vastu võtta üksikasjalikud sätted.

               (3)

               Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme ja pommikoerte kasutamisel muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuseks tuleks arvesse võtta töötajate läbivaatuse konkreetset eripära ning asjaolu, et kõnealuste meetodite kasutamine võib hõlbustada läbivaatusprotsessi ja muuta selle tulemuslikumaks.

               (4)

               Komisjoni 4. märtsi 2010. aasta määruses (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, (3) kehtestatud sätted metallidetektoriväravate (WTMD) kohta tuleks läbi vaadata, arvestades tsiviillennundust ohustavaid arengusuundi ja eri kategooriasse kuuluvate isikutega seotud riske.

               (5)

               Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EL) nr 185/2010 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. august 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

      (2)  ELT L 91, 3.4.2009, lk 7.

      (3)  ELT L 55, 5.3.2010, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Punkt 1.3.1 asendatakse järgmisega:
                  „1.3.1.   Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatus

                              1.3.1.1.

                              Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest või seadmetest:

                                          a)

                                          käsitsi läbivaatus;

                                          b)

                                          metallidetektorväravad (WTMD);

                                          c)

                                          pommikoerad;

                                          d)

                                          lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;

                                          e)

                                          turvaskannerid, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust.

                              1.3.1.2.

                              Muude isikute kui reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.1.3–4.1.1.6 ja punkti 4.1.1.10.

                              1.3.1.3.

                              Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse vaid täiendava läbivaatusmeetodina või juhusliku valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina käsitsi läbivaatuse, metallidetektorvärava (WTMD) või turvaskanneri asemel.

                              1.3.1.4.

                              Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest ja seadmetest:

                                          a)

                                          käsitsi läbivaatus;

                                          b)

                                          läbivalgustusseade;

                                          c)

                                          lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;

                                          d)

                                          pommikoerad;

                                          e)

                                          lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

                              1.3.1.5.

                              Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.2.4–4.1.2.7.

                              1.3.1.6.

                              Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse vaid täiendava läbivaatusmeetodina või juhusliku valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina käsitsi läbivaatuse, läbivalgustusseadme või lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seadme asemel.

                              1.3.1.7.

                              Liites 4-C loetletud esemeid võib kaasas kanda üksnes selleks volitatud isik, et täita ülesandeid, mis on olulised lennujaamarajatiste või õhusõidukite käitamiseks või kohustuste täitmiseks lennu ajal.

                              1.3.1.8.

                              Kui muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed tuleb läbi vaadata korduva pistelise valiku põhimõttel, kehtestab pädev asutus riskianalüüsi alusel kontrollisageduse.

                              1.3.1.9.

                              Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni eraldi otsuse lisasätteid.”

                  2.

                  Punkt 12.1.2 asendatakse järgmisega:
                  „12.1.2.   Metallidetektorväravate (WTMD) standardid

                              12.1.2.1.

                              Metallidetektorväravate (WTMD) suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni eraldi otsuses.

                              12.1.2.2.

                              Kõik metallidetektorväravad (WTMD), mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama 1. standardile.

                              12.1.2.3.

                              Kõik metallidetektorväravad (WTMD), mida kasutatakse reisijate läbivaatuseks, peavad vastama 2. standardile.”


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 792/2011, 5. august 2011 , millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               9.8.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 204/11

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 792/2011,
   5. august 2011,
   millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   AJUTISED MEETMED

               (1)

               Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 118/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

               (2)

               Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist.

               (3)

               Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   JÄRGNENUD MENETLUS

               (4)

               Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

               (5)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule.

               (6)

               Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

               (7)

               Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

         3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (8)

               Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8–11.

         4.   DUMPING

   4.1.   Normaalväärtus

               (9)

               Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused.

               (10)

               Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19–20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda.

               (11)

               Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16-protsendiline müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8-protsendiline kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta.

               (12)

               Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15–17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd, kui seda on olnud võimalik kontrollida, peeti 16-protsendilist müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi.

               (13)

               Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8-protsendiline kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5-protsendilist määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5-protsendilist kasumimäära ning teiseks kasutati 5-protsendilist kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud, ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära.

               (14)

               Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5-protsendiline kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi.

               (15)

               Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust.

               (16)

               Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse, võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate liitu suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit.

               (17)

               Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik, ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi.

               (18)

               Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15–20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta.

         4.2.   Ekspordihind ja võrdlus

               (19)

               Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega.

               (20)

               Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21–24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.

         4.3.   Dumpingumarginaal

               (21)

               Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused.

               (22)

               Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

                           Eksportiv tootja

                           Dumpingumarginaal

                           Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tai

                           16,3 %

               (23)

               Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist liitu, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.

         5.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (24)

               Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28–32 esitatud järeldused.

         6.   KAHJU

   6.1.   Liidu tarbimine ja Taist pärit import

               (25)

               Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem, kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid.

               (26)

               Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas.

               (27)

               Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008 – uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid, ning Eurostati andmetele muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele.

               (28)

               Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi / tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8–15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0–15,0 %-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu.

               (29)

               Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele, mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata.

               (30)

               Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta.

         6.2.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (31)

               Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse.

               (32)

               Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt.

               (33)

               Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses

         7.   PÕHJUSLIK SEOS

   7.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (34)

               Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–64.

         7.2.   Muude tegurite mõju

               (35)

               Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju.

               (36)

               Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25–30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel.

               (37)

               Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku liidu muude tootjate turuosa suurenemisega.

               (38)

               Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma liidus toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist pärit ekspordist. Isegi kui teisel liidu tootjal õnnestus liidu tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud liidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik.

               (39)

               Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % liidu turust, st see on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui liidu hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing.

               (40)

               Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt kõrgem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt langenud.

               (41)

               Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine.

         7.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (42)

               Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65–76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

         8.   LIIDU HUVID

               (43)

               Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse.

               (44)

               Ajutise määruse põhjenduste 79–90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust.

         8.1.   Importijad ja kauplejad

               (45)

               Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab liidus spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes.

               (46)

               Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja liidu tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta.

               (47)

               Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92), vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega.

         8.2.   Kasutajad

               (48)

               Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustiku vastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit eri allikatest nii liidus, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat.

               (49)

               Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele.

               (50)

               Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab liidu turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte liidust ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et liidu turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu.

               (51)

               Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda liidu turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud.

         8.3.   Järeldus liidu huvide kohta

               (52)

               Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77–110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

         9.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   9.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (53)

               Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–114.

         9.2.   Lõplikud meetmed

               (54)

               Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6 %, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6 % kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine.

               (55)

               Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3 %, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase.

               (56)

               Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3-protsendiline lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr.

         10.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

               (57)

               Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavatele Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ja 8305100036) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 16,3 %.
   3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Määruse (EL) nr 118/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. august 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 37, 11.2.2011, lk 2.