title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 415/2012, 15. mai 2012 , millega 171. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               16.5.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 128/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 415/2012,
   15. mai 2012,
   millega 171. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               7. ja 9. mail 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi nende isikute taotlused end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjalikud aruanded.

               (3)

               Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. mai 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

                  (1)

                  Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:
                  „Kamal Ben Mohamed Ben Ahmed Darraji (teise nimega Kamel Darraji). Aadress: Via Varzi 14/A – Busto Arsizio, Varese, Itaalia. Sünniaeg: 22.7.1967. Sünnikoht: Menzel Bouzelfa, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L029899 (14.8.1995 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 13.8.2000). Muu teave: a) Itaalia maksukood: i) DDR KML 67L22 Z352Q, ii) DRR KLB 67L22 Z352S, b) 2009. aasta detsembri seisuga elas Itaalias. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 23.6.2004.”

                  (2)

                     „Ibrahim Abdul Salam Mohamed Boyasseer (teiste nimedega a) Abu Al-Banaan, b) Ibrahim Bouisir, c) Ibrahim Buisir, d) Ibrahim Abdul Salem Mohamed Buisir, e) Ibrahim Buwisir, f) Ibrhm Buwisir. Aadress: 20 Hillview Grove, Ballinteer, Dublin 16, Iirimaa. Sünniaeg: 1.9.1962. Sünnikoht: Benghazi, Liibüa. Kodakondsus: a) Liibüa, b) Iiri. Riiklik isikukood: 6977094P (Irish Personal Public Service number). Pass nr: L038300 (Iiri pass, mis on välja antud Dublinis Iirimaal 4. septembril 2002, tühistatud 14. mail 2009) Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 4.2.2009.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 890/2013, 16. september 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Amarene Brusche di Modena (KGT)]

text:
               18.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 247/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 890/2013,
   16. september 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Amarene Brusche di Modena (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1028/2009 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Amarene Brusche di Modena” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluses soovitakse spetsifikaati muuta, et täpsustada puuviljade suhkrusisaldust saagikoristuse ja töötlemise ajal ning enne kontsentreerimistoimingut lisatava suhkru (sahharoos) hulka, samuti lubada kasutada nõusid, mille maht ja materjal erinevad registreeritud mahust ja materjalist.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud geograafilise tähise „Amarene Brusche di Modena” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi peamisi üksikasju sisaldav konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. september 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 283, 30.10.2009, lk 39.

      I LISA
      Kaitstud geograafilise tähise „Amarene Brusche di Modena” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

         Tootmismeetod

      Kaitstud geograafilise tähisega toote „Amarene Brusche di Modena” valmistamiseks kasutatavate viljade puhul on lubatud, et nendel aastatel, kui juunikuu sademetehulk on kokku üle 80 mm, on viljade suhkrusisaldus saagikoristuse ajal kahe Brixi kraadi võrra väiksem.
      Suhkrusisalduse alanemine töötlemisetapis kahe Brixi kraadi võrra võrreldes korjamishetkega on lubatud, kui vilju jahutatakse külmas vees (hydrocooling).
      Väärtõlgenduste vältimiseks tuleb täpsustada, et enne kontsentreerimistoimingut võib suhkrut (sahharoos) lisada kuni 35 % ulatuses toote kogusest.

         Märgistus

      Spetsifikaadi kohaselt on lubatud pakendada hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” nõudesse, mille materjal ja maht on varem ettenähtust erinev, tingimusel, et nõud on ette nähtud kokkupuuteks toiduainetega. Seega on tootjatel võimalus kohandada pakendit vastavalt turu nõuetele, mis on pidevas muutumises.

      II LISA

         KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

         „AMARENE BRUSCHE DI MODENA”

      EÜ nr: IT-PGI-0105-01065 – 30.11.2012

         KGT (X) KPN ()

      1.   Nimetus

      „Amarene Brusche di Modena”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Itaalia
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Rühm 1.6.

                  Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Tarbimisvõrku jõudes on kaitstud geograafilise tähisega hapukirsimoos „Amarene Brusche di Modena” pehme ning iseloomuliku sügava punase värvuse ja tumeda läikega; murdumisnäitaja 20 °C juures on 60–68 Brixi kraadi; happesisalduse (iseloomulik happesus) pH taseme näitaja on 2,5–3,5. Lõpptoode sisaldab 70 % värsket puuvilja.
      Hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” KGT maitses valitseb meeldiv tasakaal magusa ja happelis-hapuka komponendi vahel. Tarbimisvõrku jõudes on „Amarene Brusche di Modena” hapukirsimoosis vähemalt 60 % suhkrut.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      Hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” (KGT) tooraineks on hapukirsi viljad, mis on saadud järgmistest sortidest: „Amarena di Castelvetro”, lühikese viljavarrega „Amarena di Vignola”, pika viljavarrega „Amarena di Vignola”, „Amarena di Montagna”, „Amarena di Salvaterra”, „Marasca di Vigo’, „Meteor’, „Mountmorency” ja „Pandy”.
      Kirsid korjatakse, kui need on küpsed, st värv peab olema ühtlane vähemalt 90 % viljadest ja viljadel peavad olema järgmised omadused:

                  —

                  koore värvus: helepunasest tumepunaseni;

                  —

                  viljaliha värvus: kollane või oranžikas;

                  —

                  mahla värvus: värvitust kollakani;

                  —

                  suhkrusisaldus: > 16° Brix

                  —

                  happesisaldus: keskmisest mõõdukalt kõrgeni, s.o > 18 g/l õunhapet;

                  —

                  mahlasus: > 75 %.

            Aastatel, mil kirsikasvatusettevõtetele kõige lähemate ilmajaamade andmetel on juunikuu sademete hulk kokku üle 80 mm, on lubatud, et viljade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristuse ajal on tavapärasest kahe Brixi kraadi võrra väiksem.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      —
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Kirsside kasvatamine ja „Amarene Brusche di Modena” hapukirsimoosi valmistamine peab toimuma punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas, kuna asjaomases geograafilises piirkonnas on soodsad tingimused kirsside kasvatamiseks, nagu nähtub punktist 5.1.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      „Amarene Brusche di Modena” hapukirsimoos tuleb pakendada punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas, et tagada kontroll toote päritolu ja kvaliteedi üle, takistada punktis 3.2 osutatud iseloomulike tunnusjoonte kadumist ja vältida pastöriseerimist, mis võib muuta „Amarene Brusche di Modena” (KGT) hapukirsimoosi tüüpilist maitset, mis tuleneb hapu ja magusa komponendi meeldivast tasakaalust.
      Hapukirsimoos „Amarene Brusche di Modena” (KGT) pakendatakse klaasist või valgeplekist purkidesse, mille maht on 15 ml, 212 ml, 228 ml, 236 ml, 314 ml, 370 ml, 2 650 ml või 5 000 ml või muu mahuga ja muust materjalist purkidesse tingimusel, et need on ette nähtud kokkupuuteks toiduainetega. Purgid mahuga 2 650 ml ja 5 000 ml on ette nähtud kutsealaseks kasutamiseks
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      „Amarene Brusche di Modena” (KGT) logol on kujutatud A-tähe kujutis, millel on keskmise rõhtjoone asemel varre ja lehega hapukirsimari. Kujutis on joonestatud ruutu mõõtmetega 74 mm x 74 mm. Selle all on kolmel real väljend „AMARENE BRUSCHE DI MODENA I.G.P.”. Logo suurust võib muuta vastavalt kasutusele.

      Sõnad „Amarene Brusche di Modena” peavad olema itaalia keeles.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” (KGT) tootmispiirkond ja moosi tootmiseks kasutatavate viljade kasvatuspiirkond hõlmab järgmiste kohalike omavalitsuste haldusterritooriume: Modena provintsis: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Castelvetro di Modena, Cavezzo, Concordia sul Secchia, Finale Emilia, Fiorano Modenese, Formigine, Guiglia, Maranello, Marano sul Panaro, Medolla, Mirandola, Modena, Montese, Nonantola, Novi di Modena, Pavullo nel Frignano, Prignano sul Secchia, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero sul Secchia, Sassuolo, Savignano sul Panaro, Serramazzoni, Soliera, Spilamberto, Vignola ja Zocca; Bologna provintsi piiriäärsed alad, mis hõlmavad järgmisi kohalikke omavalitsusi: Anzola nell’Emilia, Bazzano, Castel d’Aiano, Castello di Serravalle, Crespellano, Crevalcore, Monte S. Pietro, Monteveglio, San Giovanni in Persiceto, Sant’Agata Bolognese, Savigno ja Vergato.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      Hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” (KGT) tootmispiirkonnale on iseloomulik väga tüse mullakiht, mis on üldiselt viljakas, struktuurilt piisavalt poorne ja hea veeläbilaskvusega ning lõimise poolest vähese savisisaldusega tolmjas saviliivmuld, mis on sobiv hapukirsside kasvatamiseks, sest need vajavad hea veeläbilaskvusega ja kuivendusega poolniisket pinnast. Mulla eriomane struktuur ja tekstuur tagavad selle poorsuse ja hea kuivendusvõime ning seega ka suure õhusisalduse. Asjaomast piirkonda katab tihe jõgede ja kanalite võrk. Piirkonnas valitseb mõõdukalt niiske ja Modena madalikul allpool merepinda asuvatel aladel mõõdukalt kuiv kliimatüüp, mis on eriti sobivad hapukirsside kasvuks.
      5.2.   Toote eripära

      Kaitstud geograafilise tähisega hapukirsimoos „Amarene Brusche di Modena” eristub teistest samasse kaubaklassi kuuluvatest toodetest peamiselt tootmisalal kasvatatavate hapukirsi sortide organoleptiliste ja keemilis-füüsikaliste omaduste ning eelkõige moosi iseloomuliku maitse poolest, milles on meeldivas tasakaalus magus ja happelis-hapukas komponent. Kõnealuse toote puhul on olulisteks omadusteks veel looduslähedane tootmisprotsess, mis seisneb viljaliha kontsentreerimises termilise aurustamise teel, konserveerimine ilma värv- ja säilitusainete lisamiseta, viljaliha suur osakaal võrreldes lisatud suhkru mahuga ning vahetu pakendamine ilma muud laadi töötluseta.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Kaitstud geograafilise tähise „Amarene Brusche di Modena” taotlemise põhjuseks on toote maine ja tuntus. Hapukirsimoosi „Amarene Brusche di Modena” mainest annavad tunnistust arvukad dokumendid, milles tunnustatakse kohalike elanike seas põlvkonnalt põlvkonnale edasi antud erilisi oskusi, mis tulenevad kiirelt riknevate marjade kiire töötlemise vajadusest ja on viinud tunnustatud ja eelkõige tootmisprotsessi loodusläheduse poolest hinnatud toote loomiseni.
      Toote mainet kinnitab seegi, et punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas leidus juba möödunud sajandi alguses rohkete kirsikasvatustalude kõrval ka kirsside korjerajatisi ja külmhoidlaid, samuti mitmesuguseid käsitööettevõtteid ning väikesi ja keskmise suurusega moosivabrikuid. Moositootmisega tegelevates ettevõtetes on kokku üle 350 töötaja ning sektoril on piisavalt suur käive. Kui hapukirsimoosi valmistamisel on Modena provintsi maapiirkondades pikk traditsioon, siis esimesena alustas intensiivset kirsikasvatust Vignola lähistel asuvatel La Colombarina mõisa maadel 1882. aastal advokaat Luigi Mancini, kuid päris esimene tunnistus kirsikasvatuse kohta pärineb juba 1820. aastast, kui tuntud botaanik Giorgio Gallesio kirjeldas kommet „istutada maamajade ümbrusesse kirsipuid, et teha siirupit, hoidiseid, moosi, tarretist ja kooke”.
      Rohked vanaaegsed retseptid annavad tunnistust kirsimoosi kasutamisest aegade jooksul piirkonna traditsioonilistes magustoitudes, nii kodumajapidamises kui ka väiketööstuses, ning eriti koduse muretainakoogi valmistamisel. Näiteks on Modena piirkonnast pärit kaks 19. sajandi moosikeetmise õpetuse käsikirja – neist esimene avaldati 1970. aastal ja koosneb majaomanikest kodanlasperekonna nelja põlvkonna esindajate poolt koostatud neljast vihikust ning teine avaldati 2001. aastal ja pärineb Molza aadlisuguvõsa kondiitri Ferdinando Cavazzoni sulest.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele:

      [Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7]
      Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Amarene Brusche di Modena” spetsifikaadi muutmise ettepaneku 20. oktoobri 2012. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 246.
      Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      või:
      otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

         (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1929, 4. november 2016, millega kiidetakse heaks toimeaine Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüve ABTS-351 kasutamine toimeainena tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               5.11.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1929,
   4. november 2016,
   millega kiidetakse heaks toimeaine Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüve ABTS-351 kasutamine toimeainena tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 90 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Prantsusmaa sai 30. jaanuaril 2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüve ABTS-351 lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) mida on kirjeldatud nimetatud direktiivi V lisas ning mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliigile 18.

               (2)

               Prantsusmaa esitas 29. mail 2015 hindamisaruande koos oma soovitustega vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikele 2.

               (3)

               16. veebruaril 2016 sõnastas biotsiidikomitee toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamuse.

               (4)

               Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 18 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüve ABTS-351, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b nõuetele, kui on täidetud teatavad selliste biotsiidide kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

               (5)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüve ABTS-351 kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

               (6)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki serotüübi 3a3b tüvi ABTS-351 kiidetakse heaks toimeainena, mida kasutatakse tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas esitatud nõuete ja tingimustega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. november 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Üldnimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisnumbrid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused

                     Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki, serotüüp 3a3b, tüvi ABTS-351

                  Ei kohaldata

                  Asjakohased lisandid puuduvad

                  1. märts 2017

                  28. veebruar 2027

                  18

                  Biotsiididele antakse luba järgmistel tingimustel:

                              1)

                              toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud, kuid ELi tasandil toimeaine riskide hindamisel käsitlemata kasutusviisiga seotud kokkupuudetele, riskidele ja tõhususele;

                              2)

                              pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu:

                                          a)

                                          kutselistele kasutajatele;

                                          b)

                                          pihuse pritsmetega kokkupuutuvale elanikkonnale;

                                          c)

                                          pinnasele, kui toodet kasutatakse enne vihma.

         (1)  Selles veerus viidatud puhtusaste oli kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikega 2 hinnatud toimeaine minimaalne puhtusaste. Turulelastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/660, 6. aprill 2017, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2018, 2019 ja 2020, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               7.4.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/660,
   6. aprill 2017,
   ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2018, 2019 ja 2020, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2008 (2) kehtestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse kontrolliprogramm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Kõnealust programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Kõige viimane neist oli komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/662 (3).

               (2)

               ELi toidulaua koostises on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata tarbijate kokkupuudet pestitsiididega ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte.

               (3)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi väljatöötamise hindamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri toidukaubast 683 proovi, võiks jääkide piirnormi rohkem kui 1 % ületamise puhul olla määramisviga hinnanguliselt 0,75 % (4). Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta.

               (4)

               Arvesse võeti liidu eelmise ametliku kontrolliprogrammi analüüsitulemused, et tagada, et kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valik oleks kasutatavate pestitsiidide suhtes tüüpiline.

               (5)

               Komisjoni veebisaidil (5) on avaldatud juhised kvaliteedikontrollianalüüside tegemiseks ja valideerimiseks toidus ja söödas olevate pestitsiidijääkide analüüsimisel.

               (6)

               Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite, lagunemis- või reaktsioonisaadusi, tuleks selliste ühendite kohta eraldi aru anda, kui neid on eraldi mõõdetud.

               (7)

               Liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Toiduohutusamet on andmete esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks proovikirjeldusstandardi (Standard Sample Description, SSD), (6)
                   (7) mida kasutatakse pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks.

               (8)

               Proovivõtumenetluse puhul tuleks kohaldada komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ, (8) mis sisaldab Codex Alimentarius'e komisjoni soovitusi proovivõtumeetodite ja -korra kohta.

               (9)

               Vaja on hinnata ka seda, kas järgitakse imikute ja väikelaste toidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni direktiivi 2006/141/EÜ (9) artiklis 10 ning komisjoni direktiivi 2006/125/EÜ (10) artiklis 7, kusjuures arvesse võetakse üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi.

               (10)

               Mis puutub üksiku jäägi määramise meetoditesse, siis peaksid liikmesriigid saama teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid.

               (11)

               Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks.

               (12)

               Et vältida segadust, mis võib tuleneda järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest, tuleks rakendusmäärus (EL) 2016/662 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2017. aastal analüüsitud proovide suhtes.

               (13)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Liikmesriigid võtavad 2018., 2019. ja 2020. aastal proove ja teevad analüüse pestitsiidijääkide määramiseks toodetes vastavalt pestitsiidide ja toodete kombinatsioonidele, mis on esitatud I lisas.
   Igast tootest, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitudest ja mahepõllumajandusest pärit toodetest võetavate proovide arv on sätestatud II lisas.
   Artikkel 2
   1.   Partii, millest proovid võetakse, valitakse juhuslikult.
   Proovivõtmise kord, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ.
   2.   Kõiki proove, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude proove, analüüsitakse vastavalt määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlustele I lisas sätestatud pestitsiidide suhtes.
   3.   Imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude puhul hinnatakse proove toodetest, mis on kasutusvalmis või mis muudetakse kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt, võttes arvesse direktiivides 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ sätestatud jääkide piirnorme. Kui sellist toitu võib tarbida nii muutmata kujul kui ka kasutusvalmiks muudetuna, esitatakse tulemused muutmata kujul toidu kohta.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid esitavad 2018., 2019. ja 2020. aastal uuritud proovide analüüside tulemused vastavalt 2019., 2020. ja 2021. aasta 31. augustiks. Need tulemused esitatakse kooskõlas proovikirjeldusstandardiga (SSD).
   Juhul kui pestitsiidijäägi määratlus hõlmab rohkem kui üht ühendit (toimeaine, metaboliit ja/või lagunemis- või reaktsioonisaadus), esitavad liikmesriigid aruande analüüsitulemuste kohta vastavalt jäägi ametlikule määratlusele. Lisaks esitatakse tulemused, mis saadakse iga jääkide määratluse alla kuuluva ja analüüsitud aine määramisel, eraldi iga aine kohta, mis on eraldi mõõdetud.
   Artikkel 4
   Rakendusmäärus (EL) 2016/662 tunnistatakse kehtetuks.
   Seda kohaldatakse siiski veel 2017. aastal analüüsitud proovide suhtes.
   Artikkel 5
   Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2018.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. aprill 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

      (2)  Komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 9).

      (3)  Komisjoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/662 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2017, 2018 ja 2019, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 115, 29.4.2016, lk 2).

      (4)  Euroopa Toiduohutusamet, Pesticide Monitoring Program: Design Assessment (Pestitsiidide seire programm, katsekorralduse hindamine), EFSA Journal 2015; 13(2): 4005.

      (5)  Dokument nr SANTE/11945/2015 http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_11945_en.pdf, kõige viimane versioon.

      (6)  Standard sample description for food and feed (Toidu- ja söödaproovi kirjeldamise standard) (EFSA Journal 2010; 8(1): 1457).

      (7)  Use of the EFSA Standard Sample Description ver. 2.0 (SSD) for the reporting of data on the control of pesticide residues in food and feed according to Regulation (EC) No 396/2005 (Euroopa Toiduohutusameti esitatud proovikirjeldusstandardi, versioon 2.0 (SSD), kasutamine toidus ja söödas esinevate pestitsiidijääkide kontrolli andmete esitamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 396/2005) (EFSA Supporting publication 2015: EN-918).

      (8)  Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30).

      (9)  Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/141/EÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1).

      (10)  Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

      I LISA
      A OSA

         Taimset päritolu saadused,
          (1)
         millest tuleb proovid võtta 2018., 2019. ja 2020. aastal

                  2018

                  2019

                  2020

                  b)

                  c)

                  a)

                  Lauaviinamarjad (2)

                  Õunad (2)

                  Apelsinid (2)

                  Banaanid (2)

                  Maasikad (2)

                  Pirnid (2)

                  Greibid (2)

                  Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) (2)

                  Kiivid (2)

                  Baklažaanid (2)

                  Vein (punane või valge) viinamarjadest. (Kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, kohaldatakse vaiketegurit 1. Liikmesriikidel palutakse esitada veini puhul kasutatud töötlemistegurid liikmesriigi koondaruandes).

                  Lillkapsad (2)

                  Spargelkapsas (2)

                  Aedsalat (2)

                  Sibulad (2)

                  Melonid (2)

                  Peakapsad (2)

                  Porgandid (2)

                  Kultuurseened (2)

                  Tomatid (2)

                  Kartulid (2)

                  Harilik paprika (2)

                  Spinat (2)

                  Oad (kuivatatud) (2)

                  Nisuterad (3)

                  Kaeraterad (3)
                      (4)

                  Rukkiterad (3)

                  Neitsioliiviõli (kui õli konkreetne töötlemistegur ei ole teada, kohaldatakse rasvlahustuvate ainete puhul vaiketegurit 5, võttes arvesse oliiviõli standardset saagist 20 % oliivide massist; muude kui rasvlahustuvate ainete puhul kohaldatakse õli standardtöötlemistegurit 1. Liikmesriikidel palutakse esitada kasutatud töötlemistegurid liikmesriigi koondaruandes).

                  Odraterad (3)
                      (5)

                  Pruun riis (kooritud riis), mis on määratletud kui koorimata riis pärast seemnekesta eemaldamist (6)

            B OSA

         Loomset päritolu saadused,
          (7)
         millest tuleb proovid võtta 2018., 2019. ja 2020. aastal

                  2018

                  2019

                  2020

                  d)

                  e)

                  f)

                  Veiserasv (8)

                  Lehmapiim (9)

                  Kodulinnurasv (8)

                  Kanamunad (8)
                      (10)

                  Searasv (8)

                  Lambarasv (8)

            C OSA

         Taimset päritolu toodetes või nende pinnal kontrollitavad pestitsiidi ja toote kombinatsioonid

                  2018

                  2019

                  2020

                  Märkused

                  2,4-D

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes greipides, lauaviinamarjades, baklažaanides ja spargelkapsas ning nende pinnal 2018. aastal, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2019. aastal, apelsinides, lillkapsastes, pruunis riisis ja kuivatatud ubades ning nende pinnal 2020. aastal.

                  2-fenüülfenool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Abamektiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Atsefaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Atseetamipriid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Akrinatriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Aldikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Aldriin ja dieldriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüülasiinfoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Asoksüstrobiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bifentriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bifenüül

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bitertanool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Boskaliid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bromiidioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes paprikas ja selle pinnal 2018. aastal, aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2019. aastal, pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal.

                  Bromopropülaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Bupirimaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Buprofesiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kaptaan

                  b)

                  c)

                  a)

                  Karbarüül

                  b)

                  c)

                  a)

                  Karbendasiim ja benomüül

                  b)

                  c)

                  a)

                  Karbofuraan

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kloorantraniliprool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kloorfenapüür

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kloromekvaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, lauaviinamarjades, kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, tomatites ja kaeraterades ning nende pinnal 2019. aastal, porgandites, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Klorotaloniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kloroprofaam

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kloropürifoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüülkloropürifoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Klofentesiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigi loetletud kaupade puhul, välja arvatud teravili.

                  Klotianidiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsüflutriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsümoksaniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsüpermetriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsüprokonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsüprodiniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tsüromasiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, paprikates, melonites ja kultuurseentes ning nende pinnal 2018. aastal, aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2019. aastal, kartulites, sibulates ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Deltametriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diasinoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diklorofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dikloraan

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dikofool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigi loetletud kaupade puhul, välja arvatud teravili.

                  Dietofenkarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Difenokonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Diflubensuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dimetoaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dimetomorf

                  b)

                  c)

                  a)

                  Dinikonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Difenüülamiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Ditianoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes lauaviinamarjades ja nende pinnal 2018. aastal, õuntes ja virsikutes ning nende pinnal 2019. aastal, pirnides ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Ditiokarbamaadid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõikides loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud spargelkapsad, lillkapsad, peakapsad, oliiviõli, vein ja sibulad.

                  Dodiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Endosulfaan

                  b)

                  c)

                  a)

                  EPN

                  b)

                  c)

                  a)

                  Epoksikonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Etefoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes paprikates, nisuterades ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2018. aastal, õuntes, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2019. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Etioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Etirimool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Etofeenproks

                  b)

                  c)

                  a)

                  Famoksadoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenamidoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenamifoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenarimool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Fenasakviin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Fenbukonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenbutatinaoksiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, greipides, paprikates ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2018. aastal, õuntes, maasikates, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2019. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Fenheksamiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenitrotioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenoksükarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenpropatriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenpropidiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenpropimorf

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenpüroksimaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fentioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fenvaleraat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fiproniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Flonikamiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, lauaviinamarjades, melonites, paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, õuntes, virsikutes, spinatis, aedsalatis, tomatites, kaeraterades ja odraterades ning nende pinnal 2019. aastal, kartulites, pirnides, pruunis riisis ja rukkiterades ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Fluasifop-P

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, spargelkapsastes, paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, maasikates, peakapsastes, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2019. aastal, lillkapsastes, kuivatatud ubades, kartulites ja porgandites ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Flubeendiamiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fludioksoniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Flufenoksuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fluopikoliid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fluopüraam

                  b)

                  c)

                  a)

                  Flukviinkonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Flusilasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Flutriafool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Folpeet

                  b)

                  c)

                  a)

                  Formetanaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fostiasaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Glüfosaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes lauaviinamarjades ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, õuntes, virsikutes, odraterades, kaeraterades ja nende pinnal ning veinis 2019. aastal, pirnides, apelsinides ja rukkiterades ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-P

                  b)

                  c)

                  Analüüsida üksnes spargelkapsastes, greipides, paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, maasikates ja peakapsastes ning nende pinnal 2019. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2020. aastal.

                  Heksakonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Heksütiasoks

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigi loetletud kaupade puhul, välja arvatud teravili.

                  Imasaliil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Imidaklopriid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Indoksakarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Iprodioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Iprovalikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Isokarbofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Isoprotiolaan

                  a)

                  Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2020. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2018. ega 2019. aastal.

                  Metüülkresoksiim

                  b)

                  c)

                  a)

                  Lambda-tsühalotriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Linuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Lufenuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Malatioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Mandipropamiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Mepanipüriim

                  b)

                  c)

                  a)

                  Mepikvaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, odra- ja kaeraterades ning nende pinnal 2019. aastal, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Metalaksüül ja metalaksüül-M

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metamidofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metidatioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metiokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metomüül ja tiodikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metoksüfenosiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Monokrotofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Müklobutaniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Oksadiksüül

                  b)

                  c)

                  a)

                  Oksamüül

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüüloksüdemetoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Paklobutrasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Paratioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüülparatioon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Penkonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pentsükuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pendimetaliin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Permetriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Fosmeet

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pirimikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüülpirimifoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Protsümidoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Profenofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Propamokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes lauaviinamarjades, melonites, baklažaanides, spargelkapsastes, paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, maasikates, peakapsastes, spinatis, aedsalatis, tomatites ja odraterades ning nende pinnal 2019. aastal, porgandites, lillkapsastes, sibulates ja kartulites ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Propargiit

                  b)

                  c)

                  a)

                  Propikonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Propüsamiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Prosulfokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  Protiokonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida üksnes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2018. aastal, peakapsastes, aedsalatis, tomatites, kaeraterades ja odraterades ning nende pinnal 2019. aastal, porgandites, sibulates, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2020. aastal.

                  Pümetrosiin

                  b)

                  c)

                  Analüüsida üksnes baklažaanides, melonites ja paprikates ning nende pinnal 2018. aastal, peakapsastes, aedsalatis, maasikates, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2019. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes ega selle pinnal 2020. aastal.

                  Püraklostrobiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Püridabeen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Pürimetaniil

                  b)

                  c)

                  a)

                  Püriproksüfeen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Kinoksüfeen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Spinosaad

                  b)

                  c)

                  a)

                  Spirodiklofeen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Spiromesifeen

                  b)

                  c)

                  a)

                  Spiroksamiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tau-fluvalinaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tebukonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tebufenosiid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tebufenpüraad

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Teflubensuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Teflutriin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Terbutüülasiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tetrakonasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tetradifoon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Tiabendasool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tiaklopriid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tiametoksaam

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüültiofanaat

                  b)

                  c)

                  a)

                  Metüültolklofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Tolüülfluaniid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud teravili.

                  Triadimefoon ja triadimenool

                  b)

                  c)

                  a)

                  Triasofoss

                  b)

                  c)

                  a)

                  Trifloksüstrobiin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Triflumuroon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Vinklosoliin

                  b)

                  c)

                  a)

            D OSA

         Loomset päritolu toodetes või nende pinnal kontrollitavad pestitsiidi ja toote kombinatsioonid

                  2018

                  2019

                  2020

                  Märkused

                  Aldriin ja dieldriin

                  d)

                  e)

                  f)

                  Bifentriin

                  d)

                  e)

                  f)

                  Klordaan

                  d)

                  e)

                  f)

                  Kloropürifoss

                  d)

                  e)

                  f)

                  Metüülkloropürifoss

                  d)

                  e)

                  f)

                  Tsüpermetriin

                  d)

                  e)

                  f)

                  DDT

                  d)

                  e)

                  f)

                  Deltametriin

                  d)

                  e)

                  f)

                  Diasinoon

                  d)

                  e)

                  f)

                  Endosulfaan

                  d)

                  e)

                  f)

                  Famoksadoon

                  d)

                  e)

                  f)

                  Fenvaleraat

                  d)

                  e)

                  f)

                  Heptakloor

                  d)

                  e)

                  f)

                  Heksaklorobenseen

                  d)

                  e)

                  f)

                  Heksaklorotsükloheksaan (HCH, α-isomeer)

                  d)

                  e)

                  f)

                  Heksaklorotsükloheksaan (HCH, β-isomeer)

                  d)

                  e)

                  f)

                  Indoksakarb

                  e)

                  Analüüsida üksnes piimas 2019. aastal.

                  Lindaan

                  d)

                  e)

                  f)

                  Metoksükloor

                  d)

                  e)

                  f)

                  Paratioon

                  d)

                  e)

                  f)

                  Permetriin

                  d)

                  e)

                  f)

                  Metüülpirimifoss

                  d)

                  e)

                  f)

         (1)  Seoses analüüsitavate toorainetega tuleb toodete selliste osade puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, analüüsida komisjoni 24. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 752/2014 (millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa (ELT L 208, 15.7.2014, lk 1)) I lisa A osas loetletud rühma või alarühma põhitoodet, kui ei ole sätestatud teisiti.

         (2)  Analüüsida töötlemata tooteid (sealhulgas külmutatud tooteid).

         (3)  Kui rukki-, nisu-, kaera- ja odrateradest ei ole piisavalt kättesaadavaid proove, võib analüüsida ka rukki, nisu, kaera ja odra täisterajahu ning teatada töötlemistegur. Kui konkreetsed töötlemistegurid ei ole teada, kohaldatakse vaiketegurit 1.

         (4)  Kui kaerateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib kaerateradest võtmata jäänud proovide nõutud arvu moodustava osa lisada odraterade proovidele, mille tulemusena kaerateradest võetud proovide arv väheneb ja odraterade proovide arv proportsionaalselt suureneb.

         (5)  Kui odrateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib odrateradest võtmata jäänud proovide nõutud arvu moodustava osa lisada kaerateradest võetud proovidele, mille tulemusena odrateradest võetud proovide arv väheneb ja kaerateradest võetud proovide arv proportsionaalselt suureneb.

         (6)  Vajaduse korral võib analüüsida ka poleeritud riisiteri. EFSA-le tuleb teatada, kas analüüsiti poleeritud või kooritud riisi. Kui analüüsiti poleeritud riisi, siis teatatakse töötlemistegur. Kui konkreetsed töötlemistegurid ei ole teada, kohaldatakse vaiketegurit 0,5.

         (7)  Seoses analüüsitavate toorainetega tuleb toodete selliste osade puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, analüüsida komisjoni 24. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 752/2014 (millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisa (ELT L 208, 15.7.2014, lk 1)) I lisa A osas loetletud rühma või alarühma põhitoodet, kui ei ole sätestatud teisiti.

         (8)  Analüüsida töötlemata tooteid (sealhulgas külmutatud tooteid).

         (9)  Analüüsida tuleb värsket piima (töötlemata), sealhulgas külmutatud, kuumutatud ja steriliseeritud, pastöriseeritud või filtritud piima.

         (10)  Analüüsida tuleb terveid, kooreta mune.

      II LISA

         Artiklis 1 viidatud proovide arv

                  1.

                  Proovide arv iga toidukauba kohta, mida iga liikmesriik võtab ja I lisas loetletud pestitsiidide suhtes analüüsib, on sätestatud punktis 5 esitatud tabelis.

                  2.

                  Lisaks punktis 5 esitatud tabeli kohaselt nõutavatele proovidele võtavad kõik liikmesriigid 2018. aastal 10 proovi teraviljapõhisest töödeldud imikutoidust ja teevad nende analüüsid.
                  Lisaks kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele võtavad kõik liikmesriigid 2019. aastal kümme proovi muust imiku- ja väikelastetoidust kui imikute piimasegud, jätkupiimasegud ja teraviljapõhine töödeldud imikutoit ning teevad nende analüüsid.
                  Lisaks nimetatud tabeli kohaselt nõutavatele proovidele võtavad kõik liikmesriigid 2020. aastal viis proovi imikute piimasegudest ja viis proovi jätkupiimasegudest ning teevad nende analüüsid.

                  3.

                  Vastavalt punktis 5 esitatud tabelile tuleb mahepõllumajandusest pärit toiduainete proovid võimaluse korral võtta proportsionaalselt kõnealuste kaupade turuosale igas liikmesriigis, kusjuures vähim proovide arv on üks.

                  4.

                  Liikmesriik, kes kasutab mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid, võib punktis 5 esitatud tabeli kohaselt võetavate ja analüüsitavate proovide puhul kasutada kuni 15 % ulatuses kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid. Kui liikmesriik kasutab kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid, kasutab ta ülejäänud arvu proovide analüüsimisel kvantitatiivseid mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid.
                  Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, kasutab liikmesriik kvantitatiivsete tulemuste saamiseks tavapärast jääkide määramise meetodit.

                  5.

                  Proovide miinimumarv liikmesriigi ja kauba kohta:

                              Liikmesriik

                              Proovide arv

                              Liikmesriik

                              Proovide arv

                              BE

                              12

                              LU

                              12

                              BG

                              12

                              HU

                              12

                              CZ

                              12

                              MT

                              12

                              DK

                              12

                              NL

                              18

                              DE

                              97

                              AT

                              12

                              EE

                              12

                              PL

                              47

                              EL

                              12

                              PT

                              12

                              ES

                              50

                              RO

                              20

                              FR

                              71

                              SI

                              12

                              IE

                              12

                              SK

                              12

                              IT

                              69

                              FI

                              12

                              CY

                              12

                              SE

                              12

                              LV

                              12

                              UK

                              71

                              LT

                              12

                              HR

                              12

                                 PROOVIDE KOGUARV: 683


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 848/2014, 4. august 2014 , milles käsitletakse Corynebacterium glutamicum 'i abil toodetud L-valiini kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 403/2009 L-valiini sisaldava söödalisandi märgistuse osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               5.8.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 232/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 848/2014,
   4. august 2014,
   milles käsitletakse Corynebacterium glutamicum'i abil toodetud L-valiini kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 403/2009 L-valiini sisaldava söödalisandi märgistuse osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise ning muutmise alused ja menetlused.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus L-valiini lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

               (3)

               Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum'i (KCCM 80058) abil toodetud L-valiini lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina, mis klassifitseeritaks söödalisandite kategooria „toitainelised lisandid” alla.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis 8. oktoobri 2013. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Corynebacterium glutamicum'i (KCCM 80058) abil toodetud L-valiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et seda võib pidada tõhusaks asendamatu aminohappe L-valiini allikaks kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Kõnealuse aine hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba selle aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

               (6)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 403/2009 (3) on antud luba Escherichia coli'i abil toodetud L-valiini kasutamiseks. Et lõppsöödas oleksid need söödalisandid eristatavad, tuleks nende identifitseerimisnumbrid, nimetused ja lisatud kogused esitada söödamaterjali ja segasööda märgistusel.

               (7)

               Määrust (EÜ) nr 403/2009 tuleks seega vastavalt muuta. Kuna loa tingimuste muutmine ei ole seotud ohutusega, on otstarbekas ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lubamine
   Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Määruse (EÜ) nr 403/2009 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 403/2009 lisa üheksandasse veergu lisatakse järgmine lõik:
   „Kui söödamaterjali või segasööda märgistusel esitatakse söödalisandi kohta vabatahtlikult teavet, peab see teave sisaldama järgmist:

               —

               söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber,

               —

               lisatud söödalisandi kogus.”

         Artikkel 3
   Üleminekumeetmed
   Artiklis 2 osutatud söödamaterjali ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 25. veebruari 2015 kooskõlas enne 25. augustit 2014 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni. Lemmikloomatoidu puhul lõpeb esimeses lauses osutatud tootmis- ja märgistusperiood 25. augustil 2016.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. august 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EFSA Journal (2013); 11(10):3429.

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 403/2009, 14. mai 2009, L-valiini valmistise lubamise kohta söödalisandina (ELT L 120, 15.5.2009, lk 3).

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa hoidja nimi

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

                  3c370

                  —

                  L-valiin

                     Söödalisandi koostis

                  vähemalt 98 % puhtusastmega L-valiin (kuivainena)

                     Toimeaine kirjeldus

                  L-valiin ((2S)-2-amino-3-metüülbutaanhape), mis on toodetud Corynebacterium glutamicum`i (KCCM 80058) abil
                  Keemiline valem: C5H11NO2

                  CASi number 72-18-4

                     Analüüsimeetod
                      (1)

                  L-valiini määramiseks söödalisandis: Food Chemical Codex'i „L-valine monograph”.
                  Valiini määramiseks eelsegudes, segasöödas või söödamaterjalis: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatide saamisega ja spektrofotomeetriline määramine (HPLC/VIS). Komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

                  Kõik loomaliigid

                  —

                              1.

                              Söödalisandi märgistusel tuleb esitada:

                                          —

                                          niiskusesisaldus.

                              2.

                              Kui söödamaterjali ja segasööda märgistusele lisatakse vabatahtlikult teavet, peab see teave sisaldama järgmist:

                                          —

                                          söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber

                                          —

                                          lisatud söödalisandi kogus.

                  25. august 2024

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports