title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/520, 24. märts 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses teatavate peetavate maismaaloomade jälgitavusega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  25.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 104/39

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/520,
         24. märts 2021,
         millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses teatavate peetavate maismaaloomade jälgitavusega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 120 lõiget 1 ja artiklit 120 lõike 2 punkte c, d ja f,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud peetavate maismaaloomade ja loomse paljundusmaterjali jälgitavusnõuded ning antud komisjonile õigus võtta sellega seoses vastu rakendusakte.

                     (2)

                     Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2035 (2) on määrust (EL) 2016/429 täiendatud, sätestades üksikasjalikud eeskirjad peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavuse kohta.

                     (3)

                     Selleks et tagada määruses (EL) 2016/429 ja delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 sätestatud jälgitavuseeskirjade ühetaoline kohaldamine liidus, tuleks käesoleva määrusega vastu võtta teatavad eeskirjad.

                     (4)

                     Määruse (EL) 2016/429 artiklites 112, 113 ja 115 on sätestatud veiseid, lambaid, kitsi ja sigu pidavate ettevõtjate kohustus edastada oma loomadega seotud teavet kõnealuse määruse artikli 109 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilistesse andmebaasidesse. Tagamaks, et kõik teabeuuendused edastatakse nendesse andmebaasidesse korrapäraselt, on vaja käesolevas määruses täpsustada kõnealuse teabe edastamise tähtajad.

                     (5)

                     Lisaks peaks veiseid, lambaid, kitsi ja sigu pidavate ettevõtjate edastatav teave olema neile oma loomade ja ettevõtete kohta pärast edastamist kättesaadav. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad ühetaoliseks juurdepääsuks määruse (EL) 2016/429 artikli 109 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilistes andmebaasides sisalduvatele andmetele.

                     (6)

                     Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada peetavaid veiseid, lambaid, kitsi ja sigu käsitlevate elektrooniliste andmebaaside teatavad muud tehnilised ja toimimise üksikasjad ning vormingud, et tagada andmebaaside võrreldav kvaliteet kogu liidus.

                     (7)

                     Määruse (EL) 2016/429 artikli 110 lõike 1 punktis b ja artikli 112 punktis b sätestatud tingimuste kohaselt võib loomade liikmesriikidevahelise liikumise korral veiste identifitseerimisdokumentide väljastamist asendada elektrooniliste andmete vahetamine teiste liikmesriikidega. Komisjoni loodud BOVEXi protokoll on ette nähtud veiste kohta elektrooniliste andmete vahetamiseks liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel. Komisjon peaks tunnustama elektroonilise andmevahetuse täielikku toimimist nende liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel, kes kõnealust protokolli järgivad.

                     (8)

                     Kuigi eri liiki maismaaloomade, eelkõige peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste identifitseerimisvahendid on kindlaks määratud delegeeritud määrusega (EL) 2019/2035, tuleks nende identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused sätestada käesolevas määruses.

                     (9)

                     Delegeeritud määruses (EL) 2019/2035 on sätestatud peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste elektroonilise identifitseerimise nõuded. Elektroonilised identifitseerimisvahendid peaks heaks kiitma selle liikmesriigi pädev asutus, kus loomi peetakse. Selleks et tagada kõnealuste elektrooniliste identifitseerimisvahendite loetavus loomade liikumisel ühest liikmesriigist teise, tuleks käesolevas määruses sätestada eeskirjad ja tingimused, mille alusel võib pädev asutus sellised elektroonilised identifitseerimisvahendid heaks kiita. Heakskiidu andmisel tuleks arvesse võtta ka asjakohaseid ISO/IEC standardeid.

                     (10)

                     Selleks et tagada identifitseerimise ja jälgitavuse ühetaoline kohaldamine kogu liidus, tuleks käesolevas määruses sätestada veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad.

                     (11)

                     Kuni määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguse kuupäevani hõlmavad jälgitavust käsitlevad liidu eeskirjad mitmeid erandeid identifitseerimis- ja registreerimissüsteemist seoses teatavate loomakategooriatega, näiteks eritingimustes peetavate loomadega. On asjakohane vaadata need eeskirjad läbi ning kohaldada identifitseerimis- ja registreerimissüsteemist tehtavate erandite suhtes tasakaalustatud ja ühtlustatud lähenemisviisi, võttes ühelt poolt arvesse asjaomaseid riske ning teiselt poolt meetmete proportsionaalsust ja tõhusust. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada seda lähenemisviisi kajastavad uued eeskirjad.

                     (12)

                     Oluline on säilitada peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste täielik jälgitavus igal ajal ning vältida mis tahes toiminguid, mis võivad jälgitavust ohustada. Jälgitavust ohustada võivad toimingud on identifitseerimisvahendite eemaldamine, muutmine ja asendamine. Seetõttu tuleb neid toiminguid teha alles pärast seda, kui pädev asutus on andnud ettevõtjatele selleks loa. Teatavad eemaldamist, muutmist ja asendamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/2035. Selliste toimingute jaoks on vaja täiendavaid sätteid, et käsitleda konkreetseid aspekte, sealhulgas kõnealuste toimingute tähtaegu, ning need tuleks sätestada käesolevas määruses.

                     (13)

                     Selleks et tagada sujuv üleminek uuele õigusraamistikule, peaks liikmesriikide ettevõtjatel olema võimalik jätkata enne 21. aprilli 2021 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1760/2000, (3) nõukogu määrusele (EÜ) nr 21/2004 (4) ja nõukogu direktiivile 2008/71/EÜ (5) ning nimetatud määruste ja direktiivi alusel vastu võetud õigusaktidele heakskiidetud identifitseerimisvahendite kasutamist üleminekuaja jooksul, mis ei ületa kaht aastat alates käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäevast.

                     (14)

                     Kuna määrust (EL) 2016/429 hakatakse kohaldama alates 21. aprilli 2021, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

                     (15)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
         1. PEATÜKK

            ÜLDSÄTTED

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala
            Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

                        1)

                        tähtajad, mille jooksul ettevõtjad peavad edastama teavet peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade registreerimiseks elektroonilistes andmebaasides;

                        2)

                        ühetaoline juurdepääs peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektroonilistes andmebaasides sisalduvatele andmetele ning selliste andmebaaside tehniline kirjeldus ja toimivuseeskirjad;

                        3)

                        peetavate veistega seotud elektrooniliste andmete vahetamise tehnilised tingimused ja viisid liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel ning andmevahetussüsteemi täieliku toimimise tunnustamine;

                        4)

                        peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused, vormingud ja kujundus;

                        5)

                        peetavate papagoilaste identifitseerimisvahendite tehnilised nõuded;

                        6)

                        peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad, kui need loomad on sündinud liidus või pärast nende loomade liitu sissetoomist;

                        7)

                        peetavate veiste, lammaste, kitsede, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimiskoodi konfiguratsioon;

                        8)

                        peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite eemaldamine, muutmine ja asendamine ning selliste toimingute tähtajad;

                        9)

                        identifitseerimisvahendite heakskiitmisega seotud üleminekumeetmed.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

         2. PEATÜKK

            ELEKTROONILISED ANDMEBAASID

            Artikkel 3
            Tähtajad ja menetlused ettevõtjate poolt teabe edastamiseks peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade registreerimiseks

               1.   Veiseid, lambaid, kitsi ja sigu pidavad ettevõtjad edastavad määruse (EL) 2016/429 artikli 112 punktis d osutatud liikumisi, sünde ja surmasid ning kõnealuse määruse artikli 113 lõike 1 punktis c ja delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 56 punktis b osutatud liikumist käsitleva teabe kõnealuste liikide jaoks loodud elektroonilistes andmebaasides registreerimiseks liikmesriikide määratava ajavahemiku jooksul. Maksimaalne ajavahemik teabe edastamiseks ei tohi olla pikem kui seitse päeva pärast loomade liikumist, sündi või surma.

               2.   Sünni korral võivad liikmesriigid teabe edastamise maksimaalse ajavahemiku kindlaksmääramisel kasutada asjaomase ajavahemiku algusena kuupäeva, mil loomale kinnitatakse identifitseerimisvahend, tingimusel, et puudub selle kuupäeva ja looma sünnikuupäeva segiajamise oht.

               3.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus pikendada maksimaalset ajavahemikku lõikes 1 osutatud liikumist käsitleva teabe edastamiseks kuni 14 päevani pärast veiste liikumist sama liikmesriigi piires päritoluettevõtetest mägipiirkondades asuvatesse registreeritud karjatamisettevõtetesse. Pädev asutus võib otsustada kiita heaks registreeritud karjatamisettevõtetesse veetavate veiste loetelud, mille esitavad kõnealuste ettevõtete käitajad. Need loetelud sisaldavad järgmist:

                           a)

                           registreeritud karjatamisettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

                           b)

                           looma identifitseerimisnumber;

                           c)

                           päritoluettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

                           d)

                           loomade registreeritud karjatamisettevõttesse saabumise kuupäev;

                           e)

                           loomade registreeritud karjatamisettevõttest lahkumise hinnanguline kuupäev.

            Artikkel 4
            Ühetaoline juurdepääs peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektroonilistes andmebaasides sisalduvatele andmetele
            Liikmesriigid tagavad, et veiseid, lambaid, kitsi ja sigu pidavatel ettevõtjatel on taotluse korral ja tasuta vähemalt lugemispääs oma ettevõtetega seotud miinimumteabele, mis sisaldub määruse (EL) 2016/429 artikli 109 lõike 1 punktides a–c osutatud elektroonilistes andmebaasides.

            Artikkel 5
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektrooniliste andmebaaside tehnilised kirjeldused
            Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) 2016/429 artikli 109 lõike 1 punktides a–c osutatud peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektroonilised andmebaasid luuakse nii, et nendes andmebaasides salvestatud teavet saab vahetada liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel käesoleva määruse I lisas sisalduva tabeli kolmandas veerus nimetatud vormingus.

            Artikkel 6
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektrooniliste andmebaaside toimivuseeskirjad
            Liikmesriigid rakendavad asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada määruse (EL) 2016/429 artikli 109 lõike 1 punktides a–c osutatud peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektrooniliste andmebaaside jätkuv toimimine võimalike häirete korral. Nende meetmetega tagatakse ka sellistes andmebaasides salvestatud teabe turvalisus, terviklikkus ja autentsus.

            Artikkel 7
            Peetavate veiste identifitseerimisdokumente käsitlevate andmete liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel elektroonilise vahetamise tehnilised tingimused ja viisid

               1.   Kui liikmesriigid vahetavad elektrooniliselt teiste liikmesriikidega peetavate veiste identifitseerimisdokumente käsitlevaid andmeid, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 44 punktides a–c, vahetatakse neid andmeid XML skeemi definitsiooni vormingus, mille komisjon teeb pädevale asutusele kättesaadavaks.

               2.   Selliste peetavate veiste, keda kavatsetakse vedada, päritoluliikmesriigi pädev asutus tagab, et identifitseerimisdokumendi andmed edastatakse sihtliikmesriigile elektrooniliselt enne loomade lahkumist ning et iga edastusega esitatakse ajatempel.

            Artikkel 8
            Peetavate veiste identifitseerimisdokumente käsitlevate andmete liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel elektroonilise vahetamise süsteemi täieliku toimimise tunnustamine

               1.   Liikmesriigid, kes vahetavad elektrooniliselt identifitseerimisdokumente komisjoni loodud süsteemi kaudu, mis on ette nähtud peetavate veistega seotud andmete vahetamiseks liikmesriikide elektrooniliste andmebaaside vahel, tunnistatakse täielikult toimivat süsteemi evivaks.

               2.   Komisjon koostab ja avaldab oma veebisaidil nimekirja liikmesriikidest, kes vahetavad kõnealuse süsteemi kaudu identifitseerimisdokumente käsitlevaid andmeid.

         3. PEATÜKK

            IDENTIFITSEERIMISVAHENDID

            Artikkel 9
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused, vormingud ja kujundus

               1.   Pädev asutus kiidab heaks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides a ja b osutatud tavaliste kõrvamärkide või sõrgatsile kinnitatavate tavaliste tähiste kasutamise peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendina üksnes juhul, kui need identifitseerimisvahendid vastavad käesoleva määruse II lisa 1. osas sätestatud tehnilisele kirjeldusele.

               2.   Pädev asutus kiidab heaks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktis g osutatud tätoveeringute kasutamise peetavate lammaste, kitsede, sigade ja hirvlaste identifitseerimisvahendina, nagu on sätestatud kõnealuse delegeeritud määruse artikli 46 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 52 lõike 1 punktis b, artikli 73 lõike 2 punktis c ja artikli 76 lõike 1 punktis c, üksnes juhul, kui need tätoveeringud tagavad kustumatu märgistuse ja täpse loetavuse.

               3.   Pädev asutus kiidab heaks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides c–f osutatud elektrooniliste identifitseerimisvahendite kasutamise peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendina üksnes juhul, kui need identifitseerimisvahendid vastavad käesoleva määruse II lisa 2. osas sätestatud tehnilistele kirjeldustele. Lisaks peavad delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides c ja f osutatud elektroonilised identifitseerimisvahendid vastama käesoleva määruse II lisa 1. osas sätestatud tehnilisele kirjeldusele.

               4.   Erandina lõikest 3 võib pädev asutus lubada peetavate sigade identifitseerimiseks elektrooniliste kõrvamärkide kasutamist, kui need identifitseerimisvahendid vastavad selle liikmesriigi kehtestatud tehnilistele kirjeldustele, kus sigu peetakse, ning kui neil on nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult järgmise ettevõtte kordumatu registreerimisnumber:

                           a)

                           loomade sünniettevõte või

                           b)

                           delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 53 osutatud viimane tarneahela ettevõte, kui kõnealused loomad viiakse väljaspool kõnealust tarneahelat asuvasse ettevõttesse.

            Artikkel 10
            Peetavate papagoilaste identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused, vormingud ja kujundus

               1.   Papagoilasi pidavad ettevõtjad tagavad, et

                           a)

                           delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 76 lõike 1 punktis a osutatud jalarõngas vastab käesoleva määruse II lisa 1. osas sätestatud tehnilistele kirjeldustele;

                           b)

                           delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 76 lõike 1 punktis c osutatud tätoveering tagab kustumatu märgistuse ja täpse loetavuse.

               2.   Pädev asutus kiidab heaks delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 76 lõike 1 punktis b osutatud süstitavate transpondrite kasutamise peetavate papagoilaste identifitseerimisvahendina üksnes juhul, kui need identifitseerimisvahendid vastavad käesoleva määruse II lisa 2. osa punktis 2 sätestatud tehnilistele kirjeldustele.

            Artikkel 11
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste elektrooniliste identifitseerimisvahendite heakskiitmise toimivuseeskirjad

               1.   Delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides c–f osutatud peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste elektrooniliste identifitseerimisvahendite heakskiitmisel tagab pädev asutus, et elektrooniliste identifitseerimisvahendite tootjad on esitanud tõendid selle kohta, et käesoleva määruse II lisa 2. osa punktis 4 osutatud vastavus- ja toimivuskatsed on tehtud standardi ISO/IEC 17025 „Üldnõuded katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsusele“ kohaselt akrediteeritud testimiskeskustes.

               2.   Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud elektrooniliste identifitseerimisvahendite heakskiitmisel nõuda, et elektrooniliste identifitseerimisvahendite tootjad teeksid nende töökindluse ja vastupidavuse lisakatseid, et tagada identifitseerimisvahendite toimimine asjaomase liikmesriigi konkreetsetes geograafilistes või kliimatingimustes kooskõlas selle liikmesriigi kehtestatud standarditega.

            Artikkel 12
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimiskoodi konfiguratsioon
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimiskood on järgmine:

                        a)

                        identifitseerimiskoodi esimene element on identifitseerimisvahendi esimesena kasutusele võtnud liikmesriigi kood järgmises vormingus:

                                    i)

                                    kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166-1 alpha-2, välja arvatud Kreeka puhul, kus kasutatakse kahetähelist koodi „EL“, või

                                    ii)

                                    kolmekohaline numbriline riigikood vastavalt ISO standardile 3166-1;

                        b)

                        identifitseerimiskoodi teine element on iga looma kordumatu kood, mis ei ole pikem kui 12 numbrit.

            Artikkel 13
            Peetavate veiste identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad

               1.   Ettevõtjad tagavad, et määruse (EL) 2016/429 artikli 112 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid võetakse veiste puhul kasutusele enne, kui lõpeb sünnile järgnev maksimaalne ajavahemik, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus loomad sündisid. Maksimaalne ajavahemik arvutatakse looma sündimise kuupäevast alates ning see ei või olla pikem kui 20 päeva.

               2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada ettevõtjatel pikendada teise identifitseerimisvahendi kasutuselevõtu maksimaalset ajavahemikku kuni 60 päevani pärast looma sündi loomade füsioloogilise arenguga seotud põhjustel, kui teine identifitseerimisvahend on vatsabool.

               3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada ettevõtjatel pikendada lõikes 1 osutatud maksimaalset ajavahemikku kuni üheksa kuuni järgmistel tingimustel:

                           a)

                           loomad:

                                       i)

                                       on kasvatatud eritingimustes, nii et vasikad jäävad ema juurde;

                                       ii)

                                       ei ole harjunud inimestega regulaarse kokkupuutega;

                           b)

                           ala, kus loomi peetakse, tagab loomade suure isoleerituse;

                           c)

                           ajavahemiku pikendamine ei kahjusta loomade jälgitavust.
                           Liikmesriigid võivad piirata esimeses lõigus osutatud loa andmist teatavate geograafiliste piirkondade või peetavate veiste konkreetsete liikide või tõugudega.

               4.   Ettevõtjad tagavad, et peetavad veised ei lahku sünniettevõttest enne, kui nende loomade puhul on kasutusele võetud määruse (EL) 2016/429 artikli 112 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid.

            Artikkel 14
            Peetavate lammaste ja kitsede identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad

               1.   Ettevõtjad tagavad, et määruse (EL) 2016/429 artikli 113 lõike 1 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid võetakse lammaste ja kitsede puhul kasutusele enne, kui lõpeb sünnile järgnev maksimaalne ajavahemik, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus loomad sündisid. Maksimaalne ajavahemik arvutatakse looma sündimise kuupäevast alates ning see ei või olla pikem kui üheksa kuud.

               2.   Ettevõtjad tagavad, et peetavad lambad ja kitsed ei lahku sünniettevõttest enne, kui nende loomade puhul on kasutusele võetud määruse (EL) 2016/429 artikli 113 lõike 1 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid.

            Artikkel 15
            Peetavate sigade identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad

               1.   Ettevõtjad tagavad, et määruse (EL) 2016/429 artikli 115 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid võetakse sigade puhul kasutusele enne, kui lõpeb sünnile järgnev maksimaalne ajavahemik, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus loomad sündisid. Maksimaalne ajavahemik arvutatakse looma sündimise kuupäevast alates ning see ei või olla pikem kui üheksa kuud.

               2.   Ettevõtjad tagavad, et peetavad sead ei lahku sünniettevõttest ega tarneahelast enne, kui nende loomade puhul on kasutusele võetud määruse (EL) 2016/429 artikli 115 punktis a osutatud identifitseerimisvahendid.

            Artikkel 16
            Peetavate kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad

               1.   Ettevõtjad tagavad, et delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõigetes 1 ja 2 osutatud identifitseerimisvahendid võetakse kaamellaste ja hirvlaste puhul kasutusele enne, kui lõpeb sünnile järgnev maksimaalne ajavahemik, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus loomad sündisid. Maksimaalne ajavahemik arvutatakse looma sündimise kuupäevast alates ning see ei või olla pikem kui üheksa kuud.

               2.   Ettevõtjad tagavad, et peetavad kaamellased või hirvlased ei lahku sünniettevõttest või esimese saabumise ettevõttest, kui kõnealused loomad saabusid sellesse ettevõttesse elupaigast, kus nad metsloomadena viibisid, välja arvatud juhul, kui nende loomade puhul on kasutusele võetud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõigetes 1 ja 2 osutatud identifitseerimisvahendid.

               3.   Pädev asutus võib põhjapõtru pidavad ettevõtjad vabastada lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetest, tingimusel, et see erand ei kahjusta loomade jälgitavust.

               4.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid vabastada hirvlasi pidavad ettevõtjad lõikes 1 esitatud nõuetest järgmistel tingimustel:

                           a)

                           loomad:

                                       i)

                                       on kasvatatud eritingimustes;

                                       ii)

                                       ei ole harjunud inimestega regulaarse kokkupuutega;

                           b)

                           ala, kus loomi peetakse, tagab loomade suure isoleerituse;

                           c)

                           erand ei kahjusta loomade jälgitavust.

            Artikkel 17
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite kasutuselevõtu tähtajad pärast nende liitu sisenemist

               1.   Kui peetavad veised, lambad, kitsed, sead, kaamellased ja hirvlased sisenevad liitu ning kui need loomad jäävad liitu, tagavad ettevõtjad, et nende loomade puhul võetakse kasutusele delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 81 osutatud identifitseerimisvahendid 20 päeva jooksul pärast nende saabumist esmase saabumise ettevõttesse.

               2.   Erandina lõikest 1 võivad esmase saabumise liikmesriigid lubada ettevõtjatel pikendada teise identifitseerimisvahendi kasutuselevõtu maksimaalset ajavahemikku kuni 60 päevani pärast looma sündi loomade füsioloogilise arenguga seotud põhjustel, kui teine identifitseerimisvahend on vatsabool.

               3.   Ettevõtjad tagavad, et ükski peetav veis, lammas, kits, siga, kaamellane ega hirvlane ei lahku esmase saabumise ettevõttest enne, kui nende loomade puhul on kasutusele võetud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 81 osutatud identifitseerimisvahendid.

            Artikkel 18
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite eemaldamine ja muutmine
            Pädev asutus võib anda ettevõtjatele loa peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite eemaldamiseks või muutmiseks üksnes juhul, kui eemaldamine või muutmine ei kahjusta loomade jälgitavust, sealhulgas nende sünniettevõtte jälgitavust, ja kui loomade individuaalne identifitseerimine, kui seda kohaldatakse, on endiselt võimalik.

            Artikkel 19
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite asendamine ning selliste toimingute tähtajad

               1.   Pädev asutus võib anda ettevõtjatele loa peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste identifitseerimisvahendite asendamiseks üksnes juhul, kui asendamine ei kahjusta loomade jälgitavust, sealhulgas nende sünniettevõtte jälgitavust, ja kui loomade individuaalne identifitseerimine, kui seda kohaldatakse, on endiselt võimalik.

               2.   Lõikes 1 osutatud asendamiseks võib anda loa järgmiselt:

                           a)

                           kui loomad on identifitseeritud kahe identifitseerimisvahendi abil ja üks neist identifitseerimisvahenditest on muutunud loetamatuks või kadunud, tingimusel, et loomade identifitseerimiskood jääb samaks ja vastab jätkuvalt ülejäänud identifitseerimisvahendite koodile;

                           b)

                           kui loomad on identifitseeritud ühe või kahe identifitseerimisvahendi abil, millel on loomade identifitseerimiskood, ning need identifitseerimisvahendid on muutunud loetamatuks või kadunud, tingimusel, et loomade identifitseerimiskoodi on võimalik piisava kindlusega kindlaks määrata ja loomade identifitseerimiskood jääb samaks;

                           c)

                           kui peetavad lambad, kitsed või sead on identifitseeritud identifitseerimisvahendiga, millel on ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, ning identifitseerimisvahend on muutunud loetamatuks või kadunud, tingimusel, et on võimalik piisava kindlusega kindlaks teha loomade sünniettevõte või vajaduse korral viimane tarneahela ettevõte ning et asenduseks paigaldataval identifitseerimisvahendil on kõnealuse ettevõtte või vajaduse korral viimase ettevõtte kordumatu registreerimisnumber;

                           d)

                           peetavate lammaste ja kitsede puhul võib lubada punktides a ja b osutatud identifitseerimisvahendite asendamist uute identifitseerimisvahenditega, millel on uus identifitseerimiskood, tingimusel, et jälgitavust ei kahjustata.

               3.   Lõikes 1 osutatud identifitseerimisvahendid asendatakse võimalikult kiiresti ja enne maksimaalse ajavahemiku möödumist, mille määrab kindlaks liikmesriik, kelle pädev asutus on lubanud ettevõtjatel identifitseerimisvahendid asendada, ning enne loomade teise ettevõttesse viimist.

               4.   Kui peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade identifitseerimiskoodi, mis on kantud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides a ja b osutatud identifitseerimisvahenditele, ei saa tehniliste piirangute tõttu elektroonilisele identifitseerimisvahendile kanda, lubab pädev asutus kõnealuste loomade puhul kasutusele võtta uut identifitseerimiskoodi kandva uue elektroonilise identifitseerimisvahendi üksnes juhul, kui mõlemad identifitseerimiskoodid on registreeritud määruse (EL) 2016/429 artikli 109 lõikes 1 osutatud elektroonilistes andmebaasides.

         4. PEATÜKK

            ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

            Artikkel 20
            Üleminekumeetmed seoses identifitseerimisvahendite heakskiitmisega
            Erandina käesoleva määruse artiklitest 9, 10 ja 11 võivad liikmesriigid üleminekuperioodil, mis lõpeb 20. aprilli 2023, jätkata selliste identifitseerimisvahendite kasutamist, mis on heaks kiidetud enne 21. aprilli 2021 kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1760/2000 ja (EÜ) nr 21/2004 ning direktiiviga 2008/71/EÜ, samuti nende määruste ja selle direktiivi alusel vastu võetud õigusaktidega.

            Artikkel 21
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 21. aprilli 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. märts 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

            (2)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).

            (4)  Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8).

            (5)  Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/71/EÜ sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (ELT L 213, 8.8.2008, lk 31).

            I LISA
            Peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade elektroonilistes andmebaasides kasutatavate teabevormingute tehnilised kirjeldused

                        Teabe liik

                        Kirjeldus

                        Vorming

                        Looma identifitseerimiskood

                        Riigi kood

                        Üks järgmistest võimalustest:
                        Tähtkood: ISO 3166-1 alpha-2 kood (1)

                        Numbriline kood: ISO 3166-1 numbriline kood

                        Iga looma kordumatu kood

                        12 numbrit

                        Elektrooniline identifitseerimisvahend (valikuline)

                        Üks järgmistest võimalustest:

                                    —

                                    Elektrooniline kõrvamärk

                                    —

                                    Vatsabool

                                    —

                                    Süstitav transponder

                                    —

                                    Sõrgatsile kinnitatav elektrooniline tähis

                        Ettevõtte kordumatu registreerimisnumber

                        Riigikood, millele järgneb 12 tähtnumbrilist märki

                        Ettevõtet käitava ettevõtja nimi

                        140 tähtnumbrilist märki

                        Ettevõtet käitava ettevõtja aadress

                        Tänava nimi ja majanumber

                        140 tähtnumbrilist märki

                        Sihtnumber

                        10 tähtnumbrilist märki

                        Linn

                        35 tähtnumbrilist märki

                        Kuupäev

                        Kuupäev (AAAA-KK-PP)

                        Loomade koguarv

                        15 numbrit

               (1)  Välja arvatud Kreeka puhul, kus kasutatakse kahetähelist koodi „EL“.

            II LISA
            1. OSA

               Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused

                        1.

                        Delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides a, b, c, f ja h osutatud identifitseerimisvahendid peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste ning papagoilaste identifitseerimiseks on:

                                    a)

                                    mittetaaskasutatavad;

                                    b)

                                    korrosioonikindlast materjalist;

                                    c)

                                    võltsimiskindlad;

                                    d)

                                    lihtsasti loetavad kogu loomade eluea jooksul;

                                    e)

                                    sellise kujuga, et need püsivad kindalt looma küljes ilma teda kahjustamata;

                                    f)

                                    toiduahelast kergesti eemaldatavad.

                        2.

                        Punktis 1 osutatud identifitseerimisvahenditel peab olema nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult üks järgmistest märgetest:

                                    a)

                                    loomade identifitseerimiskoodi esimene ja teine element vastavalt artiklile 12;

                                    b)

                                    delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 18 punktis a osutatud loomapidamisettevõtte kordumatu registreerimisnumber või

                                    c)

                                    delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 76 lõikes 1 osutatud tähtnumbriline identifitseerimiskood.

                        3.

                        Punktis 1 osutatud identifitseerimisvahendid võivad pädeva asutuse loal sisaldada muud teavet, tingimusel, et identifitseerimisvahendid vastavad punkti 2 nõuetele.

                  2. OSA

               Peetavate veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste elektrooniliste identifitseerimisvahendite tehnilised kirjeldused

                        1.

                        Delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 III lisa punktides c–f osutatud elektroonilistel identifitseerimisvahenditel peab olema loomade identifitseerimiskoodi esimene element kolmekohalise riigikoodi kujul ja loomade identifitseerimiskoodi teine element vastavalt artiklile 12.

                        2.

                        Punktis 1 osutatud elektroonilised identifitseerimisvahendid on järgmised:

                                    a)

                                    üksnes lugemiseks ettenähtud passiivsed transpondrid, milles kasutatakse HDX- või FDX-B-tehnoloogiat ja mis vastavad ISO standarditele 11784 ja 11785, ning

                                    b)

                                    loetavad ISO standardile 11785 vastavate seadmete abil, mis on võimelised lugema HDX- ja FDX-B-transpondreid.

                        3.

                        Punktis 1 osutatud elektroonilised identifitseerimisvahendid peavad olema loetavad vähemalt järgmiselt lugemiskauguselt:

                                    a)

                                    peetavate veiste puhul:

                                                i)

                                                12 cm kõrvamärkide puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat lugejat;

                                                ii)

                                                15 cm süstitavate transpondrite puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat lugejat;

                                                iii)

                                                25 cm vatsaboolide puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat lugejat;

                                                iv)

                                                80 cm kõigi elektrooniliste identifitseerimisvahendite puhul, kui lugemiseks kasutatakse paikset lugejat;

                                    b)

                                    peetavate lammaste ja kitsede puhul:

                                                i)

                                                12 cm kõrvamärkide ja sõrgatsile kinnitatavate tähiste puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat lugejat;

                                                ii)

                                                20 cm vatsaboolide ja süstitavate transpondrite puhul, kui lugemiseks kasutatakse kaasaskantavat lugejat;

                                                iii)

                                                50 cm kõrvamärkide puhul, kui lugemiseks kasutatakse paikset lugejat.

                        4.

                        Punktis 1 osutatud elektroonilisi identifitseerimisvahendeid tuleb katsetada, saavutades soodsad tulemused, seoses järgmisega:

                                    a)

                                    vastavus ISO standarditele 11784 ja 11785 vastavalt ISO standardi 24631-1 punktis 7 osutatud meetodile; ning

                                    b)

                                    käesoleva osa punktis 3 osutatud minimaalne toimivus lugemiskaugustel vastavalt ISO standardi 24631-3 punktis 7 osutatud meetodile.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/521, 24. märts 2021, millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine

text:
                  25.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 104/52

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/521,
         24. märts 2021,
         millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/479 ühiste ekspordieeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Kui nende meetmete jõustumisest oli möödunud kuus nädalat, võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/442, (3) millega seati kuni 30. juunini 2021 nende toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 6.

                     (2)

                     Maailmas on endiselt COVID-19 vaktsiini tarneraskused ja need isegi suurenevad, võttes arvesse tootmisega seotud viivitusi.

                     (3)

                     Kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2021/442 peavad liikmesriigid ekspordiloa andmisest keelduma, kui asjaomane eksport ohustab liidu ja vaktsiinitootjate sõlmitud eelostulepingute täitmist, võttes arvesse vaktsiinikoguste tarnimist ja muude lepingutingimuste täitmist, näiteks taotluse esitamise ajal liitu tarnitavat vaktsiinikogust.

                     (4)

                     COVID-19 vaktsiinide tootmise ja nende liitu tarnimise viivituste puhul ei ole jätkuvalt piisavalt läbipaistvust ning endiselt esineb piiranguid, mis võivad ohustada rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus. Ekspordiloa andmise või andmisest keeldumise kohta otsuse tegemisel tuleks seega võtta arvesse täiendavaid asjaolusid.

                     (5)

                     Teave, mille komisjon on kogunud rakendusmäärusega (EL) 2021/111 kehtestatud ja rakendusmäärusega (EL) 2021/442 jätkatud ekspordiloa mehhanismi kaudu ja tolliandmetest, on näidanud, et eksporti, mille suhtes kohaldatakse ekspordiloa mehhanismi, võidakse suunata riikide kaudu, mis on siiani olnud ekspordiloa nõudest vabastatud, mis ei võimalda saavutada nõutavat läbipaistvust. Sellised vabastused tuleks seega ajutiselt peatada.

                     (6)

                     Vabastusi tuleks säilitada rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 1 lõike 9 punktis a nimetatud teatavate riikide ja territooriumide suhtes, mis sõltuvad suurel määral nende liikmesriikide kesksetest tarneahelatest, millega nad on seotud, või naaberliikmesriikide tarneahelatest.

                     (7)

                     Põhjenduses 5 märgitud teabest nähtub samuti, et liidu tootjad on eksportinud suures koguses ekspordiloa mehhanismiga hõlmatud kaupa riikidesse, millel on endal suur tootmisvõimsus, samas kui need riigid ise piiravad eksporti liitu kas seaduse või lepinguliste või muude kokkulepete alusel, mis on sõlmitud nende territooriumil tegutsevate vaktsiinitootjatega. See ebakõla põhjustab liidus tarneraskusi.

                     (8)

                     Lisaks sellele nähtub samast teabest, et liidu tootjad on eksportinud suures koguses ekspordiloa mehhanismiga hõlmatud tooteid teatavatesse riikidesse, millel puudub tootmisvõimsus, aga mille vaktsineeritute arv on liidust suurem või praegune epidemioloogiline olukord liidust parem. Eksportimine nendesse riikidesse võib seega ohustada tarnekindlust liidus.

                     (9)

                     Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid ekspordilubade andmisest keelduma.

                     (10)

                     Komisjon peaks võtma samu täiendavaid asjaolusid arvesse, kui ta hindab otsuse eelnõu, millest liikmesriigi pädev asutus on andnud teada kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 2 lõikega 4.

                     (11)

                     Olukorra kiireloomulisuse tõttu tuleks käesolevas määruses sätestatud meetmed võtta kooskõlas määruse (EL) 2015/479 artikli 3 lõikega 3.

                     (12)

                     Käesolev määrus peaks jõustuma viivitamata. Võttes arvesse määruse (EL) 2015/479 artikli 5 lõiget 5, tuleks käesolevas määruses sätestatud meetmeid kohaldada kuue nädala jooksul,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 1 lõike 9 punkti a kohaldamine peatatakse.
            Peatamist ei kohaldata siiski järgmiste riikide ja territooriumide suhtes:

                        —

                        Andorra,

                        —

                        Fääri saared,

                        —

                        San Marino,

                        —

                        Vatikan,

                        —

                        Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid,

                        —

                        Büsingen,

                        —

                        Helgoland,

                        —

                        Livigno,

                        —

                        Ceuta ja Melilla.

            Artikkel 2

               1.   Liikmesriigi pädev asutus annab vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2021/442 taotletud ekspordiloa tingimusel, et:

                           a)

                           ekspordiluba vastab rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 1 lõikes 7 sätestatud tingimusele;

                           b)

                           luba ei ohusta muul moel rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus.

               2.   Selleks et teha kindlaks, kas lõike 1 punktis b sätestatud tingimus on täidetud, hindab liikmesriigi pädev asutus järgmisi asjaolusid:

                           a)

                           kas ekspordi sihtriik piirab rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kaupade või nende tootmiseks kasutatud toorainete eksporti liitu kas seaduse alusel või muul viisil, sh sõlmides lepingupõhised kokkulepped nende kaupade tootjatega;

                           b)

                           ekspordi sihtriigi asjakohased tingimused, sh epidemioloogiline olukord, vaktsineerituse tase ja rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kaupade kättesaadavus.

               3.   Kui komisjon hindab otsuse eelnõu, millest liikmesriigi pädev asutus on andnud teada kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 2 lõikega 4, hindab ta samuti, kas käesoleva artikli lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud asjaolusid.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse kuue nädala jooksul alates selle jõustumisest.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. märts 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 83, 27.3.2015, lk 34.

            (2)  Komisjoni 29. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/111, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 31 I, 30.1.2021, lk 1).

            (3)  Komisjoni 11. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/442, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 85, 12.3.2021, lk 190).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/530, 22. märts 2021, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  26.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 106/49

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/530,
         22. märts 2021,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 22. märts 2021

                  Komisjoni nimel

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

                  peadirektor

                  Gerassimos THOMAS

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon
                        (CN-kood)

                        Põhjendus

                        1

                        2

                        3

                        Portatiivne elektromehaaniline käsiseade isiklikuks nahahoolduseks. Seade on ovaalse kujuga ja selle mõõtmed on umbes 75 × 80 × 30 mm. Seadmel on veekindel kest ja sisseehitatud elektrimootor, mis tekitab vibratsiooni (nn helipulsatsioon).
                        Seadme välispind on tehtud silikoonist ja mõlemal küljel on hüpoallergeensed silikoonharjad. Seadme pind on jaotatud kolmeks piirkonnaks, igas eripaksusega harjad. Seadme esiküljel on sisse-välja-lüliti ja nupp pulsatsiooni intensiivsuse suurendamiseks/vähendamiseks.
                        Seade on kavandatud näonaha puhastamiseks puhastusvahendi ja vibreerivate harjakestega. Naha puhastamisel tekib pulsatsiooni tõttu lisatoimena näomassaaž.
                        Seadet kasutatakse tavaliselt kodus, reisil jne.

                        8509 80 00

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 koostoimes grupi 90 märkusega 3, grupi 85 märkuse 4 punktiga b ning CN-koodide 8509  ja 8509 80 00  sõnastusega.
                        Seade täidab kodumajapidamises kasutatava näopuhastusvahendi funktsiooni (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8509 , esimene lõik) ja massaažifunktsiooni, kuid viimane on üksnes abitegevus. XVI jaotise märkuse 3 kohaselt klassifitseeritakse masinad, mis on kavandatud kahe või enama üksteist täiendava funktsiooni täitmiseks põhifunktsiooni alusel. Seetõttu ei või toodet klassifitseerida massaažiaparaadina rubriiki 9019 .
                        Järelikult tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8509 80 00  alla kui sisseehitatud elektrimootoriga elektromehaanilised kodumasinad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/531, 22. märts 2021, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  26.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 106/52

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/531,
         22. märts 2021,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 22. märts 2021

                  Komisjoni nimel

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

                  peadirektor

                  Gerassimos THOMAS

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon
                        (CN-kood)

                        Põhjendused

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Metallist ja plastist objektiivikinnitus bajonettühendusega, mõõtmetega umbes 92 × 86 × 35,1 mm.
                        Toode on ette nähtud kinnitamiseks digitaalsele videokaamerale selle ja objektiivi vahele.
                        Toode võimaldab kasutada objektiive erineva keerme mõõduga digitaalsetel videokaameratel ning reguleerida objektiivi ava mehaaniliselt.

                        9002 11 00

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning kombineeritud nomenklatuuri XVI jaotise märkusega 1 m, grupi 90 märkusega 2 b ning CN-koodide 9002  ja 9002 11 00  sõnastusega.
                        Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8529  kui osa, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8525 –8528  aparaatides, kuna toode ei ole digitaalse kaamera funktsioneerimiseks oluline.
                        Kuna toode võimaldab kasutada objektiive erinevat mõõtu kinnituskeermega kaameratel, suurendab see objektiivide kasutusulatust. Seepärast tuleb toodet käsitada tarvikuna, mida saab kasutada üksnes või peamiselt rubriigi 9002 objektiividega (vt Euroopa Kohtu 16. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, punktid 29, 30 ja 34). Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8479  kui grupis 84 mujal nimetamata eriotstarbelist seadet või mehhanismi, kuna toode on täpsemalt hõlmatud nomenklatuuri ühe teise grupiga (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8479 , teine lõik, punkt b).
                        Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9002 11 00  alla kui rubriigi 9002  objektiivide tarvik.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/532, 22. märts 2021, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  26.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 106/55

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/532,
         22. märts 2021,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 22. märts 2021

                  Komisjoni nimel

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

                  peadirektor

                  Gerassimos THOMAS

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon
                        (CN-kood)

                        Põhjused

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Seade (nn kaamerajaam ehk kõik-ühes salvesti, ingl camera station appliance ehk all-in-one recorder) esitatakse tollile ühes korpuses, mõõtmetega umbes 33 × 23 × 8 cm. Seadmel on järgmised komponendid:

                                    —

                                    passiiv- ja aktiivelemendid,

                                    —

                                    protsessor,

                                    —

                                    graafikakaart,

                                    —

                                    sisemälu (kõvakettaajam).

                              Seadmel ei ole telerituunerit.
                        Seadmel on järgmised liidesed: RJ-45, USB, VGA, SPF ja HDMI ning sisseehitatud kaheksa pordiga kommutaator Ethernet-toite (Power over Ethernet) võimekusega.
                        Seade on varustatud „standardse automaatse andmetöötlusseadme“ operatsioonisüsteemiga. Samuti on see eelkonfigureeritud ja eelvarustatud spetsiaalse „kaamerahaldustarkvaraga“ ning sisaldab kaheksa kanali litsentse.
                        Seade on kavandatud heli- ja videoandmete vastuvõtmiseks telekommunikatsiooniliidese (ja internetiprotokolli (IP)) kaudu kuni kaheksast valvekaamerast (IP-kaamerast). Andmed saab salvestada sisemisele kõvakettale, välissalvestile (USB-liidese kaudu) või seade võib saata andmed telekommunikatsioonivõrkude kaudu teisele IP-aadressile (näiteks serverile, kommutaatorile, mobiiltelefonile või automaatsele andmetöötlusseadmele).
                        Seadme saab ühendada monitori või kuvariga ja klaviatuurikontrolleriga. See esitatakse tollile kui seade, mida kasutatakse turva- ja valvesüsteemis.

                        8521 90 00

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3, grupi 84 märkuse 5 punktiga E ning CN-koodide 8521  ja 8521 90 00  sõnastusega.
                        Arvestades seadme objektiivseid omadusi, on see ette nähtud videovalve otstarbeks töötama koos kuni kaheksa kaameraga. Seade, mis selleks otstarbeks salvestab kaamerasignaale ja saab need saata teisele IP-aadressile või taasesitada kuvaril või monitoril, täidab muud erifunktsiooni kui andmetöötlus grupi 84 märkuse 5 punkti E tähenduses. (Vt ka Euroopa Kohtu 17. märtsi 2005. aasta otsus C-467/03, Ikegami Electronics, ECLI:EU:C:2005:182). Seetõttu ei või seadet klassifitseerida automaatse andmetöötlusseadmena rubriiki 8471 .
                        Seade on kavandatud täitma kahte või enamat täiendavat funktsiooni XVI jaotise märkuse 3 tähenduses, nimelt rubriigi 8517  andmete edastamine ja vastuvõtmine ning rubriigi 8521  videosignaalide salvestus ja taasesitus.
                        Seadme objektiivsete omaduste põhjal on selle põhifunktsioon videosalvestus turva- ja valvesüsteemis. Andmete edastamine ja vastuvõtmine on üksnes lisafunktsioon, kavatsusega parandada selle süsteemi toimimist, millesse seade on paigaldatud. Seetõttu ei või seadet klassifitseerida rubriiki 8517. (Vt ka Euroopa Kohtu 25. veebruari 2016. aasta otsus C-143/15, G. E. Security, ECLI:EU:C:2016:115, punktid 55–57).
                        Seepärast tuleb seade klassifitseerida muu videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuurina, mis sisaldab või ei sisalda tuunerit, CN-koodi 8521 90 00  alla.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/538, 26. märts 2021, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2

text:
                  29.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 108/8

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/538,
         26. märts 2021,
         millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 2,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44.

                     (2)

                     Nõukogu tehtud läbivaatamise tulemusena tuleks jätta välja ühe isiku kohta tehtud kanne.

                     (3)

                     Määruse (EL) 2016/44 III lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) 2016/44 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub 3. aprillil 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. märts 2021

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. P. ZACARIAS

            (1)  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) 2016/44 III lisa („Artikli 6 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetelu“) A osas („Isikud“) jäetakse välja kanne 18 (GHWELL, Khalifa).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/540, 26. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 teatavate teatamiskohustuste, loomapidamistoetuse taotluste ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega seotud kohapealsete kontrollide ning ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise osas

text:
                  29.3.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 108/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/540,
         26. märts 2021,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 teatavate teatamiskohustuste, loomapidamistoetuse taotluste ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega seotud kohapealsete kontrollide ning ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise osas
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 62 lõike 2 esimese lõigu punkte a ja b ning artikli 78 esimese lõigu punkte b ja c,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (2) artikli 9 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid esitama hiljemalt iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande eelmist kalendriaastat hõlmava vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse haldus- ja kontrollimeetmete kohta. Kogemused on näidanud, et kehtiv nõue teatada igal aastal kõnealustest meetmetest on praeguses ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis aegunud. Lihtsustamise huvides tuleks see nõue välja jätta.

                     (2)

                     Kui kontrolle tehakse seire teel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklile 40a, saavad liikmesriigid teavet, mis võib osutada võimalikele rikkumistele ka selliste toetuskavade ja -meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse klassikalisi kohapealseid kontrolle. Seda teavet tuleks kasutada selleks, et ergutada nõuete täitmist ning parandada juhtimis- ja kontrollisüsteemi andmete täpsust. Lisaks tuleks toetusesaajatele anda võimalus muuta oma ühtset taotlust, toetuse- või maksetaotlust, et parandada ebatäpsusi ja vältida karistusi. Lihtsustamise ja suurema kindluse huvides tuleks seda kajastada rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4.

                     (3)

                     Kogemused on näidanud, et liikmesriikidele tuleks anda suurem paindlikkus rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikes 1 osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise lõpptähtpäevade määramisel, et võtta paremini arvesse nende konkreetset olukorda ning eelkõige muutuvaid kliima- ja ilmastikutingimusi. Seda lähenemist tuleks kohaldada ka kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud muudatuste esitamise kuupäevade suhtes.

                     (4)

                     Kui liikmesriik kohaldab toetusetaotlusteta süsteemi, tuleks toetusesaajaid teavitada sellest, et toetuse arvutamisel ja halduskaristuste kohaldamisel tuleks arvesse võtta rikkumisi, mis on seotud kõigi potentsiaalselt rahastamiskõlblike loomade identifitseerimise ja registreerimisega veiste, lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemis. Rikkumisi tuleks siiski hinnata komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (3)artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirjade alusel ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31 halduskaristuste kehtestamiseks.

                     (5)

                     Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 33a lõikes 1 nõutud järelkontrollid võivad olla seotud väga väikeste summadega, põhjustades samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust, peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata nende põllumajandustootjate arvu, kelle suhtes neid järelkontrolle kohaldatakse. Selleks tuleks läbipaistva ja mittediskrimineeriva võrdlusalusena kasutada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktis a sätestatud tagasinõudemenetlusest loobumist võimaldavat lävendit.

                     (6)

                     Kogemused on näidanud, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 40a kohaste seire teel tehtavate kontrollide järkjärguline rakendamine võib kesta kauem kui kaks aastat, sõltuvalt asjaomase ala suurusest või protsessi keerukusest. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda rohkem aega nende kontrollide järkjärguliseks rakendamiseks kogu nende territooriumil.

                     (7)

                     Selleks et aidata liikmesriikidel paremini ette valmistada oma otsuseid seire teel tehtavate kontrollide kohaldamise kohta, on vastavate teadete koostamiseks vaja lisaaega. Seepärast tuleks selliste teadete esitamise tähtaega pikendada nii rahastamiskõlblikkuse tingimuste kui ka nõuetele vastavuse kontrollide puhul.

                     (8)

                     Selleks et kohapealsed kontrollid oleksid loomadega seotud kavade puhul tõhusad, on vaja tagada, et kui liikmesriik ei kohalda loomapidamisperioodi või kui loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või kui loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, tehakse need kontrollid sellise ajavahemiku jooksul, mil loomaga seoses võib toetust taotleda. Lisaks tuleks rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 42 lõikes 1 selgitada, et seda kohustust kohaldatakse vajaduse korral ka selliste kohapealsete kontrollide suhtes, mis tehakse kõnealuse määruse artiklis 35 sätestatud kontrollimäära suurendamise tulemusel.

                     (9)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

                     (10)

                     Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud eeskirjade maksimaalne tõhusus, tuleks seda kohaldada 1. jaanuaril 2021 algava taotlusaasta või toetusperioodi kohta esitatud toetuse- ja maksetaotluste suhtes.

                     (11)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.

                        2)

                        Artikli 11 lõike 4 esimese lõigu teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:
                        „Tulemused teatatakse toetusesaajatele õigel ajal, et aidata neil täita rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, siduvaid kohustusi ja muid kohustusi. Liikmesriigid võivad kasutada artikli 40a lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud esialgseid tulemusi põldude kohta teabena, mis on oluline selliste toetuskavade ja -meetmete esialgse kontrolli jaoks, mille suhtes ei kohaldata seire teel tehtavat kontrolli. Kui liikmesriik otsustab seda teha, ei kohaldata toetusesaajatele esialgse kontrolli raames esitatud teabe suhtes artikli 40a lõiget 4.“

                        3)

                        Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu teine ja kolmas lause jäetakse välja.

                        4)

                        Artikli 15 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    esimene lõik asendatakse järgmisega:
                                    „Lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest tuleb teatada pädevale asutusele liikmesriigi määratud lõpptähtpäevaks.“;

                                    b)

                                    teise lõigu esimene lause jäetakse välja.

                        5)

                        Artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    toetusesaaja on teadlik sellest, et iga potentsiaalselt rahastamiskõlblik loom, keda ei ole loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemis korrektselt identifitseeritud või registreeritud, loetakse delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 31 kohaselt kindlaks määramata loomaks, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirju.“

                        6)

                        Artikli 33a lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
                        „Liikmesriigid võivad otsustada jätta kohapealsest järelkontrollist välja toetusesaajad, kelle vähendatud halduskaristus vastab summadele, mille puhul võivad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktile a otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada.“

                        7)

                        Artikli 40a lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
                        „Pädev asutus võib otsustada kohaldada seire teel tehtavaid kontrolle, mis tehakse toetuskava või toetusmeetme saajatele objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Pädev asutus peab neid alasid igal järjestikusel aastal olulisel määral suurendama.“

                        8)

                        Artikkel 40b asendatakse järgmisega:

                           „Artikkel 40b
                           Teavitamine
                           Liikmesriigid teavitavad komisjoni iga kalendriaasta 1. veebruariks oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle ning märgivad kõik kavad või meetmed või tegevusliigid ja kõik alad, kus tehakse kontrolli seire teel.
                           Komisjon esitab iga kalendriaasta 1. novembriks teate vormi, märkides, millist teavet kõnealune teade peab sisaldama.“

                        9)

                        Artikli 42 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
                        „Kui liikmesriik on kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktiga d määranud kindlaks ajavahemiku, kontrollitakse kooskõlas artiklitega 32, 33 ja 35 kogu ajavahemiku jooksul vastavat loomatoetuste kava või loomatoetusmeedet koha peal vähemalt 50 % miinimummäära ulatuses. Kuid kui loomapidamisperioodi ei kohaldata, loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, jaotatakse kõik artiklites 32, 33 ja 35 osutatud kohapealsed kontrollid ajavahemiku peale, mil loomaga seoses võib toetust taotleda.“

                        10)

                        Artikkel 70b asendatakse järgmisega:

                           „Artikkel 70b
                           Teavitamine
                           Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle kalendriaasta 1. veebruariks, mil nad hakkavad tegema kontrolle seire teel, oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle vastavalt artiklile 70a.“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse 1. jaanuaril 2021 algava taotlusaasta või toetusperioodi kohta esitatud toetuse- ja maksetaotluste suhtes.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. märts 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (2)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

            (3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).