title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 453/2011, 4. mai 2011 , millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               12.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 123/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 453/2011,
   4. mai 2011,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „algmäärus”) eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 5 ning artikli 9 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks kehtestati 352 eurot tonni kohta.

               (2)

               Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, jäeti meetmed määrusega (EÜ) nr 2722/1999 (3) jõusse veel neljaks aastaks.

               (3)

               Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005 (4) meetmete kehtivust veel viieks aastaks.

         2.   Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (4)

               Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon 28. jaanuaril 2010 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Lenzing AG ja Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (edaspidi „taotluse esitajad”) –, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidus toodetavast furfuraalist.

               (5)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         3.   Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

               (6)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 27. aprillil 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine

   4.1.   Uurimisperiood

               (7)

               Dumpingust tuleneva kahju jätkumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (8)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele.

               (9)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teavitada kirjalikult oma seisukohtadest ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

         4.3.   Väljavõtteline uuring

               (10)

               Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas aegumise läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

         4.4.   Saadud teabe kontrollimine

               (11)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud.

               (12)

               Vastused küsimustikule saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt importijalt/kasutajalt ja ühelt võrdlusriigi Argentina tootjalt. Uurimise käigus ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja.

               (13)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

                           a)

                              Liidu tootjad

                                       —

                                       Lenzing AG, (edaspidi „Lenzing”), Austria

                                       —

                                       Tanin Sevnica kemična industrija d.d (edaspidi „Tanin”), Sloveenia

                           b)

                              Sõltumatu importija/kasutaja

                                       —

                                       International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”), Rotterdam

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (14)

               Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool põhjendustes 2 ja 3 osutatud järgnevates läbivaatamistes, st Hiinast pärit furfuraal, mis kuulub CN-koodi alla 2932 12 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina.

               (15)

               Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: valiklahustina petrooleumi rafineerimisel määrdeõlide tootmises ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse sünteetilise vaigu valmistamiseks valuvormide jaoks.

         2.   Samasugune toode

               (16)

               Sarnaselt eelnevate uurimistega kinnitas ka käesolev uurimine, et Hiinas toodetud ja Euroopa Liidu turule eksporditud furfuraalil, võrdlusriigi Argentina toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil ning liidus selle tootjate poolt valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (17)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

         1.   Üldosa

               (18)

               34 teadaolevast Hiina eksportivast tootjast, kellega pärast läbivaatamise algatamist ühendust võeti, ei teinud keegi uurimise käigus koostööd ega edastanud ka mingisugust teavet. Seepärast tuli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlevate järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest andmetest, eelkõige teabest, mille esitas koostööd teinud importija / tööstuslikul eesmärgil kasutaja, Eurostati andmetest, Hiina ametlikust ekspordistatistikast ning läbivaatamise taotluses esitatud teabest.

         2.   Võrdlusriik

               (19)

               Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

               (20)

               Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.

               (21)

               Üks furfuraali tootja Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentinas on furfuraali turg rajatud konkurentsile, umbes 90 % sellest moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust liidu turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.

               (22)

               Seepärast jõuti, nagu esialgses uurimiseski, otsusele, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

         3.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   3.1.   Normaalväärtus

               (23)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või väljamaksmisele kuuluva hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses.

               (24)

               Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja poolt kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.

               (25)

               Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks.

               (26)

               Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud keskmisena.

         3.2.   Ekspordihind

               (27)

               Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad liidu turule, uurimises ei osalenud, määrati ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevatest andmetest. Leiti, et sobivaimaks aluseks on koostööd teinud importija ja Eurostati vaatlusaluse toote liidu turule importimist kajastavad andmed. Kuigi import toimus seestöötlemise korra raames (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramisel.

         3.3.   Võrdlus

               (28)

               Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja kindlustuse osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

         3.4.   Dumpingumarginaal

               (29)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Võrdlusest ilmnes arvestatav dumping.

         4.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (30)

               Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt koostööd teinud importijalt, Eurostatilt ja Hiina ametlikust ekspordistatistikast saadud ning läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.

               (31)

               Analüüsiti järgmisi elemente: Hiinast seestöötlemismenetluse korra kohaselt liitu suunatud impordi areng, Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi areng ning Hiina tootjate kasutamata tootmisvõimsus.

         4.1.   Hiinast pärit impordi areng

               (32)

               Vastavalt Hiina ametlikule ekspordistatistikale suurenes vaatlusalusel perioodil vaatlusaluse toote Hiinast pärit eksport kogu maailmas 117 %. Kasv toimus peamiselt USA ja kolmandate riikide turgude arvelt.

               (33)

               Tuleb märkida, et Eurostati kontrollitud andmete kohaselt toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99,9 % Hiinast pärit vaatlusaluse toote koguimpordist liitu seestöötlemise korra raames ning vaid 0,1 % lasti vabasse ringlusesse. 2007. ja 2008. aastal importi vabasse ringlusesse laskmiseks ei toimunud. Andmete täielikkuse huvides võeti vabasse ringlusesse lastud importi arvesse impordi kogumahu puhul, kuid kõnealuse impordiga seotud hindade üksikasjalikku analüüsi peeti sellise impordi tähtsusetu mahu tõttu ebaoluliseks.

               (34)

               2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes seestöötlemismenetluse korra kohaselt ja vabasse ringlusesse lastud toote Hiinast pärit impordi maht 67 %, mis kattub põhjenduses 45 osutatud tarbimise vähenemisega liidu turul 24 % võrra. Seestöötlemismenetluse korra kohaselt Hiinast imporditud furfuraal töödeldi ümber furfurüülalkoholiks, mis seejärel eksporditi. Vabasse ringlusesse laskmiseks ELi imporditud toote kasutamise kohta teave puudub, kuid võib põhjendatult eeldada, et meetme aegumise korral suunatakse osa seestöötlemismenetluse korra kohaselt imporditud furfuraalist liidu turul vabasse ringlusesse, kas töötlemata kujul või töödelduna furfurüülalkoholiks.

               (35)

               2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel olid Hiinast pärit ekspordi hinnad turgude lõikes erinevad. Kui liitu suunatud ekspordi hind vähenes kõnealusel perioodil järsult (11 %), siis muudel eksporditurgudel kasvas hind ligikaudu 10 %. USA turul püsis hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu liiduga samal tasemel, samas kui Hiina ekspordistatistika kohaselt on eksport muudele turgudele tonni kohta 19 % kallim. Võttes arvesse, et vaatlusalune toode on homogeenne, võib sellist hinnaerinevust selgitada ainult Hiina eksportijate sihiliku hinnastrateegiaga, mille kohaselt kohaldatakse kõrgemat hinda ja teenitakse suuremat kasumit turgudel, kus konkurents on väiksem, kui liidu ja USA turul, kus kohaldatakse madalamaid hindu. Võttes arvesse, et eksport liitu ja USAsse moodustab 46 % Hiina koguekspordist, jõutakse järeldusele, et tollimaksu aegumisel jätkatakse diskrimineerivat hinnapoliitikat, et hoida alal dumpingut vähemalt liidu turul.

         4.2.   Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus

               (36)

               Kuna avalikku teavet Hiina furfuraalitööstuse kohta on vähe, tuginevad järeldused peamiselt läbivaatamise taotluses sisaldunud teabele.

               (37)

               Aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt on Hiina furfuraalitoodang alates 1999. aastast püsivalt kasvanud ning 2009. aastal oli toodangu maht ligikaudu 320 000 tonni. Hiina tootmisvõimsuse rakendusmäär arvatakse olevat ligikaudu 94 %, mis tähendab, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust ligikaudu 20 000 tonni aastas, s.o ligikaudu pool liidu kogutarbimisest. Väidetavalt tegutseb Hiinas praegu rohkem kui 200 furfuraali tootvat ettevõtet ning üha rohkemad neist tegelevad ekspordiga.

               (38)

               Eeltoodust lähtuvalt võib järeldada, et meetmete tühistamise korral võib oodata, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote eksport liidu turule seestöötlemise korra väliselt suureneks märkimisväärselt ning toimuks ilmselt jätkuvalt dumpinguhinnaga.

         5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (39)

               Võttes arvesse Hiina suurt kasutamata tootmisvõimsust, Hiina tootjate võimet tootmismahte kiiresti suurendada ja eksporti suunata ning ekspordi hinnakujundust, on alust eeldada, et meetmete aegumine tooks kaasa ekspordi taastamise Hiinast liidu turule väljaspool seestöötlemise korda.

               (40)

               Seestöötlemise korra puhul ei kohaldata praegu ekspordihinna suhtes dumpinguvastast tollimaksu. Seetõttu on põhjust arvata, et need hinnad osutavad ka edaspidisele hinnatasemele meetmete aegumise korral. Sellega seoses leiti, et seestöötlemise korra kohane Hiina ekspordihind on dumpinguhind, mis põhjenduse 69 kohaselt lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootjate hinna alla 11 % võrra.

               (41)

               Eespool kirjeldatust lähtudes võib teha järelduse, et Hiinast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (42)

               Liidu tootmisharu koosneb kahest äriühingust (Lenzing AG; Austria ja Tanin Sevnica kemična industrija d.d; Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % vaatlusaluse toote toodangust liidus. Mõlemad äriühingud vastasid küsimustikele ja tegid uurimises täielikku koostööd. Sellest tulenevalt moodustavad mainitud kaks liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes liidu tootmisharu. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.

               (43)

               Võrreldes esialgse uurimisega, on liidu tootmisharu märkimisväärselt muutunud: Hispaania tootja Furfural Español S.A., praeguse nimega Nutrafur, kes esitas esialgse kaebuse1994. aastal, lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris. Nutrafur, kes toetab asjaomast läbivaatamistaotlust, ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd. Nutrafur kaupleb siiski turul edasi ning ostab vaatlusalust toodet liidus asuvatelt endistelt konkurentidelt. Nutrafuri taotluses esitatud andmeid 2007. ja 2008. aasta toodangu kohta võeti arvesse tarbimise kindlaksmääramisel liidu turul.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Tarbimine liidu turul

               (44)

               Furfuraali tarbimine liidus määrati lähtudes liidu tootmisharu müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük aastatel, kui ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane Hiinast pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest pärit import vastavalt importija International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) ja Eurostati kontrollitud andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat täielikke andmeid, kasutati neid andmeid vaid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina ja Dominikaani Vabariik, sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC.

               (45)

               Nende andmete kohaselt vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 24 %, s.o 48 534 tonnilt 2007. aastal kuni 36 725 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

                  Tabel 1. –   Liidu tarbimine

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tonnides

                           48 534

                           45 738

                           38 175

                           36 725

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           94

                           79

                           76

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –6

                           –15

                           –3

                              Allikad: liidu tööstusharu ja IFC küsimustike kontrollitud vastused, läbivaatamise taotlus ja Eurostat

         2.   Import Hiinast

   2.1.   Maht, turuosa ja hinnad

               (46)

               Vastavalt Hiina ekspordistatistikale oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit import vabasse ringlusse laskmiseks väga väike (2,5 tonni), enamasti toimus importimine Hiinast seestöötlemise korra kohaselt. Seestöötlemise korra kohaselt Hiinast imporditud toodangu maht vähenes 8 264 tonnilt 2007. aastal kuni 2 749 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 67 %. 2008. aastal saavutas seestöötlemise korra kohaselt Hiinast pärit import kõrgeima taseme, ulatudes ligikaudu 10 000 tonnini, järgmistel aastatel import vähenes. Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina turuosa seestöötlemise korra kohases impordis 17 protsendilt 8 protsendile, seega 9 protsendipunkti võrra.

               (47)

               Seestöötlemise korra kohaselt imporditud toote hind vähenes 774 eurolt 2007. aastal kuni 685 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 12 %.

                  Tabel 2. –   Import Hiinast

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tonnides

                           8 264

                           10 002

                           5 159

                           2 749

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           121

                           62

                           33

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           21

                           –59

                           –29

                           Turuosa

                           17 %

                           22 %

                           14 %

                           7 %

                           Hind, eurot/tonn

                           774

                           1 014

                           690

                           685

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           131

                           89

                           88

                              Allikas: IFC küsimustiku kontrollitud vastused

         3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hind

               (48)

               Tuleb märkida, et sarnaselt esialgse uurimisega moodustavad impordi Dominikaani Vabariigist ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ega kajasta tegelikke turuhindu. Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina) ja impordi keskmised hinnad järgmiselt:

                  Tabel 3. –   Dominikaani Vabariigi import Euroopa Liitu

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tonnides

                           32 003

                           27 662

                           24 996

                           25 959

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           86

                           78

                           81

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –14

                           –8

                           3

                           Turuosa

                           66 %

                           60 %

                           65 %

                           71 %

                           Hind, eurot/tonn

                           809

                           982

                           582

                           670

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           121

                           72

                           83

                  Tabel 4. –   Muude kolmandate riikide import liitu

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tonnides

                           1 687

                           1 583

                           1 226

                           1 158

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           94

                           73

                           69

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –6

                           –21

                           –4

                           Turuosa

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           Hind, eurot/tonn

                           800

                           997

                           632

                           621

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           125

                           79

                           78

               (49)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes nii Dominikaani Vabariigist kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit furfuraali impordimaht oluliselt, vähenemine oli vastavalt 19 % ja 31 %. Kuigi Dominikaani Vabariigist pärit impordi maht vähenes, suurenes selle turuosa 66 protsendilt 71 protsendile. Samas kuulus kogu import Dominikaani Vabariigi tootja Euroopa filiaali toodetud furfurüülalkoholi toodangu hulka. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ega tarvitse kajastada tegelikke turuhindu.

         3.1.   Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi maht ja hinnad

               (50)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes ekspordi maht 105 % (ligikaudu 9 % kogu liidu müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Tuleb märkida, et liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalate hindadega. See oli tingitud konkurentsist, mida põhjustas Hiinast pärit madala hinnaga furfuraali suur kogus muude kolmandate riikide turgudel.

                  Tabel 5. –   Liidu tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Mahuindeks (2007 = 100)

                           100

                           136

                           211

                           205

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           36

                           75

                           –6

                           Hinnaindeks (2007 = 100)

                           100

                           114

                           88

                           82

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           14

                           –26

                           –6

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (51)

               Järgnevalt on analüüsitud liidu tootmisharu, st äriühingute Lenzing ja Tanin majanduslikku olukorda.

         4.1.   Toodang

               (52)

               Liidu tootmisharu vaatlusaluse toote kogutoodang suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %.

                  Tabel 6. –   Liidu toodang

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           109

                           114

                           114

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           9

                           5

                           0

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.2.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (53)

               Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil samal tasemel. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kasutamine suurenes 12 protsendipunkti võrra, 85 protsendilt 97 protsendile, seega rakendati peaaegu kogu tootmisvõimsust.

                  Tabel 7. –   Liidu tootmisvõimsus

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           85 %

                           92 %

                           96 %

                           97 %

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.3.   Varude tase

               (54)

               Järgnevas tabelis esitatud andmed osutavad, et liidu tootmisharu varud suurenesid vaatlusalusel perioodil 26 %. Varud suurenesid eriti märkimisväärselt aastatel 2007–2008 (193 %).

                  Tabel 8. –   Varud

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           293

                           165

                           126

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           193

                           – 128

                           –40

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.4.   Müügimaht ja turuosa

               (55)

               Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 %. Seoses müügimahu suurenemisega kasvas liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 5 protsendipunkti võrra.

                  Tabel 9. –   Müügimaht ja liidu turuosa

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           100

                           112

                           113

                           Turuosa vahemik

                           10–20 %

                           10–20 %

                           14–24 %

                           15–25 %

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.5.   Keskmised müügihinnad

               (56)

               Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul 1 % võrra. 2008. aastal saavutas keskmine müügihind kõrgeima taseme, tõustes 11 %, kuid langes siis järgnevatel aastatel kiiresti. Et müügihind langes vaid vähesel määral, on tingitud toote ühikuhinna 5-protsendilisest kasvust, mida liidu tootmisharul ei olnud võimalik arvesse võtta.

                  Tabel 10. –   Keskmine müügihind liidus

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           111

                           98

                           99

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           11

                           –13

                           1

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.6.   Keskmine tootmiskulu

               (57)

               Peamiselt töötajate arvu ja seega ka tööjõu kogukulu suurenemise tõttu kasvas vaatlusalusel perioodil keskmine tootmiskulu 5 %.

                  Tabel 11. –   Keskmine tootmiskulu

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2007 = 100)

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           5

                           0

                           0

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.7.   Tulusus ja rahavoog

               (58)

               Liidu tootmisharu tulu vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sama suundumus iseloomustas ka rahavoogu, mis vähenes 56 %. See oli seotud survega müügihinnale, mis kasvas vaatamata nii tootmise kui ka müügimahu suurenemisele.

                  Tabel 12. –   Tulusus ja rahavoog

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tulususe indeks (2007 = 100)

                           100

                           175

                           –7

                           –4

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           75

                           – 182

                           3

                           Rahavoo indeks (2007 = 100)

                           100

                           144

                           49

                           44

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           44

                           –95

                           –5

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.8.   Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (59)

               2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid investeeringud 95 % võrra. Investeeringute tasuvus, väljendatuna vaatlusaluse tootega seotud kasumina/kahjumina investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, on vaatlusalusel perioodil oluliselt vähenenud, järgides investeeringutega sama arengusuunda. Tulususe ja rahavoo vähenemise tõttu on taotluse esitaja kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt halvenenud. See kajastub selgesti ka taotluse esitaja investeeringutes, mis vähenesid vaatlusalusel perioodil 95 %.

                  Tabel 13. –   Investeeringud ja investeeringute tasuvus

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Investeeringute indeks (2007 = 100)

                           100

                           61

                           2

                           5

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –39

                           –59

                           3

                           Investeeringute tasuvuse indeks (2007 = 100)

                           100

                           196

                           –7

                           –4

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           96

                           – 203

                           3

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.9.   Tööhõive ja tootlikkus

               (60)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive tase liidu tootmisharus 8 %. Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta kasvas 6 %. Samas suurenes vaatlusalusel perioodil tööjõu kogukulu 16 % võrra.

                  Tabel 14. –   Tööhõive ja tootlikkus

                           Aasta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tööhõive indeks

                           100

                           109

                           109

                           108

                           Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja)

                           100

                           100

                           105

                           106

                           Tööjõukulu indeks

                           100

                           114

                           115

                           116

                              Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

         4.10.   Dumpingumarginaali suurusjärk

               (61)

               Võttes arvesse Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

         4.11.   Taastumine dumpingu mõjudest

               (62)

               Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on liidu tootmisharu rahanduslik olukord osaliselt taastunud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

         4.12.   Kasv

               (63)

               Kui liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenes 24 %, siis liidu tootmisharu toodang, müügimaht ja turuosa suurenesid. Samal ajal vähenesid Hiinast pärit impordi maht ja selle turuosa. Siiski sai liidu tootmisharu meetmetest kasu vaid piiratud ulatuses, sest Hiina surve müügihinnale ei võimaldanud tootmisharul saada kasumit ega saavutada taotletavat kasumimäära.

         5.   Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

               (64)

               Dominikaani Vabariigist pärit furfuraal ei ole liidu vabal turul kättesaadav. Seetõttu ei ole leitud mingisugust viidet sellele, et import nimetatud riigist oleks kaasa aidanud liidu tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes oluliselt ning jõudis sellisele tasemele, et isegi väga madala hinna puhul ei saa nende mõju pidada märkimisväärseks.

               (65)

               Hiina vastu suunatud meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest enamiku kahjunäitajate puhul ilmnes positiivne arengutendents – tootmine ja müügimaht suurenesid ning müügiväärtus kasvas. Vaatamata tarbimise vähenemisele suutis liidu tootmisharu oma turuosa suurendada. Paraku vähenes tulusus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. Liidu tootmisharu ei suutnud saavutada esialgse uurimise ajal eesmärgiks seatud kasumimäära (5 %), mis on vajalik tööstusharu arengu tagamiseks. Seega jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu kandis märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu finantsseisund on endiselt ebakindel.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (66)

               Põhjendustes 39 ja 40 jõuti järeldusele, et meetmete kehtivuse aegumine tooks tõenäoliselt kaasa Hiinast liidu turule suunatud dumpinguhinnaga ekspordi olulise kasvu.

               (67)

               Nagu eespool kirjeldati, suudavad Hiina tootjad meetmete kehtivuse aegumise korral oma ekspordi suures mahus liidu turule ümber suunata. Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Hiina tootmisvõimsus 2009. aastal 320 000 tonni ning kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 20 000 tonni. Lisaks tundub, et muud eksporditurud, nagu Jaapan, Tai ja USA, ei suuda kogu kasutamata tootmisvõimsust absorbeerida ning seetõttu on tõenäoline, et kõnealune toodang suunatakse liidu turule.

               (68)

               Hiina ekspordistatistikast selgub, et vaatlusaluse toote hind USA turul oli sarnane seestöötlemise korra raames liitu eksporditud toote hinnaga. Muudel eksporditurgudel oli Hiinast pärit toote hind kõrgem.

               (69)

               Võttes arvesse, et Hiina ekspordihind lõi liidu tootmisharu hinna 11 % alla, siis on tõenäoline, et Hiina eksportijad jätkavad hindade allalöömist, et kaotatud turuosa tagasi võita. Selline tegevus koos võimalusega tarnida suuri vaatlusaluse toote koguseid liidu turule mõjutab negatiivselt liidu tootmisharu, eriti selle tulusust.

               (70)

               Eespool esitatud põhjendustest lähtuvalt tehakse järeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi tagajärjel tekkiva kahju kordumise.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (71)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

               (72)

               Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ning samuti vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

               (73)

               Eelmiste uurimiste käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.

               (74)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju kordumine ja dumpingu jätkumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (75)

               Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitas eelkõige tootmise ja müügimahu positiivne areng, vaatamata tarbimise vähenemisele liidus. Tohutu hinnasurve tõttu ei järginud tulusus paraku seda positiivset suundumust.

               (76)

               Võttes arvesse Hiina olemasolevat kasutamata toomisvõimsust furfuraali tootmiseks ning seda, et muud eksporditurud (Jaapan, Tai ja USA) ei suuda kasutamata tootmisvõimsust absorbeerida, püüavad Hiina eksportijad meetmete kehtetuks tunnistamise korral ilmselt oma kaotatud turuosa tagasi võita, jätkates dumpinguhinnaga müüki liidu turul.

               (77)

               Lähtudes põhjendustes 65–68 esitatud selgitustest, halveneks Hiina odava dumpinguhinnaga ekspordi tõttu liidu tootmisharu finantsolukord oluliselt, kui dumpinguvastaste meetmete kohaldamist ei jätkata.

         3.   Importijate huvid

               (78)

               Menetluse käigus tegi koostööd ainult üks liidu importija – Madalmaades asuv äriühing IFC, mille omanik on Dominikaani Vabariigi furfuraalitootja. IFC on liidu ainus aktiivne furfuraali importija, vähesed muud äriühingud impordivad vaatlusalust toodet vaid aeg-ajalt. IFC on liidu olulisim furfuraaliturul (ja furfurüülalkoholi turul) tegutseja, tema arvele langeb ligikaudu 80 % liidu tarbimisest. IFC impordib Dominikaani Vabariigist, Hiinast (seestöötlemise korra raames) ja muudest kolmandatest riikidest. Lisaks on IFC liidu tootmisharu suurim klient, kes ostab ligikaudu 32 % tema kogumüügist. Seejärel töödeldakse ostetud furfuraal IFC Belgias Geelis asuvas sidusettevõttes TFC furfurüülalkoholiks.

               (79)

               Kõnealune importija on üsna erapooletu, sest ühelt poolt soovib ta juurdepääsu Hiina furfuraaliturule ilma igasuguste piiranguteta ja vajaduseta täita seestöötlemise korra kohaseid tollinõudeid ning teiselt poolt soovib ta liidu tootmisharu säilimist, et säiliks vaatlusaluse toote allikas lühikese etteteatamisaja puhuks. Lisaks võimaldab meetmete kohaldamise jätkamine vähendada konkurentsi tema emaettevõtte, Dominikaani Vabariigis asuva tootja imporditurul ning tugevdab kontserni positsiooni nii liidu furfuraali kui ka furfurüülalkoholi turul (sh seestöötlemise korra kohasel toimival turul).

         4.   Kasutajate huvid

               (80)

               Komisjon saatis küsimustikud furfuraali 27 tööstustarbijale. Menetluse käigus tegid koostööd ainult kolm kasutajat, kuid need ei hankinud furfuraali mitte Hiinast, vaid liidu tootmisharult. Kõnealuste kasutajate jaoks oli furfuraal nende äritegevuses (õli rafineerimine või määrdeõlide tootmine) vähetähtis, seepärast ei tundnud nad eriti dumpinguvastaste meetmete mõju.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (81)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (82)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

               (83)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 639/2005. Meetmed seisnevad koguselistes tollimaksudes.

               (84)

               Siiski, võttes arvesse, et koguseline tollimaks kehtestati 1995. aastal toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi läbi vaadatud, peeti vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase on endiselt asjakohane. Seepärast plaanib komisjon algatada ex officio vahepealse läbivaatamise, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Kohaldatav tollimaks on 352 eurot tonni kohta.
   3.   Juhtudel, kus kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklile 145, vähendatakse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. mai 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MARTONYI J.

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

      (3)  EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

      (4)  ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

      (5)  ELT C 16, 22.1.2010, lk 40.

      (6)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 10.

      (7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 541/2013, 13. juuni 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               14.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 162/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 541/2013,
   13. juuni 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. juuni 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  55,8

                  TN

                  30,0

                  TR

                  69,6

                  ZZ

                  51,8

                  0707 00 05

                  EG

                  172,5

                  MK

                  28,7

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  114,6

                  0709 93 10

                  TR

                  142,7

                  ZZ

                  142,7

                  0805 50 10

                  AR

                  103,9

                  TR

                  115,2

                  ZA

                  114,0

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  152,2

                  BR

                  108,3

                  CL

                  127,0

                  CN

                  96,2

                  NZ

                  138,5

                  US

                  161,5

                  ZA

                  111,2

                  ZZ

                  127,8

                  0809 10 00

                  IL

                  342,4

                  TR

                  198,3

                  ZZ

                  270,4

                  0809 29 00

                  TR

                  408,9

                  US

                  752,9

                  ZZ

                  580,9

                  0809 30

                  IL

                  214,0

                  MA

                  207,9

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  206,3

                  0809 40 05

                  CL

                  118,6

                  IL

                  308,9

                  ZZ

                  213,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/905, 10. juuni 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pecorino Toscano (KPN)]

text:
               13.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 148/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/905,
   10. juuni 2015,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pecorino Toscano (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1263/96 (2) (muudetud määrusega (EL) nr 306/2010) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pecorino Toscano” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (4).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pecorino Toscano” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1263/96, 1. juuli 1996, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19).

      (3)  Komisjoni määrus (EL) nr 306/2010, 14. aprill 2010, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pecorino Toscano” (KPN)] (ELT L 94, 15.4.2010, lk 19).

      (4)  ELT C 18, 21.1.2015, lk 12.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 29/2012, 13. jaanuar 2012 , oliiviõli turustusnormide kohta

text:
               14.1.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 12/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 29/2012,
   13. jaanuar 2012,
   oliiviõli turustusnormide kohta
   (kodifitseeritud tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 113 lõike 1 punkti a ja selle artikli 121 esimese lõigu punkti a, koosmõjus selle artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 13. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1019/2002 (oliiviõli turustusnormide kohta) (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

               (2)

               Oliiviõli hind on teatavate omaduste, eelkõige organoleptiliste ja toiteväärtusega seotud omaduste ning tootmiskulude tõttu teiste taimeõlidega võrreldes suhteliselt kõrge. Sellist turuolukorda silmas pidades tuleks oliiviõli suhtes sätestada turustusnormid, mis hõlmaksid eelkõige märgistamist käsitlevaid erieeskirju, mis täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) ning eelkõige selle artiklis 2 sätestatud eeskirju.

               (3)

               Müüdava oliiviõli ehtsuse tagamiseks peaksid jaemüügipakendid olema väiksed ning asjakohase sulgemissüsteemiga. Liikmesriigid peaksid ühendettevõtetel lubama kasutada suuremaid pakendeid.

               (4)

               Lisaks erinevate oliiviõlikategooriate kohustuslikule kirjeldusele, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 118, tuleks tarbijat teavitada pakutavatest oliiviõlitüüpidest.

               (5)

               Põllumajanduslike traditsioonide ning kohalike ekstraheerimis- ja segamistavade tõttu võivad vahetult turustatavad neitsioliiviõlid nende geograafilise päritolu tõttu olla märgatavalt erineva maitse ja kvaliteediga. Sellest tulenevalt võivad hinnaerinevused sama kategooria piires põhjustada häireid turul. Muude toiduks ettenähtud oliiviõli kategooriate puhul ei esine selliseid päritoluga seotud olulisi erinevusi ning päritolunimetuse märkimine sellise õli kontaktpakenditele võib jätta tarbijale mulje, et kvaliteedierinevused on siiski olemas. Selleks, et mitte kahjustada toiduks ettenähtud oliiviõli turgu, tuleks sätestada päritolunimetuste märkimiseks liidu kohustuslik süsteem, mida tuleks kasutada ainult täpsetele tingimustele vastava ekstra neitsioliiviõli ja neitsioliiviõli puhul. Seejärel rakendatud vabatahtlik kord, mis kehtis kuni aastani 2009, ei osutunud piisavalt tõhusaks, et vältida tarbija eksitamist neitsiõlide tegelike omaduste suhtes. Lisaks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (5) jälgitavuse eeskirjad, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. Ettevõtjate ja ametiasutuste sellealased kogemused võimaldasid muuta ekstra neitsioliiviõli ja neitsioliiviõli puhul päritolunimetuste märkimise kohustuslikuks.

               (6)

               Jätkuvalt võib kasutada geograafilisi viiteid sisaldavaid olemasolevaid kaubamärke, tingimusel et need on varem ametlikult registreeritud kooskõlas esimese nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiviga 89/104/EMÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) või nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 207/2009 (ühenduse kaubamärgi kohta) (7).

               (7)

               Piirkondlikule päritolunimetuse võib nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (8) alusel hõlmata kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega. Selleks, et vältida tarbijates segaduse tekitamist ning sellest tulenevalt häirete tekkimist turul, tuleks piirkondlike päritolunimetuste kasutamist lubada ainult kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste puhul, imporditud oliiviõlide puhul tuleb järgida nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (9) sätestatud mittesooduspäritolu käsitlevaid reegleid.

               (8)

               Kui neitsioliiviõli päritolunimetus osutab liidule või liikmesriigile, tuleks silmas pidada, et õli kvaliteeti ja maitset mõjutavad lisaks kasutatud oliividele ka ekstraheerimistehnikad ja -tavad. Seega peab päritolunimetus osutama geograafilisele piirkonnale, kust oliivõli on saadud, ning selleks on tavaliselt piirkond, kus õli oliividest ekstraheeriti. Teatavatel juhtudel ei ole õli ekstraheerimise ning oliivide koristamise koht siiski sama ning selleks, et vältida tarbijates segaduse tekitamist ning häirete tekkimist turul, tuleks see teave märkida pakendile või pakendi etiketile.

               (9)

               Liidus koosneb märkimisväärne osa ekstra neitsioliiviõlidest ja neitsioliiviõlidest eri liikmesriikidest ning kolmandatest riikidest pärit õlide segudest. Kõnealuste segude päritolunimetuste märkimise suhtes tuleks ette näha lihtsad sätted.

               (10)

               Direktiivi 2000/13/EÜ alusel ei tohi etiketil olevad märked tekitada ostjas segadust eelkõige asjaomase oliiviõli omaduste osas ega tekitada muljet, et õlile on omistatud teatavaid omadusi, mida sellel tegelikult pole, või osutada õli eriomadustele, mis tegelikult on enamiku selliste õlide omadusteks. Teatavate oliiviõlile eripäraste ning sageli kasutatavate valikuliste märgete osas on samuti vaja ühtlustatud eeskirju selliste nõuete täpseks määratlemiseks ja nende täpsuse kontrollimise võimaldamiseks. Mõisted „külmpressimine” ning „külmekstraheerimine” peaks vastama tehniliselt määratletud traditsioonilisele tootmismeetodile. Rahvusvaheline oliivinõukogu (IOC) määratles oma läbivaadatud neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise meetodis teatavad märked, mis kirjeldavad ekstra neitsioliiviõlide ja neitsioliiviõlide maitsele ja/või lõhnale viitavaid organoleptilisi omadusi. Kõnealuste märgete kasutamist ekstra neitsioliiviõli ja neitsioliiviõli etikettidel tuleks lubada ainult selliste õlide puhul, mida on hinnatud asjakohase analüüsimeetodi alusel. Teatavate ettevõtjate jaoks, kes kasutavad nimetatud märkeid praegu, on vaja üleminekukorda. Kui happesusele viidatakse teistest omadustest eraldi, võib see tarbijat toote kvaliteedi osas eksitada, kuna happesuse näitajal on kvalitatiivne väärtus ainult koos teiste asjaomase oliiviõli omadustega. Pidades silmas teatavate märgete kasutamise kiiret levikut ning nende majanduslikku tähtsust, tuleks oliiviõliturul selguse saavutamiseks kehtestada nende märgete kasutamise objektiivsed põhimõtted.

               (11)

               Tuleks võtta meetmed tagamaks, et oliiviõli sisaldavate toiduainete puhul ei tekitataks tarbijates segadust sellega, et tuuakse esile oliiviõli maine ilma, et täpsustataks toote tegelikku koostist. Eranditult taimeõlidest koosnevate toodete puhul tuleb etiketile selgelt märkida oliiviõli sisaldus protsentides ning sellistele toodetele omased teatavad nimetused. Lisaks sellele tuleb arvesse võtta teatavates oliiviõlitooteid käsitlevates määrustes sätestatud erisätteid.

               (12)

               Oliiviõli kategooriate nimed vastavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisas ja komisjoni 11. juuli 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2568/91 (oliiviõlide ja oliivijääkõlide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) (10) sätestatud füüsikalistele ja keemilistele omadustele ning organoleptilistele omadustele. Tagamaks, et tarbijaid ei eksitataks ning asjaomaste õlide turgude konkurentsi ei häiritaks, peavad kõik ülejäänud etiketil esitatavad märked põhinema objektiivsetel alustel.

               (13)

               Liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113 teise lõigu lõikes 3 sätestatud kontrollisüsteemi raames määratlema tõendid, mis tuleb etiketile tehtavate märgete osas esitada, ning sätestama kohaldatavad rahatrahvid. Ilma mingeid võimalusi a priori kõrvale jätmata, võivad sellisteks tõenditeks olla tuvastatud faktid, analüüside tulemused või usaldusväärsed kirjed ning haldus- või raamatupidamisandmed.

               (14)

               Kuna märgistamise eest vastutavaid ettevõtteid tuleb kontrollida liikmesriikides, kus need asuvad, tuleb ette näha halduskoostöö kord komisjoni ja õli turustava liikmesriigi vahel.

               (15)

               Käesolevas määruses ette nähtud korra hindamiseks peavad asjaomased liikmesriigid koostama aruande oma kogemustest ning esinenud raskustest.

               (16)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ ja määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaldamist, sätestatakse käesolevas määruses erinormid määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisa punkti 1 alapunkides a ja b ning punktides 3 ja 6 osutatud oliiviõlide ja oliivijääkõlide turustamiseks jaemüügietapis.
   2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab jaemüügietapp lõikes 1 osutatud õli müüki lõpptarbijale töötlemata kujul või mõne toiduaine koostises.
   Artikkel 2
   Artikli 1 lõikes 1 osutatud õlisid pakutakse lõpptarbijale kuni viieliitristes pakendites. Pakendil on ühekordne avamissüsteem ning pakend märgistatakse kooskõlas artiklitega 3–6.
   Restoranides, haiglates, sööklates ja muudes ühendettevõtetes tarbimiseks ettenähtud õlide puhul võivad liikmesriigid asjaomase asutuse laadi arvesse võttes kehtestada suurema lubatud mahu kui viis liitrit.
   Artikkel 3
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118 kohaseid kirjeldusi käsitatakse direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis 1 osutatud nimetusena, mille all toodet müüakse.
   Artikli 1 lõikes 1 osutatud õlide etiketil peavad lisaks käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud kirjeldusele, kuid mitte tingimata selle kõrval, olema selgete ja kustutamatute tähtedega järgmised õlikategooriat käsitlevad andmed:

               a)

               ekstra neitsioliiviõli:
               „kõrge kvaliteediga mehhaanilisel teel esimesel pressimisel oliividest saadud õli;”

               b)

               neitsioliiviõli:
               „mehhaaniliselt esimesel pressimisel oliividest saadud õli;”

               c)

               rafineeritud õlist ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli:
               „õli, mis koosneb ainult rafineeritud oliiviõlist ning otse oliividest saadud õlist;”

               d)

               oliivijääkõli:

                              „õli, mis koosneb ainult oliiviõli ekstraheerimisel saadud toote töötlemisel saadud õlist ning otse oliividest saadud õlist,”

                           või

                              „õli, mis koosneb ainult pressimisjääkide töötlemisel saadud õlist ja otse oliividest saadud õlist.”

         Artikkel 4
   1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisa punkti 1 alapunktides a ja b määratletud ekstra neitsioliiviõli ja neitsioliiviõli etikettidel peab olema märgitud päritolunimetus.
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisa punktides 3 ja 6 määratletud toodete etikettidel ei pea olema märgitud päritolunimetust.
   Käesoleva määruse kohaldamisel on „päritolunimetus” pakendil või pakendile kinnitatud etiketil olev viide geograafilisele piirkonnale.
   2.   Lõikes 1 osutatud päritolunimetus peab koosnema järgmisest:

               a)

               oliiviõlide puhul, mis kooskõlas lõigete 4 ja 5 sätetega pärinevad ühest liikmesriigist või kolmandast riigist, viide liikmesriigile, liidule või kolmandale riigile vastavalt vajadusele, või

               b)

               oliiviõlide segude puhul, mis kooskõlas lõigete 4 ja 5 sätetega pärinevad mitmest liikmesriigist või kolmandast riigist, vastavalt vajadusele üks järgmistest märgetest:

                           i)

                           „Euroopa Liidu oliiviõlide segu” või viide liidule;

                           ii)

                           „Euroopa Liidu väliste oliiviõlide segu” või viide liiduvälisele päritolule;

                           iii)

                           „Euroopa liidu ja liiduväliste oliiviõlide segu” või viide liidu ja liiduvälisele päritolule või

               c)

               määruses (EÜ) nr 510/2006 osutatud kaitstud päritolunimetus või kaitstud geograafiline tähis kooskõlas asjaomase toote spetsifikaadis määratletud tingimustega.

         3.   Käesoleva määrusega hõlmatud päritolunimetusteks ei loeta kaubamärkide või ettevõtete nimesid, mille registreerimist on direktiivi 89/104/EMÜ alusel taotletud enne 31. detsembrit 1998 või määruse (EÜ) nr 40/94 (11) alusel enne 31. maid 2002.
   4.   Kolmandast riigist importimisel määratakse päritolunimetus kindlaks vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklitele 22–26.
   5.   Liikmesriigi või liidu nime sisaldav päritolunimetus peab vastama geograafilisele piirkonnale, kus asjaomased oliivid on koristatud, või kus asub pressimisettevõte, kus õli on ekstraheeritud.
   Kui oliivid on koristatud mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis kui see, kus asub õli ekstraheerinud pressimisettevõte, peab päritolunimetusel olema märge „(ekstra) neitsioliiviõli, mis on saadud (liit või asjaomane liikmesriik) oliividest, mis on koristatud (liit või asjaomane liikmesriik või asjaomane kolmas riik)”.
   Artikkel 5
   Need valikulised märked, mis võivad olla artikli 1 lõikes 1 osutatud õli märgistusel ning mis on ette nähtud käesolevas artiklis, peavad vastama järgmistele tingimustele:

               a)

               märke „esimene külmpressimine” võib esitada etiketil ainult nende ekstra neitsioliiviõlide või neitsioliiviõlide puhul, mis on saadud oliivipasta esimesel mehhaanilisel pressimisel traditsioonilisel ekstraheerimismeetodil hüdrauliliste pressidega temperatuuril alla 27 °C;

               b)

               märke „külmekstraheerimine” võib esitada etiketil ainult nende ekstra neitsioliiviõlide või neitsioliiviõlide puhul, mis on saadud oliivipasta nõrutamise või tsentrifuugimise teel temperatuuril alla 27 °C;

               c)

               märked organoleptiliste omaduste kohta, mis osutavad maitsele ja/või lõhnale võib esitada ainult ekstra neitsioliiviõlide või oliiviõlide etikettidel; määruse (EMÜ) nr 2568/91 XII lisa punktis 3.3 osutatud märked võib esitada etiketil ainult juhul, kui need põhinevad määruse (EMÜ) nr 2568/91 XII lisas sätestatud analüüsimeetodi alusel tehtud hindamise tulemustel;

               d)

               märke happesuse või maksimaalse happesuse kohta võib esitada etiketil ainult juhul, kui sellele on sama suures trükikirjas ja samas vaateväljas lisatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2568/91 kindlaksmääratud peroksiidarv, vahasisaldus ja UV neeldumine.

         Nende kaubamärkide all müüdud tooted, mille registreerimise kohta esitati taotlus enne 1. märtsi 2008 ning mille etiketil on vähemalt üks määruse (EMÜ) nr 2568/91 XII lisa punktis 3.3 osutatud märge, ei pea vastama käesoleva määruse artikli 5 punktis c osutatud nõuetele kuni 1. novembrini 2012.
   Artikkel 6
   1.   Kui oliiviõli ja muude taimeõlide segu etiketil osutatakse mujal kui koostisosade loetelus sõnade, kujundite või graafiliste kujutiste abil, et toode sisaldab artikli 1 lõikes 1 osutatud õli, peab asjaomane segu kandma järgmist kaubanduslikku kirjeldust: „Taimeõli (või asjaomaste taimeõlide konkreetsed nimed) ja oliiviõli segu” millele järgneb kohe oliiviõli kogus protsendimäärana segus.
   Esimeses lõigus osutatud segu etiketil võib oliiviõli olemasolu kujundite või graafiliste kujutiste abil esile tõsta ainult siis, kui oliiviõli moodustab asjaomasest õlist üle 50 %.
   Liikmesriigid võivad keelata oma territooriumil esimeses lõigus osutatud oliiviõlide ja muude taimeõlide segu tootmise sisetarbimiseks. Siiski ei tohi nad oma territooriumil keelata teistest riikidest pärit kõnealuste segude turustamist ega nende tootmist turustamiseks teises liikmesriigis või ekspordiks.
   2.   Välja arvatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 1536/92 (12) osutatud oliiviõlis tuunikala ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 2136/89 (13) osutatud oliiviõlis sardiini puhul, tuleb siis, kui artikli 1 lõikes 1 osutatud õlide olemasolu muudes kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toiduainetes on sõnade, kujundite või graafiliste kujutistena etiketil esile tõstetud mujal kui koostisosade loetelus, lisada vahetult toiduaine kaubandusliku kirjelduse järele käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õlide kogus protsendimäärana asjaomase toiduaine netomassist.
   Lisatud oliiviõli protsendimäära kogu toiduaine netomassist võib asendada lisatud oliiviõli protsendimääraga rasvade kogumassist, lisades selleks sõnad „rasvade protsendimäär”.
   3.   Artikli 3 esimeses lõigus osutatud kirjeldused võib asendada etiketil sõnaga „oliiviõli” käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud toodete puhul.
   Juhul kui tootes sisaldub oliivijääkõli, tuleb sõna „oliiviõli” asendada sõnaga „oliivijääkõli”.
   4.   Artikli 3 teises lõigus osutatud teave ei ole etiketil kohustuslik käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud toodete puhul.
   Artikkel 7
   Etiketile märgitud tootja, pakendaja või müüja asukohajärgse liikmesriigi taotluse korral esitab asjaomane isik artiklites 4, 5 ja 6 osutatud märgete tõendamiseks dokumendid, mis põhinevad ühel või mitmel järgmistest andmetest:

               a)

               faktilised andmed või teaduslikult tõestatud faktid;

               b)

               representatiivsete proovide analüüside või automaatsete registreerimiste tulemused;

               c)

               liidu ja/või siseriiklike eeskirjadega kooskõlas peetavad haldus- või raamatupidamisandmed.

         Asjaomane liikmesriik lubab artiklites 4, 5 ja 6 osutatud ja etiketil olevate märgete ning esitatud täiendatavate dokumentide ja/või võrreldavate eksperthinnangute alusel tehtud järelduste puhul lubatud hälbe, võttes arvesse asjaomaste meetodite ja dokumentatsiooni ning vajaduse korral võrreldavate eksperthinnangute täpsust ja korratavust.
   Artikkel 8
   1.   Iga liikmesriik saadab käesoleva määruse kohaldamise jälgimise eest vastutavate asutuste nimed ja aadressid komisjonile, kes omakorda teavitab sellest taotluse korral teisi liikmesriike ja huvitatud isikuid.
   2.   Etiketile märgitud tootja, pakendaja või müüja asukohajärgne liikmesriik võtab vastavalt kontrollitaotlusele enne taotluse esitamise kuule järgneva kuu lõppu proovid ning kontrollib asjaomasel etiketil olevate märgete õigsust. Sellise taotluse võivad saata:

               a)

               pädevad komisjoni talitused;

               b)

               määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 125 osutatud tootjaorganisatsioon asjaomases liikmesriigis;

               c)

               teise liikmesriigi kontrolliasutused.

         3.   Lõikes 2 osutatud taotlustele lisatakse taotletud kontrollimiseks vajalik teave, ja eelkõige:

               a)

               kõnealusest õlist proovi võtmise või õli ostmise kuupäev;

               b)

               selle ettevõtte nimi või ärinimi ja aadress, kus proov võeti või kust asjaomane õli osteti;

               c)

               asjaomaste partiide arv;

               d)

               koopia kõikidest asjaomase õli pakendil olevatest etikettidest;

               e)

               analüüside tulemused või muud võrreldavad eksperthinnangud, milles on märgitud kasutatud meetodid ning asjaomase laboratooriumi või eksperdi nimi ja aadress;

               f)

               vajaduse korral turustaja poolt deklareeritud kõnealuse õli tarnija nimi.

         4.   Enne lõikes 2 osutatud taotluse esitamise kuule järgneva kolmanda kuu lõppu teatab asjaomane liikmesriik taotlejale taotluse viitenumbri ning võetud meetmed.
   Artikkel 9
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, sealhulgas karistuste süsteemi käesoleva määruse järgimise tagamiseks.
   Liikmesriigid edastavad sel eesmärgil võetud meetmed komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2002 ning meetmetesse tehtavad muudatused nende vastuvõtmisele järgneva kuu lõpuks.
   Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia teavitavad komisjoni esimeses lõigus osutatud meetmetest hiljemalt 31. detsembril 2004 ja muudatustest nendes meetmetes enne muudatuste kehtestamisele järgneva kuu lõppu.
   Bulgaaria ja Rumeenia teavitavad komisjoni esimeses lõigus osutatud meetmetest hiljemalt 31. detsembril 2010 ja muudatustest nendes meetmetes enne muudatuste kehtestamisele järgneva kuu lõppu.
   2.   Artiklites 4, 5 ja 6 osutatud märgete kontrollimiseks võivad asjaomased liikmesriigid kehtestada korra nende ettevõtjate heakskiitmiseks, mille pakendamiskohad asuvad nende territooriumil.
   Heakskiit ning tähtnumbriline tunnus antakse kõikidele taotluse esitanud ettevõtetele, mis vastavad järgmistele tingimustele:

               a)

               ettevõttel on pakendamiskohad;

               b)

               ettevõte kohustub koguma ning hoidma liikmesriigi poolt artikli 7 alusel nõutavaid tõendavaid dokumente;

               c)

               ettevõttel on ladustussüsteem, mis võimaldab asjaomasel liikmesriigil rahuldaval viisil kontrollida päritolunimetust kandvate õlide päritolu.

         Etiketile märgitakse vajaduse korral heakskiidetud pakkimisettevõtte tähtnumbriline tunnus.
   Artikkel 10
   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. märtsiks aruande, mis sisaldab eelmise aasta kohta järgmiseid andmeid:

               a)

               kooskõlas artikli 8 lõikega 2 saadud kontrollitaotlused;

               b)

               läbi viidud kontrollid ning eelmisel turustusaastal alustatud, kuid veel lõpetamata kontrollid;

               c)

               läbiviidud kontrollidele järgnenud meetmed ning kohaldatavad karistused.

         See teave esitatakse aruandes aastate kaupa, millal kontrollimine läbi viidi, ning rikkumiste kategooriate kaupa. Vajaduse korral märgitakse ära kõik tekkinud erilised raskused ja ettepanekud kontrolli parandamise kohta.
   Artikkel 11
   Määrus (EÜ) nr 1019/2002 tunnistatakse kehtetuks.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 12
   1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   2.   Euroopa Liidus seaduslikult valmistatud ja märgistatud või seaduslikult Euroopa Liidus imporditud ja enne 1. juulit 2012 vabasse ringlusesse lubatud tooteid võib siiski turustada kuni varude ammendumiseni.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. jaanuar 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  EÜT L 155, 14.6.2002, lk 27.

      (3)  Vt I lisa.

      (4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

      (5)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (6)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1.

      (7)  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

      (8)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (9)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      (10)  EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1.

      (11)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

      (12)  EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1.

      (13)  EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79.

      I LISA

         Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1019/2002
                  (EÜT L 155, 14.6.2002, lk 27)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1964/2002
                  (EÜT L 300, 5.11.2002, lk 3)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1176/2003
                  (ELT L 164, 2.7.2003, lk 12)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 406/2004
                  (ELT L 67, 5.3.2004, lk 10)

                  Ainult artikkel 3

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1750/2004
                  (ELT L 312, 9.10.2004, lk 7)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1044/2006
                  (ELT L 187, 8.7.2006, lk 20)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 632/2008
                  (ELT L 173, 3.7.2008, lk 16)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1183/2008
                  (ELT L 319, 29.11.2008, lk 51)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 182/2009
                  (ELT L 63, 7.3.2009, lk 6)

                  Komisjoni määrus (EL) nr 596/2010
                  (ELT L 173, 8.7.2010, lk 27)

      II LISA

         Vastavustabel

                  Määrus (EÜ) nr 1019/2002

                  Käesolev määrus

                  Artiklid 1–8

                  Artiklid 1–8

                  Artikli 9 lõige 1

                  Artikli 9 lõige 1

                  Artikli 9 lõige 2

                  Artikli 9 lõige 2

                  Artikli 9 lõige 3

                  —

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10

                  Artikkel 11

                  —

                  —

                  Artikkel 11

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 12 lõike 2 esimene lõik

                  —

                  Artikli 12 lõike 2 teine lõik

                  —

                  Artikli 12 lõike 2 kolmas lõik

                  —

                  Artikli 12 lõike 2 neljas lõik

                  —

                  Artikli 12 lõike 2 viies lõik

                  Artikli 12 lõige 2

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/102, 19. jaanuar 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (KGT)]

text:
               28.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 21/66

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/102,
   19. jaanuar 2016,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 452/2013 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Eichsfelder Feldgieker” / „Eichsfelder Feldkieker” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Eichsfelder Feldgieker” / „Eichsfelder Feldkieker” (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 452/2013, 7. mai 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (KGT)] (ELT L 133, 17.5.2013, lk 5).

      (3)  ELT C 281, 26.8.2015, lk 12.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/177, 5. veebruar 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 30/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/177,
   5. veebruar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  344,2

                  IL

                  99,6

                  MA

                  83,5

                  SN

                  316,2

                  TR

                  120,0

                  ZZ

                  192,7

                  0707 00 05

                  TR

                  185,3

                  ZZ

                  185,3

                  0709 91 00

                  EG

                  60,6

                  ZZ

                  60,6

                  0709 93 10

                  MA

                  232,3

                  TR

                  245,7

                  ZZ

                  239,0

                  0805 10 20

                  EG

                  48,5

                  IL

                  75,2

                  MA

                  59,5

                  TN

                  53,4

                  TR

                  67,7

                  ZZ

                  60,9

                  0805 20 10

                  IL

                  144,7

                  MA

                  91,9

                  ZZ

                  118,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  56,6

                  EG

                  74,4

                  IL

                  122,4

                  JM

                  115,2

                  MA

                  133,9

                  TR

                  82,6

                  ZZ

                  97,5

                  0805 50 10

                  TR

                  58,9

                  ZZ

                  58,9

                  0808 10 80

                  BR

                  65,8

                  CL

                  90,1

                  US

                  193,9

                  ZZ

                  116,6

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  93,4

                  US

                  130,9

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  158,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/326, 24. veebruar 2017, millega muudetakse 261. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
               25.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 49/30

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/326,
   24. veebruar 2017,
   millega muudetakse 261. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               22. veebruaril 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada neli füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

               (3)

               Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse juhataja kohusetäitja

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ alla lisatakse järgmised kanded:

                  a)

                     „Bassam Ahmad Al-Hasri (teiste nimedega a) Bassam Ahmad Husari, b) Abu Ahmad Akhlaq, c) Abu Ahmad al-Shami). Sünniaeg: a) 1.1.1969, b) umbes 1971. Sünnikoht: a) Qalamun, Damaskuse provints, Süüria Araabia Vabariik, b) Ghutah, Damaskuse provints, Süüria Araabia Vabariik, c) Tadamon, Rīf Dimashq, Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: a) Süüria, b) Palestiina. Aadress: Süüria Araabia Vabariik (Lõunaosa. Asukoht 2016. aasta juuli seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 22.2.2017.“;

                  b)

                     „Iyad Nazmi Salih Khalil (teiste nimedega a) Ayyad Nazmi Salih Khalil, b) Eyad Nazmi Saleh Khalil, c) Iyad al-Toubasi, d) Iyad al-Tubasi, e) Abu al-Darda', f) Abu-Julaybib al-Urduni, g) Abu-Julaybib). Sünniaeg: 1974. Sünnikoht: Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: Jordaania. Passi nr: a) Jordaania pass: 654781 (väljastati umbes 2009. aastal), b) Jordaania pass: 286062 (väljastati 5.4.1999 Az-Zarqā's Jordaanias, kaotas kehtivuse 4.4.2004). Aadress: Süüria Araabia Vabariik (Rannikuala. Asukoht 2016. aasta aprilli seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 22.2.2017.“;

                  c)

                     „Ghalib Adbullah Al-Zaidi (teiste nimedega a) Ghalib Abdallah al-Zaydi, b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi, c) Ghalib al Zaydi). Sünniaeg: a) 1975, b) 1970. Sünnikoht: Raqqahi piirkond, Ma'rībi kubernerkond, Jeemen. Kodakondsus: Jeemeni. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 22.2.2017.“;

                  d)

                     „Nayif Salih Salim Al-Qaysi (teiste nimedega a) Naif Saleh Salem al Qaisi, b) Nayif al-Ghaysi). Sünniaeg: 1983. Sünnikoht: Al-Baydā' kubernerkond, Jeemen. Kodakondsus: Jeemeni. Passi nr: Jeemeni pass: 04796738. Aadress: a) Al-Baydā' kubernerkond, Jeemen, b) Sanaa, Jeemen (eelmine asukoht). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 22.2.2017.“