title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 443/2011, 5. mai 2011 , millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine

text:
               11.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 122/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 443/2011,
   5. mai 2011,
   millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 23 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 194/2009 (2) ajutise tasakaalustava tollimaksu Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA”) pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

               (2)

               Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 598/2009 (3) (edaspidi „lõplik määrus”) nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 määratletud USAst pärit biodiislikütuse (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „kehtivad meetmed”) vahemikus 211,2–237 eurot imporditud biodiislikütuse tonni kohta. Lõpliku määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.

               (3)

               Märkida tuleks ka seda, et määrusega (EÜ) nr 599/2009 (4) kehtestas nõukogu vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 0–198 eurot tonni kohta.

         1.2.   Taotlus

               (4)

               30. juunil 2010 sai komisjon algmääruse artikli 23 lõikele 4 vastava taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest. Taotluse esitas liidu biodiislikütuse tootjate nimel Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (EBB).

               (5)

               Taotluses väideti, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades selleks ümberlaadimist Kanadas ja Singapuris ning eksportides 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust.

               (6)

               Taotluses väidetakse, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes rakendati meetmeid, on USAst, Kanadast ja Singapurist saabuva ekspordi struktuuris toimunud märgatav muutus ning et sellisele muutusele ei ole muud piisavat põhjendust kui tollimaksu kehtestamine. Väidetavalt sai selline struktuurimuutus alguse sellest, et vaatlusalust toodet hakati ümber laadima Kanadas ja Singapuris.

               (7)

               Samuti väidetakse taotluses, et pärast meetmete rakendamist hakati USAst liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist.

               (8)

               Lisaks väidetakse taotluses, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete korrastavat mõju kahjustatakse nii koguse kui ka hinna osas. Väidetavalt hakati vaatlusaluse toote asemel importima märkimisväärsetes kogustes kas puhast biodiislikütust või rohkem kui 20 massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust Kanadast ja Singapurist või siis 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust. Lisaks oli piisavalt tõendeid, et suurenenud koguseid imporditi meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaksmääratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.

               (9)

               Ühtlasi väidetakse taotluses, et jätkub vaatlusaluse toote hindade varemgi kindlaks tehtud subsideerimine.

         1.3.   Uurimise algatamine

               (10)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 23 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 721/2010 (5) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Ühtlasi andis komisjon vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5 tolliasutustele algatamismäärusega korralduse registreerida Kanadast ja Singapurist lähetatud ning USAst imporditud segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

               (11)

               Lisaks algatas komisjon määrusega (EL) nr 720/2010 (6) paralleelse uurimise, mis käsitles võimalikku kõrvalehoidmist USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu ja USAst pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu.

         1.4.   Uurimine

               (12)

               Komisjon teavitas ametlikult USA, Kanada ja Singapuri ametivõime. Teadaolevaile USA, Kanada ja Singapuri tootjatele/eksportijatele saadeti küsimustikud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

               (13)

               Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud.

                           Kanada tootjad/eksportijad:

                                       —

                                       BIOX Corporation,

                                       —

                                       Rothsay Biodiesel.

                           Singapuri edasimüüjad:

                                       —

                                       Trafigura Pte Ltd.,

                                       —

                                       Wilmar Trading Pte Ltd.

                           USA tootjad/eksportijad:

                                       —

                                       Archer Daniels Midland Company,

                                       —

                                       BP Products North America Inc,

                                       —

                                       Louis Dreyfus Corporation.

                           Sidusimportijad:

                                       —

                                       BP Oil International Ltd.,

                                       —

                                       Cargill BV.

               (14)

               Lisaks külastati ka Kanada ja Singapuri valitsuse asjaomaseid pädevaid asutusi.

         1.5.   Uurimisperiood

               (15)

               Uurimine toimus ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

         2.   KÕRVALEHOIDMIST KÄSITLEVA UURIMISE OBJEKTIKS OLEV TOODE

               (16)

               Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode, mis on ühtlasi esialgses uurimises käsitletud toode, on USAst pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, ex 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 alla.

               (17)

               Kõrvalehoidmist käsitleva uurimise objektiks on kahesugused tooted. Kui juttu on väidetavast ümberlaadimisest Kanadas ja Singapuris, on vaatlusalune toode identne esialgses uurimises käsitletud tootega sellisena, nagu seda kirjeldati eelmises lõigus. Kui juttu on otse USAst lähetatud toodetest, siis loetakse vaatlusaluseks tooteks USAst pärit segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

         3.   BIODIISLIKÜTUSE IMPORT EUROOPA LIITU JA EKSPORT USAst

               (18)

               Pärast seda, kui 2009. aasta märtsis kehtestati ajutised tasakaalustavad meetmed, on vaatlusaluse toote import praktiliselt lakanud. Olukorrast annab ülevaate järgmine tabel:

                  Biodiislikütuse ja teatavate biodiislikütusesegude import Euroopa Liitu

                  CN-koodi 3824 90 91 alusel (tonnides)

                           2008

                           Osakaal

                           2009

                           Osakaal

                           Uurimisperiood

                           Osakaal

                           USA

                           1 487 790

                           83,62 %

                           381 227

                           22,29 %

                           24

                           0,00 %

                           Kanada

                           1 725

                           0,10 %

                           140 043

                           8,19 %

                           197 772

                           9,28 %

                           Singapur

                           179

                           0,01 %

                           20 486

                           1,20 %

                           32 078

                           1,50 %

                              Allikas: Eurostat

               (19)

               Eespool esitatud Eurostati andmed hõlmavad kõiki biodiislikütuseid, mis sisaldavad vähemalt 96,5 % estreid.

               (20)

               USA andmed biodiislikütuse ja biodiislikütusesegude ekspordi kohta Ameerika Ühendriikide ühtlustatud tariifitabeli (HTS) koodi 3824 90 40 00 (loomset või taimset päritolu rasvainete segud) alusel on järgmised:

                  Biodiislikütuse ja biodiislikütusesegude eksport Ühendriikidest

                  HTS-koodi 3824 90 40 00 alusel (tonnides)

                           2008

                           2009

                           Uurimisperiood

                           Euroopa Liit

                           2 241 473

                           335 577

                           358 291

                           Kanada

                           967

                           128 233

                           161 841

                           Singapur

                           311

                           42 056

                           27 415

                           2 242 751

                           505 866

                           547 547

                              Allikas: DOC

               (21)

               Kahe tabeli võrdluse põhjal saab järeldada, et uurimisperioodil eksporditi liitu 358 291 tonni segusid, mille biodiislikütuse sisaldus on kuni 96,5 %.

         4.   KANADA

   4.1.   Üldised märkused

               (22)

               Kanada tootjad/eksportijad olid väga koostööaltid. Kaks tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 90 % Kanadas toodetavast biodiislikütusest, vastasid küsimustikule ning tegid uurimise käigus täiel määral koostööd. Uurimise käigus tegid koostööd ka Kanada Taastuvkütuste Assotsiatsioon ja Kanada valitsuse asjaomased ametiasutused.

               (23)

               Kooskõlas algmääruse artikli 23 lõikega 3 tuleks hinnata võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides, kas USA, Kanada ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust kui tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahju kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas imporditud samasugust toodet endiselt subsideeriti.

         4.2.   Kaubandusstruktuuri muutused

   4.2.1.   Import liitu

               (24)

               USAst imporditud biodiislikütuse kogused vähenesid 1 487 790 tonnilt 2008. aastal 381 227 tonnile 2009. aastal ning uurimisperioodiks oli impordi kogus jõudnud peaaegu nulli.

               (25)

               Vastavalt Eurostati andmetele kasvas 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga märkimisväärselt Kanadast liitu imporditud biodiislikütuse kogus (1 725 tonnilt 2008. aastal 140 043 tonnini 2009. aastal, küündides uurimisperioodil 197 772 tonnini).

         4.2.2.   USA biodiislikütuse eksport Kanadasse

               (26)

               USA ja Kanada vahel ei kehti biodiislikütuse müügi suhtes tollimakse ega muid impordipiiranguid.

               (27)

               USA statistika kohaselt kasvas biodiislikütuse eksport USAst Kanadasse 967 tonnilt 2008. aastal 128 233 tonnini 2009. aastal ja 161 841 tonnini uurimisperioodil.

               (28)

               Võrreldes USA ametiasutuste esitatud ekspordistatistikat ja Kanada ametiasutuste kohapeal esitatud impordistatistikat, ilmnesid igakuistes andmetes märgatavad lahknevused. Kanada statistiliste andmete kohaselt kasvas biodiislikütuse import USAst 2008. aasta 11 757 tonnilt 2009. aastaks 18 673 tonnini ja uurimisperioodiks 174 574 tonnini.

               (29)

               Kanada ametivõimude teatel ei ole neil biodiislikütuse deklareerimiseks eraldi koodi. Nad märkisid, et Kanada ja USA vahetavad omavahel impordiandmeid, et neid siis kasutada vastavate ekspordiandmetena. Seega peaksid Kanada impordiandmed ja USA ekspordiandmed kuuenumbrilisel tasandil omavahel vastavuses olema ja HTS koodi 38.24.90 tasemel nad seda ka on. Alates kuuekohalisest koodist on kummalgi riigil aga eraldi klassifikatsioonisüsteem. Samuti tuleb märkida, et Kanada statistika hõlmab ainult sellist importi, millele on tehtud Kanadas tollivormistus, mitte ümberlaaditud kaupu.

               (30)

               Kokkuvõttes võib öelda, et vaatamata kahe andmeallika lahknevustele on selge, et biodiislikütuse eksport USAst Kanadasse kasvas 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning eriti pärast seda, kui kehtestati tasakaalustavad meetmed. Praegu ei suuda Kanada biodiislikütuse turg selliseid biodiislikütuse koguseid vastu võtta. Kanadas tegelikult biodiislikütust tootvad äriühingud on orienteeritud hoopis ekspordile.

         4.2.3.   Biodiislikütuse tootmine Kanadas ja Kanadas toodetud biodiislikütuse müük liitu

               (31)

               Kaks koostööd teinud Kanada tootjat ei ostnud uurimisperioodi ajal biodiislikütust ei USAst ega mujalt.

               (32)

               Biodiislikütuse tootmine on Kanadas alles lapsekingades. Uurimisperioodi ajal oli Kanadas kuus tootmisüksust, kuid ligikaudu 90 % kogutoodangust on pärit kahest Ida-Kanadas paiknevast üksusest, mis kuuluvad kahele koostööd teinud tootjale.

               (33)

               Koostööd teinud tootjate toodangumahu põhjal määrati kindlaks müük, mille lõpptarbijad asuvad kindlasti Põhja-Ameerikas, st USAs või Kanadas. Ülejäänu müüdi tarbijatele, kes kas müüsid kauba edasi või segasid kauba muu biodiislikütusega. Kaks koostööd teinud äriühingut ei teadnud, kas nende kliendid müüsid toodet liitu Kanadast pärit biodiislikütusena, kasutasid seda segudes või müüsid biodiislikütust USAs või Kanadas asuvatele lõpptarbijatele.

               (34)

               Isegi kui uskuda kõige äärmuslikumat varianti, st et kogu Kanadas toodetud biodiislikütus jõudis lõpuks liitu, moodustaksid kõnealused kogused vaid 20 % uurimisperioodil Kanadast liitu saabunud koguimpordist.

         4.3.   Kaubandusstruktuuri muutuste kokkuvõte

               (35)

               Statistika ja koostööd teinud tootjatelt saadud andmete võrdlemine näitab, et Kanada biodiislikütuse tootjad ei saanud toota kogu Kanadast liitu eksporditud kütust. Seega võib üsna kindlalt oletada, et Kanadast liitu saabunud impordi järsk lisandumine on seotud USAst eksporditud biodiislikütuse lähetamisega Kanadast.

               (36)

               Seega võib väita, et USAst liitu suunatud ekspordi üldine vähenemine alates 2008. aastast ning Kanadast liitu suunatud ekspordi ja USAst Kanadasse suunatud ekspordi samaaegne kasv pärast esialgsete meetmete kehtestamist kujutavad endast kaubandusstruktuuri muutust.

         4.4.   Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tasakaalustava tollimaksu kehtestamise

               (37)

               Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust ega majanduslikku õigustust kui USAst pärit biodiislikütuse suhtes kehtivast tasakaalustavast tollimaksust hoidumine.

         4.5.   Tasakaalustava tollimaksu parandava mõju kahjustamine

               (38)

               Eurostati andmete põhjal hinnati, kas imporditud tooted olid koguste osas kahjustanud USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete parandavat mõju. Kanadast saabuva ekspordi koguseid ja hindu võrreldi esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega.

               (39)

               Nagu eespool nimetatud, kasvas import Kanadast liitu 2008. aasta 1 725 tonnilt uurimisperioodiks 197 772 tonnile, moodustades nüüd 9,2 % kogu impordist. Pidades silmas liidu turu suurust, mis määratleti esialgse uurimise käigus, ei saa Kanadast saabuva impordi lisandumist pidada vähetähtsaks. Arvestades esialgse uurimise käigus kindlakstehtud mittekahjustavat hinnataset, olid uurimisperioodil Kanadast liitu saabunud impordi hinnad turuhinnast ligikaudu 50 % odavamad, kusjuures liidu tootjate müügihindu löödi alla umbes 40 % ringis.

               (40)

               Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.

         4.6.   Tõendid subsideerimise kohta

               (41)

               Seoses subsideerimisega tuleb märkida, et olulisim esialgse uurimise käigus leitud subsiidiumiskeem, USA biodiislikütuse maksukrediit, võeti 2010. aasta detsembris tagasiulatuvalt uuesti kasutusele. Seega võib järeldada, et imporditud samasugust toodet subsideeriti uurimisperioodil endiselt.

         4.7.   Järeldused

               (42)

               Uurimise tulemusena järeldati, et USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikest tasakaalustavatest tollimaksudest hoiti kõrvale algmääruse artikli 23 tähenduses, kasutades selleks ümberlaadimist Kanadas.

         5.   SINGAPUR

               (43)

               Uurimise käigus tegid koostööd kaks Singapuris paiknevat kauplejat. Samuti tehti koostööd Singapuri valitsuse asjaomaste ametivõimudega.

               (44)

               Võimaliku kõrvalehoidmise hindamise kriteeriume on kirjeldatud eespool põhjenduses 23.

               (45)

               Eurostati andmetel kasvas biodiislikütuse kogueksport Singapurist liitu 2008. aasta 179 tonnilt 2009. aastaks 20 486 tonnile ja oli uurimisperioodil 32 078 tonni. Samal ajavahemikul suurenes ka eksport USAst Singapuri.

               (46)

               Singapuri valitsuse asjaomaste ametivõimude väitel müüakse kohapeal toodetud biodiislikütust peamiselt Singapuris omamaise nõudluse rahuldamiseks. Samas märkisid nad siiski, et on tegemist kasvava tööstusharuga ja et hiljuti on Singapuris ehitatud uusi tootmisrajatisi.

               (47)

               Traditsiooniliselt on Singapurist eksporditud kogused olnud väikesed. Liitu suunatud biodiislikütuse importi uuriti lähemalt artikli 14 lõike 6 kohaselt loodud andmebaasi vahendusel ning andmete kontrollimiseks võeti ühendust asjaomaste riikide tolliasutustega. Jääb mulje, et import saabus paari lainena. Analüüs näitas, et enamasti oli selline import tõesti Singapurist pärit. Samas ei olnud aga võimalik välja selgitada kõiki imporditud koguseid.

               (48)

               Võrreldes esialgse uurimise käigus kindlakstehtud liidu tarbimise mahuga olid Singapurist liitu imporditud väljaselgitamata kogused väga väikesed. Võttes arvesse Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu prognoositud biodiislikütuse tarbimise märkimisväärset kasvu liidus võrreldes esialgse uurimisperioodiga, oleks sellise impordi osakaal liidu tarbimises vähetähtis.

               (49)

               Kõike seda silmas pidades võib järeldada, et Singapurist saabunud impordi kogused ei ole tasakaalustavate meetmete parandavat mõju vähendanud.

               (50)

               Mis puudutab ümberlaadimist, siis Singapur on tuntud Aasia ühe suurema laevanduskeskusena, kus kaubad laaditakse saabunud piirkondlikelt laevadelt ümber muu hulgas näiteks Euroopasse seilavatele laevadele. Käesoleva uurimise ajal laadis üks koostööd teinud kaupleja Malaisiast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse ümber Singapuris, et saata see sealt edasi lõpplikku sihtkohta liidus. Uurimisperioodil eksportis ainuüksi see kaupleja liitu märkimisväärse koguse Singapuris ümberlaaditud biodiislikütust, mille päritoluriigiks deklareeriti tollivormistuses kas Malaisia või Indoneesia. Kontrollimine ei toonud ilmsiks midagi, mis annaks alust seada kahtluse alla nende kaupade deklareeritud Indoneesia või Malaisia päritolu.

               (51)

               Kõike seda arvesse võttes tehakse ettepanek lõpetada uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist tasakaalustavatest meetmetest Singapurist lähetatud biodiislikütuse importimise kaudu.

         6.   USA

   6.1.   Sissejuhatavad märkused

               (52)

               Uurimise raames tegi koostööd viis USA biodiislikütuse või biodiislikütusesegude tootjat, kellest kolm kuulusid ka esialgse uurimise valimisse. USA valitsus osales koostöös, jagades ekspordistatistikat ja esitades oma tõlgenduse nende andmete kohta.

               (53)

               Kõik kolm esialgse uurimise valimisse kuulunud tootjat olid lõpetanud biodiislikütuse eksportimise pärast lõplike meetmete kehtestamist.

               (54)

               Uurimisperioodil eksportis 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat biodiislikütusesegu (edaspidi „≤B20”) Euroopa Liitu ainult üks viiest koostööd teinud äriühingust – BP North America, kes ei teinud esialgse uurimise raames koostööd.

               (55)

               Ühendriikide biodiislikütuse tootjaid esindav USA riiklik biodiislikütuse amet (edaspidi „NBB”) väitis, et toote suhtes, mis ilmselgelt ei kuulu kehtivate meetmete reguleerimisalasse jäävate toodete sekka, ei saa kohaldada tasakaalustavaid meetmeid ilma uue subsiidiumivastase uurimiseta. NBB väitis, et lõplikus määruses on vaatlusalune toode ja sarnane toode selgelt määratletud kui biodiislikütus või biodiislikütusesegud, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust. NBB väitel ei ole see piirväärtus kunstlik, vaid vastas uurimisperioodi ajal valitsenud tegelikule turuolukorrale. Näiteks leiti, et 20 % künnis oli sobiv USA turustatavate erinevat tüüpi segude selgeks eristamiseks.

               (56)

               NBB ja teiste huvitatud poolte arvates saab kõrvalehoidmist käsitlevas uurimises laiendada vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid ainult sellisele samasugusele tootele, mida on vaatlusaluse tootega võrreldes ainult vähesel määral muudetud. NBB väitis, et nõukogu oli lõplikus määruses ise sätestanud, et 20 massiprotsenti või vähem biodiislikütust sisaldavad biodiislikütusesegud ei ole samasugune toode. Seega on NBB seisukohal, et algmääruse sätted ei jäta muud võimalust kui algatada uus uurimine, et teha kindlaks, kas meetmeid tuleks kohaldada ka nende segude suhtes.

               (57)

               Vastuseks neile väidetele tuleks kõigepealt märkida, et algmääruse artikli 23 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise eesmärk on astuda vastu võimalikele püüetele hoida kõrvale kehtivatest meetmetest. Kui on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid kõrvalehoidmise kohta algmääruse artikli 23 lõike 3 tähenduses, algatab komisjon uurimise, et teha kindlaks, kas kõrvalehoidmine tegelikult toimub. Kooskõlas algmääruse artikli 23 lõikega 3 tuleb hinnata võimalikku kõrvalehoidmist, näiteks analüüsides, kas USA ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust kui tollimaksu kehtestamine, ning kas oli tõendeid kahju kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati hindade ja/või koguste osas.

               (58)

               Samuti tuleks meeles pidada, et kõrvalehoidmist käsitlev uurimine ei ole meetmete kohaldamisalasse kuuluvate toodete määratluse läbivaatamine algmääruse artikli 19 põhjal ega muuda vaatlusaluse või samasuguse toote määratlust. Algmääruse artiklis 23 on sätestatud õiguslik alus, millest lähtuvalt uuritakse, kas meetmete kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul esineb meetmetest kõrvalehoidmist.

               (59)

               Seoses sellega väidetakse taotluses, mis esitati komisjonile algmääruse artikli 23 lõike 4 alusel, et pärast meetmete kehtestamist hakati USAst liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist. Uurimise käigus selgitati, kas sellist käitumist võiks pidada kõrvalehoidmiseks vastavalt algmääruse artikli 23 sätetele. Märkida tuleb ka seda, et väidetavat kõrvalehoidmist saab uurida ainult algmääruse artikli 23 alusel.

         6.2.   ≤B20 eksport USAst liitu

               (60)

               Nagu öeldud põhjenduses 20, hõlmab USA HTS-kood 3824 90 40 00 ka segusid, mille biodiislikütuse sisaldus on 96,5 % või vähem. USA ekspordistatistika kohaselt eksporditi uurimisperioodil liitu kokku 358 291 tonni sellist liiki segusid.

               (61)

               Märkimisväärse osa nimetatud kogusest eksportis uurimisperioodi ajal äriühing nimega BP Products North America (edaspidi „BPNA”).

               (62)

               BPNA ei osalenud esialgses uurimises, sest hakkas biodiislikütusega tegelema alles 2009. aasta alguses, eeldades biodiislikütuse turu edasist kasvu johtuvalt nii USA kui ka teiste riikide valitsuste korraldustest. BPNA alustas liitu eksportimist 2009. aasta detsembris. Tuletame siinkohal meelde, et lõplikud meetmed kehtestati 2009. aasta juulis.

               (63)

               Liidus müüs BPNA Ühendriikidest pärit biodiislikütusesegu, mis sisaldas 15 või vähem massiprotsenti biodiislikütust (edaspidi „B15”), Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Madalmaades. Kõigil juhtudel kasutatakse seda toodet uutes segudes, et pidada kinni teatavates liikmesriikides kehtivatest asjaomastest õigusaktidest, millega edendatakse biokütuste tarbimist, sest selliseid kütuseid peetakse praegu keskkonnasäästlikeks.

               (64)

               BPNA väitis, et vähem kui 15 protsendilisi kütusesegusid ei saa pidada vaatlusaluse tootega samasuguseks tooteks. Nende omadused ja turuolukord on väga erinevad. Lahjemate segude tootmise ja importimise logistika (sh transpordipiirangud) on täiesti teistsugune kui puhtamatel segudel. BPNA väitel liigitatakse vähem kui 15 protsendilised segud transportimise seisukohast naftatoodeteks, mitte keemiatoodeteks ning see muudab transpordi odavamaks. Samuti väitis BPNA, et puhtamate ja lahjemate biodiislikütusesegude kasutamisel diiselmootorites on jõudlus erinev.

               (65)

               Kõrvalehoidmist käsitleva uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldav segatud biodiislikütus on toonud kaasa meetmetest kõrvalehoidmise. Võib olla tõsi, et lahjemate segude transpordikulud on madalamad. Kuid tuleb siiski märkida, et kui võrrelda üle 20 protsendilise biodiislikütuse sisaldusega segude tootmisprotsessi, on ≤B20 tegelikult vaid teistsuguse koostisega segu. Segu koostise muutmine on väga lihtne. ≤B20 tootmist loetakse vaatlusaluse toote muutmiseks vähesel määral – ainus erinevus on segus sisalduva biodiislikütuse osakaal. Samuti tuleb märkida, et nii vaatlusaluse toote kui ka ≤B20 kasutusotstarve liidus on tegelikult sama. Lõppkokkuvõttes on nii ≤B20 kui ka üle 20 protsendilise biodiislikütuse sisaldusega segude olulised omadused samad.

         6.3.   Kaubandusstruktuuri muutused

               (66)

               USAst imporditud vaatlusaluse toote kogused vähenesid 1 487 790 tonnilt 2008. aastal 381 227 tonnile 2009. aastal ning uurimisperioodiks oli impordi kogus jõudnud peaaegu nulli.

               (67)

               Seoses sellega tuleb märkida, et kuigi esialgse uurimisperioodi ajal oli liidus näiteks B5 puhul kohustuslik segamine, algas ≤B20 eksportimine USAst liitu alles pärast lõplike meetmete kehtestamist. Valimisse kuulunud koostööd teinud eksportivate tootjate andmetel eksporditi esialgse uurimise ajal liitu peamiselt B99,9. Selle põhjuseks oli asjaolu, et sedasi oli eksporditud toodete subsiidium võimalikult suur (1 USD suurune biodiislikütuse maksukrediit galloni kohta).

               (68)

               Seega on keeruline näha ≤B20 ekspordiga alustamise taga muid majanduslikke põhjuseid peale kõrvalehoidmise kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest.

               (69)

               Segus sisalduva biodiislikütuse eest saadakse endiselt subsiidiume ning importija hoiab kõrvale tasumisele kuuluvate tasakaalustavate tollimaksude maksmisest. Seoses sellega tuleks märkida, et segude puhul kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu proportsionaalselt biodiislikütuse sisaldusega segus, st näiteks B15 impordi puhul oleks maksmata jäetud tasakaalustava tollimaksu summa ligikaudu 35 eurot tonni kohta.

         6.4.   Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tasakaalustava tollimaksu kehtestamise

               (70)

               BNPA sõnul ei loodud segust B15 lahjemat biodiislikütust mitte selleks, et hoida kõrvale tollimaksudest. Kõnealuse äriühingu väitel ei osalenud ta esialgses uurimises sellepärast, et hakkas biodiislikütusega tegelema alles 2009. aasta alguses, eeldades biodiislikütuse turu elavnemist tulevikus johtuvalt nii USA kui ka teiste riikide valitsuste korraldustest. Tulenevalt äriühingu spetsiifilisest struktuurist, tema tegevusest kütuseettevõttena ja logistilisest asukohast USAs oli kütuse segamine USAs ja selle eksportimine liitu loogilised äriotsused. Eksporditi kuni 15 protsendilise biodiislikütuse sisaldusega segu, sest selle suhtes kehtisid leebemad turvanõuded: kuni 15 protsendilise biodiislikütuse sisaldusega segu ei peeta merenduseeskirjade kohaselt keemiatooteks.

               (71)

               Tuleb tõdeda, et kõnealune äriühing alustas liitu eksportimist alles pärast meetmete kehtestamist. Seega leitakse, et ei ole muud põhjendust ega majanduslikku õigustust kui USAst pärit biodiislikütuse suhtes kehtivast tasakaalustavast tollimaksust hoidumine.

         6.5.   Tasakaalustava tollimaksu parandava mõju kahjustamine

               (72)

               Arvestades esialgse uurimise käigus kindlakstehtud mittekahjustavat hinnataset, võis uurimisperioodil USAst liitu imporditud ≤B20 puhul täheldada nii hinna allalöömist kui ka turuhinnast madalama hinnaga müüki. Segu ≤B20 hakati importima alles pärast lõplike meetmete kehtestamist ning asjaomased kogused on märkimisväärsed.

               (73)

               Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.

         6.6.   Tõendid subsideerimise kohta

               (74)

               Seoses subsideerimisega tuleb märkida, et olulisim esialgse uurimise käigus leitud subsiidiumiskeem, USA biodiislikütuse maksukrediit, võeti 2010. aasta detsembris tagasiulatuvalt uuesti kasutusele. Seega võib järeldada, et imporditud samasugust toodet subsideeriti uurimisperioodil endiselt.

         6.7.   Järeldused

               (75)

               Uurimise tulemusena järeldati, et USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikest tasakaalustavatest tollimaksudest hoiti kõrvale, importides liitu 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust.

               (76)

               Seega järeldati, et ainus majanduslik põhjendus ≤B20 segude eksportimiseks oli ajendatud ühest küljest USAs toimuvast subsideerimisest ja teisalt liitu importimisel kehtivate tasakaalustavate tollimaksude tasumisest kõrvalehoidmisest.

               (77)

               BPNA taotles vabastust võimalikest laiendatud meetmetest. Uurimine näitas aga selgelt, et ≤B20 eksporditi ainult selleks, et hoida kõrvale kehtivatest meetmetest ja seega ei saa sellist erandit lubada. Vastavalt algmääruse artikli 23 lõikele 6 võib vabastuse anda vaatlusaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud ühegi tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, ja kelle puhul on leitud, et nad ei ole seotud kõrvalehoidmisega. Toimunud uurimistes leiti, et BPNA oli seotud kõrvalehoidmisega, sest alustas ≤B20 eksportimist pärast dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamist, ilma et selleks oleks olnud muud piisavat põhjendust või majanduslikku põhjust peale meetmete kehtestamise. Lisaks on tõendeid ka selle kohta, et meetmete mõju kahjustatakse hindade ja koguste osas ning et imporditud tooteid subsideeritakse endiselt.

               (78)

               Mõned esialgses uurimises koostööd teinud biodiislikütuse tootjad taotlesid vabastust kõigist kõrvalehoidmise tõttu laiendatud meetmetest. Leiti, et need USA tootjad ei tootnud ega müünud segu ≤B20. Vastavalt algmääruse artikli 23 lõikele 6 võib kõrvalehoidmist käsitleva uurimise käigus kaaluda ainult tootjate esitatud tollimaksust vabastamise taotlusi. Samas tuleb siiski märkida, et algmääruse artikkel 23 sisaldab sätteid ka uute turuletulijate kohta.

         7.   MEETMED

   7.1.   Kanada

               (79)

               Eespool öeldut arvesse võttes järeldati, et USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikust tasakaalustavast tollimaksust hoiti kõrvale algmääruse artikli 23 tähenduses, kasutades selleks ümberlaadimist Kanadas.

               (80)

               Vastavalt algmääruse artikli 23 lõike 1 esimesele lausele tuleks USAst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmeid laiendada ka Kanadast lähetatud samasugusele tootele, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte.

               (81)

               Et vältida tollimaksust kõrvalehoidmist raskesti kontrollitavate väidetega, nagu oleks Kanadas ümberlaaditud toote tootnud äriühing, kelle suhtes kohaldatakse lõpliku määrusega kehtestatud individuaalset tollimaksu, tuleks laiendada meedet, mis on määruse (EÜ) nr 598/2009 artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi teiste äriühingute” suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksuna summas 237 eurot tonni kohta.

               (82)

               Segude puhul kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide kogusisaldusele segu massis (biodiislikütuse sisaldus).

               (83)

               Vastavalt algmääruse artikli 23 lõikele 4 ja artikli 24 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõiki laiendatud meetmeid tuleb kohaldada impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Kanadast lähetatud biodiislikütuse registreeritud impordilt nõuda sisse tollimaksud.

         7.2.   USA

               (84)

               Eeltoodut arvesse võttes järeldati, et USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikust tasakaalustavast tollimaksust hoiti kõrvale algmääruse artikli 23 tähenduses, importides liitu segu ≤B20.

               (85)

               Vastavalt algmääruse artikli 23 lõike 1 esimesele lausele tuleks seega laiendada USAst pärit vaatlusaluse toote importimise suhtes kehtivaid meetmeid ka segu ≤B20 impordile.

               (86)

               Laiendada tuleks nende meetmete kohaldamisala, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 598/2009 artikli 1 lõikega 2.

               (87)

               Segude suhtes kohaldatakse laiendatud tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide kogusisaldusele segu massis (biodiislikütuse sisaldus).

               (88)

               Vastavalt algmääruse artikli 23 lõikele 4 ja artikli 24 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõiki laiendatud meetmeid tuleks kohaldada impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb USAst pärit segu ≤B20 registreeritud impordilt nõuda sisse tollimaksud.

         8.   SINGAPURI SUHTES ALGATATUD UURIMISE LÕPETAMINE

               (89)

               Arvestades Singapuri kohta tehtud järeldusi, tuleks lõpetada uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist tasakaalustavatest meetmetest Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning peatada Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismäärusega.

         9.   VABASTUSTAOTLUS

               (90)

               Kaks koostööd teinud Kanada tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 23 lõikega 6.

               (91)

               Selgus, et kaks koostööd teinud Kanada tootjat ei tegelenud käesolevas uurimises käsitletava kõrvalehoidmisega. Lisaks tõendasid need tootjad, et nad ei ole seotud ühegi USA biodiislikütuse tootja ega eksportijaga. Seega võib nende vabastustaotlused rahuldada.

               (92)

               Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, on vaja erimeetmeid. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse nende suhtes laiendatud tasakaalustavat tollimaksu.

               (93)

               Ka üks koostööd teinud USA äriühing, kes küsimustikule vastas, esitas võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 23 lõikega 6.

               (94)

               Nagu eespool põhjenduses 77 selgitatud, näitas uurimine kindlalt, et nimetatud äriühing hoidis meetmetest kõrvale, importides segu ≤B20. Seega ei saa tema vabastamistaotlust rahuldada.

               (95)

               Samas tuleks siiski rõhutada, et kui mõni asjaomane eksportiv tootja ei saa enam subsiidiume, võib ta taotleda otsuse läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 19.

         10.   AVALIKUSTAMINE

               (96)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 598/2009 selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid, laiendatakse Kanadast lähetatud ja liitu imporditud mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194121), ex 3824 90 91 (TARICi kood 3824909110) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909701) alla, olenemata sellest, kas selline kütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte; erandiks on järgmiste äriühingute toodang:

               Riik

               Äriühing

               TARICi lisakood

               Kanada

               BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

               B107

               Kanada

               Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

               B108

         Laiendada tuleb tollimaksu, mis on määruse (EÜ) nr 598/2009 artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi teiste äriühingute” suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksuna summas 237 eurot netotonni kohta.
   Segude puhul kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt segu mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide kogusisaldusele (biodiislikütuse sisaldus).
   2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 nimetatud äriühingud või milleks komisjon on artikli 4 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu.
   3.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse määruse (EL) nr 721/2010 artikli 2 ning määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 23 lõike 4 ja artikli 24 lõike 5 alusel registreeritud, Kanadast lähetatud impordilt sisse sõltumata sellest, kas see deklareeriti Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud lõikes 1 loetletud äriühingute toodangu puhul.
   4.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   Artikkel 2
   1.   Lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 598/2009 selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid, laiendatakse liitu imporditud Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid sisaldavale segatud biodiislikütusele, mis kuulub praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194130) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909704) alla.
   Laiendada tuleb tollimaksu, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 598/2009 artikli 1 lõikega 2.
   Segude puhul kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt segu mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide kogusisaldusele (biodiislikütuse sisaldus).
   2.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaksud nõutakse sisse määruse (EL) nr 721/2010 artikli 2 ning määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 23 lõike 4 ja artikli 24 lõike 5 kohaselt registreeritud, Ameerika Ühendriikidest pärit impordilt.
   3.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   Artikkel 3
   Lõpetatakse määrusega (EL) nr 721/2010 algatatud uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas sellise biodiislikütuse päritoluriigiks on deklareeritud Singapur või mitte, ning lõpetatakse kõnealuse impordi registreerimine.
   Artikkel 4
   1.   Artikli 1 lõikega 1 ja artikli 2 lõikega 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Brussels

               BELGIUM

               Faks: + 32 2 295 505

         2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 23 lõikele 6 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikli 1 lõikega 1 ja artikli 2 lõikega 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest.
   Artikkel 5
   Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) nr 721/2010 artikli 2 kohase impordi registreerimise.
   Artikkel 6
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. mai 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MARTONYI J.

      (1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (2)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 50.

      (3)  ELT L 179, 10.7.2009, lk 1.

      (4)  ELT L 179, 10.7.2009, lk 26.

      (5)  ELT L 211, 12.8.2010, lk 6.

      (6)  ELT L 211, 12.8.2010, lk 1.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

                  1.

                  Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

                  2.

                  Järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] [koguses …] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

                  3.

                  Kuupäev ja allkiri.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 367/2012, 27. aprill 2012 , millega kehtestatakse vajalikud meetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi lisakoguste Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu

text:
               28.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 116/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 367/2012,
   27. aprill 2012,
   millega kehtestatakse vajalikud meetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi lisakoguste Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 64 lõiget 2 ja artiklit 186 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Maailma suhkruturu hinnad, mis põhinevad Londoni futuurituru hindadel, on alates 2011/2012. turustusaasta algusest stabiliseerunud ajalooliselt üsna kõrgel tasemel. Londoni futuuribörsil muutusid hinnad vahemikus 600–650 USA dollarit tonni eest või 460–500 eurot tonni eest.

               (2)

               Samal ajal on hinnad liidu suhkruturgudel jätkuvalt tõusnud, nagu ilmneb hinnavaatlussüsteemist, mis on kehtestatud komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (2) artikliga 14; lisaks sellele hoogustus hinnatõus alates 2011. aasta oktoobrist, kui liidu keskmine suhkruhind tõusis ühe kuuga rohkem kui 10 %.

               (3)

               Selleks et parandada liidu suhkruturu varustatuse olukorda, võeti 2011. aasta novembris erakorralised meetmed komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2011 (millega kuulutatakse turustusaastaks 2011/2012 välja alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks) (3) ja komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1240/2011 (millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega turustusaastal 2011/2012, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu) (4). Kõnealustele meetmetele vaatamata ilmneb liidu suhkruhindade puhul jätkuv kasvutendents; 2012. aasta veebruaris oli suhkru keskmine hind 701 eurot/tonn, st ajavahemikul september 2011 – veebruar 2012 tõusis hind rohkem kui 20 % ning ajavahemikul veebruar 2011 – veebruar 2012 ligikaudu 40 %.

               (4)

               Liidu suhkruhindade jätkuvast kasvutendentsist nähtub, et selles etapis on liidu suhkruturu varustatus paranenud üksnes mõõdukalt. Kõnealust analüüsi kinnitas enamik liikmesriike 8. märtsil 2012 korralduskomitees, kus leiti, et endiselt problemaatiline varustatuse olukord võib turustusaasta jooksul isegi halveneda. Eelkõige on see murettekitav väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning selliste tarbijate jaoks, kellel on sõlmitud pikaajalised lepingud kindlaksmääratud koguste kohta.

               (5)

               Teisest küljest on liidu mitme piirkonna hea saak põhjustanud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 56 sätestatud kvooti ületava tootmise 5,3 miljoni tonni ulatuses. Võttes arvesse tööstusliku suhkru hinnangulist nõudlust vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 62, komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 372/2011 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni) (5) kindlaks määratud 2011/2012. aasta kvoodivälise suhkru eksportimise kohustusi ning rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 kohaselt liidu turule toodud kvoodivälise suhkru koguseid, on endiselt kättesaadavad kvoodivälise suhkru märkimisväärsed kogused. Osa kõnealusest suhkrust saaks liidu suhkruturul viivitamata kasutusele võtta, et rahuldada nõudlust ning ühtlasi piirata praegu turgu häirivat liidu suhkruhindade kasvutendentsi.

               (6)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 186 on komisjonile antud õigus võtta suhkrusektoris vajalikud meetmed olukordades, kui liidu turgudel suhkru hinnad tõusevad sel määral, et põhjustavad turuhäireid või ähvardavad neid esile kutsuda:

               (7)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida kvoodiväliste koguste kuhjumist. Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 3 lõikes 1 on kõnealune tasu kindlaks määratud tasemel 500 eurot tonni eest.

               (8)

               Komisjoni hinnangul võib siseturu jätkuvalt vähene suhkruga varustatus, mida on selgelt näidanud liidu suhkruturgude keskmise hinna täheldatud märkimisväärne tõus 2011/2012. turustusaastal, tingida vajaduse tuua siseturule täiendavad kogused kvoodivälist suhkrut. Tarne suurendamisega saaks aidata kaasa suhkruturu ladusale toimimisele. Koguste kuhjumise riski vältimiseks on asjakohane lubada tuua liidu turule piiratud kogus. Võttes arvesse hinnangulist puudujääki ja alternatiivseid tarneallikaid, tuleks määrata kindlaks piiratud kogus 250 000 tonni. Selle üle kvoodi toodetud suhkru piiratud koguse suhtes tuleks kindlaks määrata vähendatud kvoodiületamise tasu tonni kohta sellisel tasemel, mis väljendab vahet kõige hiljutisema liidu avaldatud keskmise üldkasutatava hinna ja maailmaturuhinna vahel.

               (9)

               Kuna määruses (EÜ) nr 1234/2007 on kinnitatud nii suhkru kui ka isoglükoosi kvoodid, peaks samalaadne meede kehtima vastava koguse kvoodiväliselt toodetud isoglükoosi suhtes, sest nimetatud toode on teataval määral suhkru kaubanduslik asendaja.

               (10)

               Sel põhjusel ning tarne suurendamiseks peaksid suhkru ja isoglükoosi tootjad taotlema liikmesriikide pädevatelt asutustelt sertifikaate, mis lubaks neil müüa liidu turul teatavaid kvoodiväliselt toodetud koguseid, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu.

               (11)

               Tarneolukorra kiire parandamise soodustamiseks peaks sertifikaatide kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud.

               (12)

               Igale tootjale ühe perioodi kestel taotletava koguse ülempiiri kehtestamine ja sertifikaatide kehtivuse piiramine taotleja enda toodangu suhtes peaks ära hoidma spekuleerimise käesoleva määrusega loodud süsteemi raames.

               (13)

               Esitades taotluse, peavad tootjad kohustuma maksma taotletava suhkrukoguse tootmiseks kasutatava suhkrupeedi eest miinimumhinda. Taotluste minimaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid tuleks kindlaks määrata.

               (14)

               Liikmesriikide pädevad asutused peavad teavitama komisjoni laekunud taotlustest. Kõnealuste teatiste lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks näidised teha kättesaadavaks.

               (15)

               Komisjon peab tagama, et sertifikaate väljastatakse üksnes käesolevas määruses sätestatud kogusepiirangute ulatuses. Seepärast peaks komisjon olema vajaduse korral võimeline kinnitama laekunud taotluste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

               (16)

               Liikmesriigid peavad teavitama taotlejaid viivitamata sellest, kas taotletud kogus on antud täielikult või osaliselt.

               (17)

               Vähendatud kvoodiületamise tasu tuleks maksta pärast taotluse vastuvõtmist ning enne sertifikaadi väljaandmist.

               (18)

               Pädevad asutused peaksid komisjoni teavitama kogustest, mille kohta on välja antud vähendatud kvoodiületamistasuga sertifikaadid. Selleks peaks komisjon tegema näidised kättesaadavaks.

               (19)

               Euroopa Liidu turule toodud selliste suhkrukoguste suhtes, mis ületavad käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaatidega hõlmatud koguseid, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikes 2 sätestatud kvoodiületamise tasu. Seepärast on asjakohane sätestada, et iga taotleja, kes ei täida oma kohustust tuua liidu turule talle väljastatud sertifikaatidega hõlmatud kogus, maksaks ka 500 eurot tonni eest. Kõnealuse järjekindla lähenemisviisi eesmärk on vältida käesoleva määrusega kehtestatud mehhanismi kuritarvitamist.

               (20)

               Kvoodikohase ja kvoodivälise suhkru keskmiste hindade kehtestamiseks liidu turul vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 13 lõikele 1 tuleks käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud suhkrut käsitada kvoodikohase suhkruna.

               (21)

               Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse 2007/436/EÜ, Euratom, (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (7) artikli 2 lõike 1 punktis a on sätestatud, et osamakseid ja muid suhkruturu ühise korralduse raames ettenähtud tollimakse tuleb käsitada omavahenditena. Seepärast on vaja kehtestada kõnealuste koguste kindlaksmääramise kuupäev nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (8) artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a tähenduses.

               (22)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kvoodiületamise tasu ajutine vähendamine
   Erandina määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 3 lõikest 1 kehtestatakse kvoodiületamise tasu 211 eurot/tonn täiendavale 250 000 tonni maksimumkogusele sellisele suhkrule valge suhkru ekvivalendis ja 13 000 tonnile sellisele isoglükoosile kuivaines, mida on toodetud üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisas kindlaksmääratud kvoodi ja mis on turustusaastal 2011/2012 toodud liidu turule. Vähendatud kvoodiületamise tasu makstakse pärast artiklis 2 osutatud taotluse vastuvõtmist ning enne artiklis 6 osutatud sertifikaadi väljaandmist.
   Artikkel 2
   Sertifikaatide taotlemine
   1.   Artiklis 1 kirjeldatud tingimuste kasutamiseks peavad suhkru ja isoglükoosi tootjad taotlema sertifikaadi.
   2.   Sertifikaati võivad taotleda ainult peedi- ja roosuhkrut või isoglükoosi tootvad ettevõtjad, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 57 ja kellele on nimetatud määruse artikli 56 kohaselt eraldatud tootmiskvoot turustusaastaks 2011/2012.
   3.   Iga taotleja võib taotlusperioodi jooksul esitada kuni ühe taotluse suhkru ja ühe isoglükoosi kohta.
   4.   Sertifikaaditaotlused esitatakse faksi või elektronposti teel pädevale asutusele selles liikmesriigis, kus ettevõtja on tunnustatud. Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et elektroonilistelt saadetud taotlused kannaksid täiustatud elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ (9) tähenduses.
   5.   Selleks et taotlus oleks vastuvõetav, peab see vastama järgmistele tingimustele:

               (a)

               taotluses tuleb märkida

                           (i)

                           taotluse esitaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number; ning

                           (ii)

                           taotletavad kogused (ümardatud ilma kümnendkohtadeta) valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena;

               (b)

               käesoleval taotlusperioodil taotletavad kogused valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena ei ületa 50 000 tonni suhkru puhul ning 2 500 tonni isoglükoosi puhul;

               (c)

               kui taotlus käsitleb suhkrut, kohustub taotleja vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 maksma sertifikaatidega hõlmatud suhkrukoguse tootmiseks peedi eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 49 sätestatud miinimumhinda;

               (d)

               taotlus kirjutatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus taotlus esitatakse;

               (e)

               taotluses peab olema esitatud viide käesolevale määrusele ja asjaomase taotlusperioodi taotluste esitamise lõpptähtaeg, nagu on sätestatud artiklis 3;

         6.   Taotlust ei saa pärast selle esitamist tagasi võtta ega muuta isegi juhul, kui taotletav kogus eraldatakse vaid osaliselt.
   Artikkel 3
   Taotluste esitamine
   1.   Esimene ajavahemik, mil taotlusi võib esitada, lõpeb 2. mail 2012 kell 12 Brüsseli aja järgi.
   2.   Teise ja järgmiste taotluste esitamise ajavahemiku puhul algab taotluste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõpevad 23. mail 2012, 6. juunil 2012 ja 20. juunil 2012 kell 12 Brüsseli aja järgi.
   3.   Komisjon võib taotluste esitamise peatada üheks või mitmeks taotlusperioodiks.
   Artikkel 4
   Taotluste edastamine liikmesriikide poolt
   1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse taotluste vastuvõetavuse kohta artiklis 2 sätestatud tingimuste põhjal. Kui pädevad asutused otsustavad, et taotlus ei ole vastuvõetav, annavad nad sellest taotlejale viivitamata teada.
   2.   Pädev asutus teavitab hiljemalt reedel komisjoni faksi või elektronposti teel eelnenud taotlusperioodil esitatud vastuvõetavatest taotlustest. Kõnealune teade ei sisalda artikli 2 lõike 5 punkti a alapunktis i osutatud andmeid. Liikmesriigid, kes ei saanud ühtki taotlust, kuid kellele on eraldatud turustusaastaks 2011/2012 suhkru või isoglükoosi kvoot, peavad samuti teavitama komisjoni samaks tähtajaks sellest, et taotlusi ei laekunud.
   3.   Teatiste vorm ja sisu on kindlaks määratud komisjoni poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud näidistes.
   Artikkel 5
   Piirkoguste ületamine
   Kui teabest, mille liikmesriikide pädevad asutused esitavad vastavalt artikli 4 lõikele 2, nähtub, et taotletavad kogused ületavad artiklis 1 sätestatud piirkoguseid, siis komisjon

               (a)

               kehtestab jaotuskoefitsiendi, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud koguste suhtes;

               (b)

               lükkab tagasi taotlused, millest veel ei ole teatatud;

               (c)

               lõpetab taotluste vastuvõtmise.

         Artikkel 6
   Sertifikaatide väljaandmine
   1.   Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, annab pädev asutus taotlusperioodi lõppemise nädalale järgneval kümnendal tööpäeval välja sertifikaadid taotluste kohta, millest komisjoni on seoses kõnealuse taotlusperioodiga artikli 4 lõike 2 kohaselt teavitatud.
   2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal esmaspäeval suhkru ja/või isoglükoosi kogustest, mille kohta nad on eelnenud nädalal sertifikaadid välja andnud.
   3.   Sertifikaadi näidis on esitatud lisas.
   Artikkel 7
   Sertifikaatide kehtivus
   Sertifikaadid kehtivad väljaandmise kuule järgneva teise kuu lõpuni.
   Artikkel 8
   Sertifikaatide loovutatavus
   Sertifikaatidest tulenevad õigused ega kohustused ei ole loovutavad.
   Artikkel 9
   Hinnaaruandlus
   Määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 13 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud müüdud suhkrukogust kvoodikohase suhkruna.
   Artikkel 10
   Järelevalve
   1.   Taotlejad märgivad määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud igakuistesse teatistesse koguse, mille kohta nad on saanud sertifikaadi vastavalt käesoleva määruse artiklile 6.
   2.   Enne 31. oktoobrit 2012 esitab iga käesoleva määruse kohase sertifikaadi omanik liikmesriigi pädevale asutusele tõendi, et kõik tema sertifikaadiga hõlmatud kogused on toodud liidu turule. Sertifikaadiga hõlmatud, kuid muul põhjusel kui vääramatu jõu tõttu Euroopa Liidu turule toomata iga tonni suhtes kohaldatakse tasu 289 eurot tonni eest.
   3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni liidu turule toomata kogustest.
   4.   Liikmesriigid arvutavad iga tootja kvoodiväliselt toodetud suhkru ja isoglükoosi üldkoguse ning nende poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 4 lõikele 1 ja rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 müüdud koguste vahe ja teavitavad sellest komisjoni. Kui tootjale jäävad kvoodivälised suhkru või isoglükoosi kogused on väiksemad kui tootjale käesoleva määruse alusel eraldatud kogused, maksab tootja vahe eest tasu 500 eurot tonni eest.
   Artikkel 11
   Asutamise kuupäev
   Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a kohaldamisel on liidu omavahendite kehtestamise kuupäev selline kuupäev, mil taotlejad maksavad kvoodiületamise tasu vastavalt artiklile 1.
   Artikkel 12
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. aprill 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.

      (3)  ELT L 318, 1.12.2011, lk 4.

      (4)  ELT L 318, 1.12.2011, lk 9.

      (5)  ELT L 102, 16.4.2011, lk 17.

      (6)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

      (7)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

      (8)  EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

      (9)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

      LISA

         Artikli 6 lõikes 3 osutatud sertifikaadi näidis

      Määruse (EÜ) nr 967/2006 artiklis 3 sätestatud tasu vähendamise SERTIFIKAAT turustusaastaks 2011/2012


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 719/2012, 7. august 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               8.8.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 211/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 719/2012,
   7. august 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. august 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  TR

                  54,9

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  43,6

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,8

                  TR

                  92,0

                  UY

                  94,8

                  ZA

                  99,0

                  ZZ

                  95,7

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  229,0

                  IL

                  138,6

                  MA

                  159,3

                  MX

                  186,3

                  TN

                  203,8

                  TR

                  138,3

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  165,0

                  BR

                  86,0

                  CL

                  120,9

                  NZ

                  123,4

                  US

                  161,5

                  ZA

                  102,7

                  ZZ

                  126,6

                  0808 30 90

                  AR

                  129,0

                  CL

                  164,3

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  130,9

                  ZA

                  104,0

                  ZZ

                  138,7

                  0809 29 00

                  CA

                  627,1

                  TR

                  434,9

                  ZZ

                  531,0

                  0809 30

                  TR

                  166,0

                  ZZ

                  166,0

                  0809 40 05

                  BA

                  62,3

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  67,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 900/2012, 2. oktoober 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Agneau de lait des Pyrénées (KGT)]

text:
               3.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 268/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 900/2012,
   2. oktoober 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Agneau de lait des Pyrénées (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti artikli 7 lõike 5 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa 10. detsembril 2007 esitatud taotlus registreerida nimetus „Agneau de lait des Pyrénées” kaitstud geograafilise tähisena (KGT) (2).

               (2)

               Kõnealusele registreerimisele esitas Hispaania määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 1 kohase vastuväite. Nimetatud määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a ja c kohaselt loeti vastuväide vastuvõetavaks.

               (3)

               Komisjon kutsus 8. novembri 2010. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele.

               (4)

               Kuna Hispaania ja Prantsusmaa ei suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peaks komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusele.

               (5)

               Hispaania vastuväites toodi eelkõige esile, et väidetavalt on geograafiline piirkond valesti määratletud ning väidetavalt puudub asjaomase toote iseloomulike omaduste ja Püreneede mäemassiivi vahel eriline side. Praeguseks ei ole komisjon tuvastanud esitatud taotluse kõnealustes üksikasjades ühtegi ilmset viga ega täheldanud kõnealuse taotluse ja määruses (EÜ) nr 510/2006 esitatud nõudmiste vahel mingit vastuolu.

               (6)

               Hispaania märkis oma vastuväites, et nimetuse „Agneau de lait des Pyrénées” registreerimine tekitaks segadust toote tegeliku päritolu kohta, sest Püreneed ei ole üksnes Prantsusmaale kuuluv mäemassiiv ja registreerimiseks esitatud nimetusega hõlmatud tootega samalaadseid tooteid on traditsiooniliselt toodetud ka Püreneede Hispaaniale kuuluvas osas, lisaks on üks sellistest toodetest juba kaitstud geograafilise tähisega „Cordero de Navarra”.

               (7)

               Kui vastuväite esitamise järgselt ei suudeta kokkulepet saavutada, teeb komisjon otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 kolmandale lõigule. Nimetus „Agneau de lait des Pyrénées” tekitab tõlgituna, eelkõige kui tegemist on tõlkimisega hispaania keelde, tarbijates segadust seoses toote tegeliku päritoluga. Kuna nimetuse „Agneau de lait des Pyrénées” registreerimata jätmiseks ei ole põhjust, oleks vaja hoida ära võimalus segaduse tekkimiseks ja tagada nimetuse õiglane kasutamine. Seetõttu peaks spetsifikaadile „Agneau de lait des Pyrénées” vastava toote turustamisel jääma nimetuses „Agneau de lait des Pyrénées” esinev geograafilise nime osa teistesse keeltesse tõlkimisel tõlkimata. Kõnealust lähenemist kohaldatakse tõlke kasutamisel märgisel ning toote tutvustamise ja reklaami puhul. Lisaks sellele tuleb märgisel nimetusega „Agneau de lait des Pyrénées” samal vaateväljal osutada päritoluriigile, mille nimi peab olema kirjutatud nimetuses kasutatavate tähtedega sama suurte tähtedega.

               (8)

               Eespool osutatut arvesse võttes tuleks nimetus „Agneau de lait des Pyrénées” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse spetsifikaadile vastava toote turustamisel nime „Pyrénées” ei tõlgita.
   Käesoleva määruse lisas osutatud nimetusega märgisel peab olema nimetusega samas vaateväljas ka päritoluriigi nimi nimetuses kasutatavate tähtedega sama suurelt.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. oktoober 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 93, 13.4.2010, lk 20.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toiduained:

         Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

      PRANTSUSMAA
      Agneau de lait des Pyrénées (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2014, 25. aprill 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               26.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 125/68

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 429/2014,
   25. aprill 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  51,5

                  MK

                  105,0

                  TN

                  89,9

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  82,5

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  MA

                  39,8

                  MK

                  59,4

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  MA

                  29,9

                  TR

                  87,2

                  ZZ

                  58,6

                  0805 10 20

                  EG

                  45,0

                  IL

                  69,3

                  MA

                  47,2

                  TN

                  57,9

                  TR

                  44,7

                  ZZ

                  52,8

                  0805 50 10

                  MA

                  35,6

                  TR

                  88,8

                  ZZ

                  62,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  81,4

                  CL

                  107,1

                  CN

                  96,9

                  MK

                  25,7

                  NZ

                  138,7

                  US

                  166,9

                  ZA

                  130,1

                  ZZ

                  105,9

                  0808 30 90

                  AR

                  90,7

                  CL

                  158,6

                  ZA

                  108,7

                  ZZ

                  119,3

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1669, 15. september 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. septembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 kehtestatud kogustele

text:
               16.9.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 249/34

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1669,
   15. september 2016,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. septembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2016 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (4)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 533/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2016 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.
   2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. september 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2007, 14. mai 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 125, 15.5.2007, lk 9).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2016 esitatud taotlused
                  (protsentides)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  09.4067

                  1,600004

                  —

                  09.4068

                  0,459349

                  —

                  09.4069

                  0,166975

                  —

                  09.4070

                  —

                  890 500


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/69, 12. jaanuar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               13.1.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 9/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/69,
   12. jaanuar 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. jaanuar 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  269,9

                  MA

                  121,7

                  SN

                  204,0

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  175,4

                  0707 00 05

                  MA

                  86,1

                  TR

                  166,7

                  ZZ

                  126,4

                  0709 91 00

                  EG

                  144,1

                  ZZ

                  144,1

                  0709 93 10

                  MA

                  240,8

                  TR

                  229,3

                  ZZ

                  235,1

                  0805 10 20

                  EG

                  47,5

                  IL

                  126,4

                  MA

                  56,5

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  76,4

                  0805 20 10

                  IL

                  160,9

                  MA

                  70,1

                  ZZ

                  115,5

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  EG

                  97,9

                  IL

                  111,8

                  JM

                  125,6

                  MA

                  93,5

                  TR

                  99,1

                  ZZ

                  105,6

                  0805 50 10

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  78,9

                  0808 10 80

                  CN

                  144,5

                  US

                  72,4

                  ZZ

                  108,5

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  72,4

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  171,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.