title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1101, 3. august 2018, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2271/96 (mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest) artikli 5 teise lõigu kohaldamise kriteeriumid

text:
                  7.8.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  LI 199/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1101,
         3. august 2018,
         milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2271/96 (mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest) artikli 5 teise lõigu kohaldamise kriteeriumid
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest, (1) eriti selle artikli 5 teist lõiku,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määrusega (EÜ) nr 2271/96 on ette nähtud kaitse teatavate kolmandate riikide vastuvõetud loetletud seaduste, määruste ja muude õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise ja nendel põhinevate või neist tulenevate meetmete ebaseadusliku mõju eest ning selle mõju tõrjumine, kui niisugune kohaldamine mõjutab selliste kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute huve, kes tegelevad rahvusvahelise kaubandusega ja/või on seotud kapitali liikumise ning sellega seonduva äritegevusega liidu ja kolmandate riikide vahel.

                     (2)

                     Määruses (EÜ) nr 2271/96 tunnistatakse, et selliste seaduste, määruste ja muude õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamisega rikutakse rahvusvahelist õigust.

                     (3)

                     Määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 esimese lõigu kohaselt ei või ükski kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud isik vahetult ega oma tütarettevõtja või muu vahendusisiku kaudu tegutsedes või tahtlikult tegutsemata jättes järgida mingeid nõudeid ega keelde, sealhulgas ühenduseväliste kohtute nõudeid, mis põhinevad kõnealustel seadustel või neil põhinevatel või neist tulenevatel toimingutel.

                     (4)

                     Siiski võivad määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teise lõigu kohaselt kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud isikud taotleda komisjonilt luba kõnealust nõuet või keeldu täielikult või osaliselt järgida, juhul kui mittejärgimine kahjustaks tõsiselt nende või liidu huve.

                     (5)

                     Selleks et tagada õiguskindlus ja määruse (EÜ) nr 2271/96 tulemuslik rakendamine ja võttes samal ajal teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral arvesse riski tekitada tõsist kahju kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute huvidele, on vaja sätestada määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teise lõigu rakendamise kriteeriumid.

                     (6)

                     Kuna komisjoni ülesanne on teha järelevalvet liidu õiguse, sealhulgas määruse (EÜ) nr 2271/96 ühetaolise kohaldamise üle, jälgib komisjon tähelepanelikult käesoleva määruse kohaldamist ja võtab vastu selle rakendamise hindamise tulemuste kohaselt vajalikke muudatusi.

                     (7)

                     Sätestada tuleks ka peamised menetlusetapid, mis tuleb läbida, kui komisjonile on esitatud taotlus saada luba kõnealust nõuet või keeldu täielikult või osaliselt järgida.

                     (8)

                     Füüsiliste isikute isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2016/679 (2) ning (EÜ) nr 45/2001 (3).

                     (9)

                     Käesoleva määruse kohased taotlused peaksid käsitlema tegutsemist või tegutsemata jätmist, mis põhineb otseselt või kaudselt määruse (EÜ) nr 2271/96 lisas nimetatud seadustel või neil põhinevatel või neist tulenevatel toimingutel või tuleneb nendest.

                     (10)

                     Taotlust tuleks käsitleda võimalikult kiiresti.

                     (11)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas eksterritoriaalse seadusandluse komitee arvamusega ja on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (4) kohaselt,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese
            Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teise lõigu kohaldamise kriteeriumid.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
            a)   „loetletud eksterritoriaalsed õigusaktid“– määruse (EÜ) nr 2271/96 lisas nimetatud seadused, määrused ja muud õigusaktid, sealhulgas nendel põhinevad või neist tulenevad määrused ja muud õigusaktid;
            b)   „järgnevad meetmed“– loetletud eksterritoriaalsetel õigusaktidel põhinevad või neist tulenevad meetmed;
            c)   „mittejärgimine“– otsese tegevuse või tahtliku tegutsemata jätmise tulemusel sellise nõude või keelu, sealhulgas liiduvälise kohtu nõude mittejärgimine, mis otseselt või kaudselt põhineb loetletud eksterritoriaalsetel õigusaktidel või järgnevatel meetmetel või tuleneb nendest;
            d)   „kaitstud huvid“– iga määruse (EÜ) nr 2271/96 artiklis 11 osutatud isiku huvi, liidu huvi või mõlema huvi;
            e)   „taotleja“– määruse (EÜ) nr 2271/96 artiklis 11 osutatud isik, kes on esitanud määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teises lõigus osutatud taotluse.

            Artikkel 3
            Taotluste esitamine

               1.   Määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teises lõigus osutatud loa taotlused tuleb esitada kirjalikult järgmisel aadressil:

                           European Commission

                           Service for Foreign Policy Instruments

                           EEAS 07/99

                           B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               2.   Taotluses tuleb märkida taotleja nimi ja kontaktandmed, loetletud eksterritoriaalse õigusakti täpne säte või asjaomane järgnev meede ning selles tuleb kirjeldada taotletava loa ulatust ning mittejärgimisest tulenevat võimalikku kahju.

               3.   Taotleja peab oma taotluses esitama piisavalt tõendeid selle kohta, et mittejärgimine kahjustaks tõsiselt vähemalt üht kaitstud huvi.

               4.   Komisjon võib vajaduse korral küsida taotlejalt lisatõendeid, mis tuleb esitada komisjoni kindlaksmääratud mõistliku aja jooksul.

               5.   Komisjon teatab taotlusest eksterritoriaalse seadusandluse komiteele viivitamata pärast selle kättesaamist.

            Artikkel 4
            Taotluste hindamine
            Kui komisjon hindab, kas võib tekkida tõsine kahju määruse (EÜ) nr 2271/96 artikli 5 teises lõigus osutatud kaitstud huvidele, võtab ta vajaduse korral arvesse muu hulgas järgmisi mittekumuleeruvaid kriteeriume:

                        a)

                        kas kaitstud huvi võib seda ähvardava kahju konteksti, laadi ja allika põhjal olla konkreetselt ohus;

                        b)

                        kas see kolmas riik, kust loetletud eksterritoriaalne õigusakt pärineb, on taotleja suhtes algatanud haldus- või kohtuliku uurimise, mis veel kestab, või kas selle kolmanda riigiga on sõlmitud eelnev kompromisskokkulepe;

                        c)

                        kas on olemas märkimisväärne seos selle kolmanda riigiga, kust loetletud eksterritoriaalne õigusakt või järgnev meede pärineb, näiteks kas taotlejal on ema- või tütarettevõtjaid või kas sinna on kaasatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kuuluvad sellise kolmanda riigi esmasesse jurisdiktsiooni, kust loetletud eksterritoriaalne õigusakt või järgnev meede pärineb;

                        d)

                        kas taotleja saaks mõistlikult võtta meetmeid kahju vältimiseks või leevendamiseks;

                        e)

                        kahjulik mõju majandustegevusele, eelkõige see, kas taotlejale tekitataks olulist majanduslikku kahju, mis võib ohustada tema elujõulisust või tuua kaasa pankrotiriski;

                        f)

                        kas taotleja tegutsemine muutuks ülemääraselt keeruliseks seetõttu, et kaovad olulised sisendid või ressursid, mida ei saa mõistlikult asendada;

                        g)

                        kas taotleja õiguste kasutamine oleks märkimisväärselt pärsitud;

                        h)

                        kas ohutus, turvalisus, inimeste elu ja tervise kaitse ning keskkonna kaitse võib olla ohus;

                        i)

                        kas liidu võime viia ellu oma humanitaarabi-, arengu- ja kaubanduspoliitikat või järgida sisepoliitika välisaspekte võib olla ohus;

                        j)

                        strateegiliste kaupade või teenuste tarnekindlus liidu või liikmesriigi piires või nende toomisel liitu või liikmesriiki ning nende nappuse ja tarnehäirete mõju;

                        k)

                        mõju siseturule kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumise ning finants- ja majandusstabiilsuse ning liidu põhitaristute seisukohast;

                        l)

                        kahju süsteemne mõju, eelkõige muudesse sektoritesse ülekanduv mõju;

                        m)

                        mõju ühe või mitme liikmesriigi tööturule ja selle piiriülesed tagajärjed liidu sees;

                        n)

                        muud asjakohased tegurid.

            Artikkel 5
            Taotluse tulemus

               1.   Kui komisjon leiab artiklis 4 osutatud hindamise tulemusel piisavalt tõendeid selle kohta, et mittejärgimine tekitaks kaitstud huvidele tõsist kahju, esitab ta eksterritoriaalse seadusandluse komiteele kiiresti otsuse eelnõu, milles nähakse ette asjakohased meetmed.

               2.   Kui komisjon ei leia artiklis 4 osutatud hindamise tulemusel piisavalt tõendeid selle kohta, et mittejärgimine tekitaks kaitstud huvidele tõsist kahju, esitab ta eksterritoriaalse seadusandluse komiteele otsuse eelnõu, milles nähakse ette taotluse tagasilükkamine.

               3.   Komisjon teeb lõpliku otsus taotlejale viivitamata teatavaks.

            Artikkel 6
            Andmetöötlus

               1.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks töötleb komisjon isikuandmeid.

               2.   Mis tahes isikuandmete töötlemine peab toimuma kooskõlas määrustega (EL) 2016/679 ja (EÜ) nr 45/2001.

               3.   Selleks et tagada asjaomaste füüsiliste isikute võimalus kasutada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi, nimetatakse välispoliitika vahendite talitus käesoleva määruse kohaldamisel komisjoni vastutavaks töötlejaks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkti d tähenduses.

            Artikkel 7
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 3. august 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EÜT L 309, 29.11.1996, lk 1.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2093, 15. november 2017, millega lõpetatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist India kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse sellele impordile komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/272 kehtestatud registreerimisnõue

text:
               16.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2093,
   15. november 2017,
   millega lõpetatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist India kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse sellele impordile komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/272 kehtestatud registreerimisnõue
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 13 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes 71,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kõikidele äriühingutele, keda ei ole loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 ega I lisas.

               (2)

               Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks“ ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks“.

         1.2.   Algatamine taotluse alusel

               (3)

               Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotleja“) esitas 3. jaanuaril 2017 Euroopa Komisjonile taotluse algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine ja väitis, et teatavate HRVst pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavatest dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale India kaudu importides.

               (4)

               Taotluses esitatud esmapilgul usutavad tõendid osutasid sellele, et pärast kehtivate meetmete kehtestamist toimus oluline muutus HRVst ja Indiast liitu suunatud eksporti hõlmava kaubanduse struktuuris ja see näis olevat põhjustatud kehtivate meetmete kehtestamisest. Sellisele muutusele ei olnud väidetavalt muud piisavat põhjendust kui kehtivate meetmete kehtestamine.

               (5)

               Lisaks ilmnes tõenditest, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Tõendid näitasid, et Indiast suurenenud tooteimport toimus hindadega, mis olid madalamad kui esialgse uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavad hinnad.

               (6)

               Lisaks esitati tõendeid selle kohta, et Indiast lähetatud roostevabast terasest õmblusteta torude ekspordihind oli esialgse uurimise käigus samasugustele toodetele määratud normaalväärtusest madalam.

               (7)

               Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et alusmääruse artikli 13 kohase uurimise algatamiseks on esmapilgul usutavaid tõendeid piisavalt, algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) rakendusmäärusega (EL) 2017/272 (3) (edaspidi „algatamismäärus“) uurimise.

               (8)

               Alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel andis komisjon algatamismäärusega ka liidu tolliasutustele korralduse registreerida Indiast lähetatud roostevabast terasest õmblusteta torude import.

         1.3.   Uurimine

               (9)

               Komisjon teatas HRV ja India ametiasutustele ning nende riikide eksportivatele tootjatele ja kauplejatele, asjast teadaolevalt huvitatud liidu importijatele ja liidu tootmisharule uurimismenetluse algatamisest. HRV ja India tootjatele/eksportijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 15 osutatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustik. Küsimustik saadeti ka liidu importijatele.

               (10)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Taotlejale korraldati mitu ärakuulamist, üks neist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

               (11)

               Endast teatasid 29 India äriühingut, üks HRV äriühing, üheksa sõltumatut importijat, kaks sidusimportijat, üks esindaja ning viis liidu tootmisharu tootjat.

               (12)

               21 India äriühingut vastasid küsimustikule ja esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamiseks taotluse kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 4.

               (13)

               Komisjon uuris eraldi iga meetmetest vabastamise taotlust. Kontrollkäigud tehti 14 sellise äriühingu valdustesse, kes kuulusid oluliste liidu turule eksportijate hulka või kelle vastuse esialgsel analüüsimisel leiti, et see äriühing vastab tingimustele, mille täitmise korral on võimalik kohaldada vabastust kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 2.

               (14)

               Küsimustikule vastas neli liidu sõltumatut importijat ja üks Hiina eksportiv tootja, kes ei olnud seotud India ühegi tootjaga.

               (15)

               Kontrollkäigud tehti järgmiste India äriühingute valdustesse:

                           —

                           Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited;

                           —

                           ASR Mettech Private Limited;

                           —

                           Chandan Steel Limited;

                           —

                           Heavy Metal and Tubes Limited;

                           —

                           Krystal Steel Manufacturing Private Limited;

                           —

                           Maxim Tubes Company Private Limited;

                           —

                           MBM Tubes Private Limited;

                           —

                           Patels Airflow Limited;

                           —

                           Ratnamani Metals & Tubes Limited;

                           —

                           Remi Edelstahl Tubulars Limited;

                           —

                           Sandvik Asia Private Limited;

                           —

                           Suraj Limited;

                           —

                           Tubacex Prakash India Private Limited;

                           —

                           Universal Stainless.

         1.4.   Uurimisperiood

               (16)

               Dumpingu uurimise periood hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „uurimisperiood“). Ajavahemiku alates 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „aruandeperiood“) kohta koguti üksikasjalikumaid andmeid, et uurida kehtivate meetmete parandava mõju võimalikku kahjustamist ja dumpingu esinemist.

         2.   UURIMISTULEMUSED

   2.1.   Üldkaalutlused

               (17)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist ja analüüsiti järgmist:

                           —

                           kas kolmandate riikide (India ja HRV) ning liidu vahelise kaubanduse struktuuris on toimunud muutusi;

                           —

                           kas need muutused tulenevad tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole ühtki muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise;

                           —

                           kas on tõendeid kahju kohta või selle kohta, et tollimaksu parandav mõju on samasuguse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud, ning

                           —

                           kas on tõendeid dumpingu esinemise kohta, võttes arvesse samasugustele toodetele varem määratud normaalväärtust, vajaduse korral kooskõlas alusmääruse artikli 2 sätetega.

         2.2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

               (18)

               Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud tooted on Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud tsiviilõhusõidukites kasutatavad liitmikega torud gaaside või vedelike juhtimiseks) (edaspidi „vaatlusalune toode“). Kõnealune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla. See on toode, mille suhtes kohaldatakse praegu kehtivaid meetmeid.

               (19)

               Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud vaatlusalune toode, kuid see on lähetatud Indiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte, ja kuulub praegu samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode.

               (20)

               Uurimine näitas, et HRVst liitu eksporditud roostevabast terasest õmblusteta torudel ning Indiast lähetatud roostevabast terasest õmblusteta torudel on ühesugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         2.3.   Koostöötase

               (21)

               India eksportivad tootjad olid väga koostöövalmid. Koostööd tegeva 21 tootja toodang moodustas aruandeperioodil 92 % India roostevabast terasest õmblusteta torude koguimpordist liitu.

               (22)

               14 kontrollitud äriühingu eksport moodustas 91 % koostööd tegevate äriühingute koguekspordist ning 84 % India roostevabast terasest õmblusteta torude koguimpordist liitu.

               (23)

               India ühe koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kohaldati artikli 18 lõiget 1, kuna ta ei esitanud teavet, mida oli vaja temaga seotud äriühingute tegevuse asjakohaseks hindamiseks. Seetõttu täiendati kõnealuse äriühingu esitatud andmeid parima kättesaadava teabega, et komisjonil oleks võimalik usaldusväärsete andmete põhjal hinnata asjaomase äriühingu importi ja eksporti liitu.

               (24)

               HRV tootjate/eksportijate koostöövalmidus oli väike: üksnes üks eksportija/tootja saatis küsimustikule vastuse. Seepärast tuli HRV roostevabast terasest õmblusteta torude ELi ja Indiasse suunatud ekspordi kohta järelduste tegemiseks kasutada Eurostati andmeid ja Hiina kaubandusstatistikat.

         2.4.   Väidetava meetmetest kõrvalhoidmise tava, protsessi või toimingu laad

               (25)

               Väidetav meetmetest kõrvalehoidmise tava, mida taotluses kirjeldati, on seotud tootmisprotsessiga. Roostevabast terasest õmblusteta torusid toodetakse kahes peamises etapis: kuum- ja külmvormimine.

               (26)

               Kuumvormimiseks kasutatakse üldjuhul kaht järgmist töötlusviisi: kuumekstrusioon või -õõnevaltsimine.

               (27)

               Selle tulemusel saadud kuumvormitud toru on pooltoode, mis vajab enne lõplikku kasutuselevõttu täiendavat töötlemist, v.a teatavad kuumvormitud torud, mille tootmiseks on kasutatud kuumekstrusiooni.

               (28)

               Taotleja väitis, et HRVst Indiasse eksporditud roostevabast terasest õmblusteta torud oli juba külmvormitud torud. Seda kinnitab ka Hiina ekspordistatistika ning eeldus, et HRV tootjad kasutavad toote valmistamiseks kuum-õõnevaltsimist, mille järel tuleb torusid viivitamata ja kohustuslikult külmtöödelda.

               (29)

               Kui Hiina ekspordistatistika andmetel koosnes roostevabast terasest õmblusteta torude deklareeritud eksport peaaegu eranditult külmvormitud torudest, siis Indiasse saabuva impordi puhul oli külmvormitud torude osakaal vaid 2 %.

               (30)

               See vastuolu võib olla tingitud HRVs kohaldatavast käibemaksutagastussüsteemist, mille kohaselt roostevabast terasest külmvormitud õmblusteta torude puhul on käibemaksutagastuse suurus 13 %, kuumvormitud torude puhul aga 9 %.

               (31)

               Kontrollimine kinnitas, et India tootjad olid ostnud peaaegu eranditult kuumvormitud torusid, mida hiljem külmtöödeldi Indias.

               (32)

               Uurimine kinnitas ka seda, et kuumvormitud torusid on enne külmtöötlemist lihtne transportida.

               (33)

               Lisaks selgus uurimise käigus, et Indias toimunud külmtöötlemine kujundab toote olulisel määral ümber ning muudab pöördumatult selle põhiomadusi. Külmtöötlemine muudab toote mõõtmeid ning selle füüsilisi, mehaanilisi ja metallurgilisi omadusi.

         2.5.   Kaubandusstruktuuri muutumine

               (34)

               Tabelis 1 on esitatud arengusuundumused, mis iseloomustavad HRVst ja Indiast pärit roostevabast terasest õmblusteta torude importi liitu ning HRVst pärit roostevabast terasest õmblusteta torude importi Indiasse uurimisperioodil.

                  Tabel 1

                  Roostevabast terasest õmblusteta torude import uurimisperioodil (tonnides)

                           Kalendriaasta

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Aruandeperiood

                           HRVst pärit import liitu

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Indiast pärit import liitu

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Hiina eksport Indiasse

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Allikas: Eurostat (COMEXT), Hiina kaubandusstatistika.

               (35)

               Hiinast pärit vaatlusaluse toote import liitu on uurimisperioodil märgatavalt vähenenud; praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisele 2011. aastal järgnes järsk langus.

               (36)

               Vastukaaluks HRVst pärit impordi vähenemisele pärast meetmete kehtestamist hakkas järgmistel aastatel pidevalt suurenema India toodete import.

               (37)

               Need kaubavoomuutused kujutavad endast muutust eespool nimetatud riikide ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris. HRV toodete import Indiasse kasvas uurimisperioodil stabiilselt ja enamasti juba enne meetmete kehtestamist.

               (38)

               Eespool esitatud andmed näitavad, et pärast esialgse uurimise algatamist 2010. aastal ja kehtivate meetmete kehtestamist 2011. aasta detsembris on Hiinast pärit roostevabast terasest õmblusteta torude import liitu suures osas asendunud vaatlusaluse toote impordiga Indiast.

         2.6.   Muu piisava põhjuse või majandusliku õigustuse puudumine peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

               (39)

               Komisjon uuris, kas eespool kirjeldatud muutus kaubandusstruktuuris võiks tuleneda, nagu on väidetud, tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole ühtki muud piisavat põhjendust ega majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise.

         2.6.1.   Analüüs, milles käsitletakse HRVst Indiasse saabuvat importi

               (40)

               Alljärgnevas tabelis on esitatud andmed India koostööd tegevate äriühingute impordi kohta HRVst, võrrelduna asjaomaste äriühingute kogumüügiga ning liitu suunatud ekspordi mahuga. Komisjon märgib, et need andmed hõlmavad äriühinguid, kelle arvele langeb suurem osa India roostevabast terasest õmblusteta torude ekspordist liitu, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 21.

               (41)

               Seepärast leiab komisjon, et eespool nimetatud andmed esindavad piisavalt asjaomase India tööstusharu eksporti liitu.

                  Tabel 2

                  HRVst pärit import Indiasse (koostööd tegevad äriühingud ja India äriühingute kogumüük (tonnides))

                           India eelarveaasta

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Aruandeperiood

                           India äriühingute kogumüük (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           HRVst pärit import Indiasse (B)

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           Indiasse saabuva, HRVst pärit impordi ja India äriühingute kogumüügi suhe (C = B / A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           India eksport liitu (D)

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Allikas: Koostööd tegevate äriühingute vastused küsimustikule.

               (42)

               HRVst pärit toodete import Indiasse suurenes märgatavalt aeglasemalt kui Indiast pärit toodete import liitu. 2010. aasta esialgse uurimise algatamise ja aruandeperioodi vahelise ajal suurendasid koostööd tegevad India eksportivad tootjad importi HRVst 15,1 tuhandelt tonnilt 19,6 tuhandele tonnile (+ 29 %) ja nende eksport liitu kasvas 6,6 tonnilt 18,6 tuhandele tonnile (+ 180 %).

               (43)

               Uurimine näitas, et HRVst pärit toodete importi iseloomustavad arengusuundumused sarnanesid pigem muutustega kogumüügis kui muutustega India toodete ekspordis liitu.

               (44)

               Kui Indiast pärit toodete eksport liitu muutub peamiseks müügisuunaks, peaks loogiliselt võttes suurenema ka Hiinast pärit toodete import. Teisest küljest oleks sama juhtunud ka siis, kui müük oleks suurenenud kas siseturul või mõnelt muul eksporditurul.

               (45)

               Ehkki liitu eksporditavate toodete osakaal kogumüügis suurenes aruandeperioodi jooksul 25 %-lt (aastad 2009-2010) 51 %-le, oli Hiinast pärit toodete impordi osakaal India kogumüügis endiselt ligikaudu 50 %.

               (46)

               See näitab selgelt, et India tootjad kasutasid järjepidevalt HRVst ja muudest allikatest pärit sisendtoorainete kombinatsiooni ning algsete tollimaksude kehtestamine seda oluliselt ei mõjutanud.

         2.6.2.   Ärimudeli analüüs

               (47)

               Äriühingud, kelle arvele langeb enamik liitu suunatud ekspordist, ei ole pärast tollimaksude kehtestamist oma ärimudelit muutnud. Nad võtsid eespool kirjeldatud tava kasutusele enne seda, kui 2010. aasta septembris algatati esialgne uurimine HRV suhtes.

               (48)

               Uurimisperioodil oli see tava majanduslikult õigustatud, kuna asjaomased äriühingud olid kasumlikud enne esialgse uurimise algatamist kuni aruandeperioodi alguseni ja kogu aruandeperioodi jooksul.

               (49)

               Oluline on märkida, et külmvormitud torude tootmine nõuab suuri investeeringuid põhivarasse, mis amortiseeruvad mitme aasta jooksul. Enamik asjaomastest äriühingutest omasid vajalikku põhivara juba enne algse uurimise algatamist.

         2.6.3.   Hiina toodete ekspordi suhtes kohaldatavate meetmete mõju Indiast liitu suunatud ekspordile

               (50)

               Indiast pärit roostevabast terasest õmbluseta torude ekspordi keskmine hind oli enne esialgse uurimise algatamist HRVst imporditud roostevabast terasest õmblusteta torude hinnast 10 % madalam. Pärast seda, kui esialgse uurimise tulemusel kehtestati tollimaks, muutusid Indiast imporditud tooted kõige odavamaks impordiallikaks liidu turul. Komisjon märgib, et kuna tootevaliku struktuur võib olla muutunud, ei ole keskmised hinnad otseselt võrreldavad. Siiski annavad need hinnatasemetest hea ülevaate.

               (51)

               Pärast meetmete kehtestamist ja Hiina impordihinna olulist tõusu avanesid teistele eksportivatele riikidele võimalused liidu nõudluse rahuldamiseks ning Indiast pärit soodsa hinnaga tooted sobisid selleks hästi.

               (52)

               Ehkki Indiast liitu suunatud ekspordi osakaal kasvas ka uurimisperioodi jooksul, oli liidu turg India tootjate jaoks oluline ekspordisihtkoht juba enne esialgse uurimise algatamist.

               (53)

               Seetõttu jõuti järeldusele, et eespool punktis 2.3.3 osutatud kaubandusstruktuurimuutustel oli muid piisavaid majanduslikke põhjusi peale roostevabast terasest õmblusteta torudele tollimaksu kehtestamise.

         3.   AVALIKUSTAMINE

               (54)

               Kõikidele huvitatud isikutele on teatatud olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused on tehtud, ning neile on antud võimalus esitada märkusi. Taotleja esitas pärast lõplike järelduste avalikustamist märkusi, mis sisaldasid täiendavat teavet.

               (55)

               Taotleja seadis kahtluse alla komisjoni otsuse mitte kontrollida ainsat koostööd teinud Hiina tootjat. Komisjon ei kontrollinud koostööd teinud Hiina tootja esitatud andmeid, kuna kõnealuse tootja eksport Indiasse moodustas Hiinast Indiasse suunatud ekspordist väga väikese osa ega oleks andnud uurimisele mingit lisaväärtust. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               (56)

               Taotleja väitel jättis komisjon tähelepanuta asjaolu, et suurem osa Hiina ekspordist USAsse on deklareeritud külmvormitud torudena. Komisjon kinnitas, et Hiinast USAsse suunatud eksport jääb komisjoni uurimise ulatusest välja ning et tema arvates ei ole Hiinast USAsse suunatud eksport käesoleva juhtumiga kuidagi seotud. Seetõttu lükkas komisjon kõnealuse väite tagasi.

               (57)

               Peale selle väitis taotleja, et India mõne tootja kasutatavad tootmisvahendid võimaldavad uurimisalust toodet toota alles alates külmvormitud torude etapist. India eksportivate tootjate tootmisrajatiste kontrollimine näitas, et nad suudavad kuumvormitud roostevabast terasest õmblusteta torudest toota roostevabast terasest õmblusteta torusid, mida nad liitu eksportisid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               (58)

               Taotleja seadis kahtluse alla ka komisjoni järelduse, et eksportivad tootjad, kelle tooted moodustavad suurema osa liitu suunatud ekspordist, on oma ärimudelit muutnud. Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna kõik kontrollitud äriühingud, kes aruandeperioodil oma toodangut liitu eksportisid (v.a üks tootja, kes müüs liidule väga väikese osa toodangust) hakkasid sellist ärimudelit (mis hõlmab kuumvormitud torude importimist HRVst ning roostevabast terasest õmblusteta torude tootmist ja müüki nii kodumaal kui ka ekspordiks) kohaldama juba enne esialgse uurimise algatamist.

               (59)

               Peale selle märkis taotleja, et komisjon tugineb oma järeldustes HRVst Indiasse saabuva impordi klassifitseerimise kohta India esitatud impordiandmetele ega võta arvesse Hiina ekspordistatistika klassifikatsiooni. Nagu eespool märgitud, näitab Hiina kaubandusstatistika külmvormitud torude eksporti, India kaubandusstatistika aga kuumvormitud torude importi. Lisaks väitis taotleja, et kui komisjoni järeldused tuginevad India impordistatistikale, oleks ta pidanud märkama, et kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale, kuna 2015. aastal deklareeriti 45 % HRVst Indiasse imporditavatest samasugustest toodetest torujuhtmetena. Taotleja märkis, et Indias toimuv võimalik töötlemine ei muudaks mingil juhul asjaolu, et asjaomased torud on pärit Hiinast. Lõpuks väitis taotleja, et India impordistatistika õigsust täiendavalt ei uuritud ega tehtud selle kohta järeldusi.

               (60)

               Kuna Hiina ekspordistatistika ja India impordistatistika andmed olid üksteisega vastuolus, ei kasutanud komisjon neid andmeid oma järelduste tegemiseks. Väga suurt koostöövalmidust arvesse võttes tugines komisjon oma järelduste tegemisel koostööd tegevate India tootjate esitatud kontrollitud teabele. Uurimisel keskenduti tegelikele äriühingupõhistele andmetele, mis kinnitasid, et India tehastesse saabuvad pooltooted, nende töötlemise määra nendes tehastes ja sellise tegevuse majanduslikku otstarbekust.

               (61)

               Päritolureeglitega seotud tollialaste õigusaktidega seoses märkis komisjon, et meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise puhul võetakse kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemisel lisaks tollialastele õigusaktidele arvesse ka muid asjaolusid. Peale selle osutab taotleja ainult HRVst Indiasse saabuvale torujuhtmeimpordile. Indiast liitu suunatud torujuhtmeekspordi maht on tõepoolest peaaegu 90 % väiksem kui HRVst Indiasse saabuva torujuhtmeimpordi maht, nagu väidab taotleja. Siiski ei leitud uurimise käigus tõendeid selle kohta, et India torujuhtmete eksportimine liitu sellises väikeses mahus kujutab endast kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmist alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Seetõttu lükati need väited tagasi.

               (62)

               Taotleja väitis, et komisjoni järeldus, mille kohaselt India tootjad on ostnud peaaegu eranditult kuumvormitud torusid, põhineb vaid kõnealuste tootjate ostutellimustel. Komisjon lükkas selle väite tagasi, märkides, et tema järeldused ei põhine ainult ostutellimustel, vaid kogu kättesaadaval teabel. Komisjon uuris Indiasse tehtud kontrollkäigu ajal kõikide kontrollitud India tootjate puhul sisendina kasutatavaid pooltooteid, tootmisprotsessi ja lõpptoodet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               (63)

               Taotleja lisas, et komisjonil puuduvad tõendeid selle kohta, et Hiina tootjad ei tarninud kuumi läbipuuritud torusid, mis olid HRVs läbinud esimese külmvormimisetapi, ning rõhutas veel kord, et Indias toimuvast täiendavast töötlemisest ei piisa sel juhul päritolustaatuse saamiseks. Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid peaaegu täielikult koostööst, tegi komisjon oma järeldused India tootjate poolt HRVst ostetud pooltoodete valmistusastme kohta India tootjate esitatud kontrollitud teabe alusel. Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et torusid on HRVs juba külmtöödeldud. Lisaks on India kontrollitud tootmisprotsessi laad (sh külmvormimise võimalused) ning Hiina tootjate valmisolek tarnida Indiasse kuumvormitud pooltooteid taotleja väitega vastuolus.

               (64)

               Isegi juhul, kui vastaks tõele taotleja väide, et mõningaid Indiasse tarnitud pooltooteid oli HRVs mingil määral külmtöödeldud, avaldaks selline töötlemine Indias tehtavale tööle vaid piiratud mõju. Nagu eespool öeldud, on komisjon kindlaks teinud, et kõik kontrollitud India eksportivad tootjad on toodet Indias märkimisväärselt ümber kujundanud ja et selline tegevus on majanduslikult otstarbekas. Seetõttu lükkas komisjon eespool esitatud väited tagasi.

               (65)

               Peale selle esitas taotleja aruande, mis sisaldab India ühe tootja väidet, et tema poolt HRVst kuumvormituna imporditud teatavad torud pidid olema täiendavalt külmvormitud, kuna neid ei saa toota kuumvaltsimise teel õõne-ristvaltsimisseadmetega. Aruanne põhineb India selle ühe tootja üksikasjalikul aruandel, milles käsitletakse HRVst pärit importi.

               (66)

               Komisjon märkis, et väide hõlmab vaid kuum-õõnevaltsimisega saadud torusid. Hiina tootjad kasutavad aga nii kuumõõnevaltsimist kui ka kuumekstrusiooni. Lisaks selgus uurimise käigus, et India eksportivad tootjad impordivad nii ekstrudeeritud kui ka õõnevaltstorusid. Seega ei hõlma kõnealune väide võimalust, et India selle konkreetse tehase imporditud torud olid kuumekstrudeeritud. Lisaks esitati selle konkreetse tootjaga seotud impordistatistika komisjonile alles pärast lõplike järelduste avalikustamist ning seetõttu ei olnud kõnealust statistikat võimalik kontrollida. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (67)

               Taotleja esitas e-kirja, milles kinnitatakse, et kaks HRVs asuvat valitud eksportivat tootjat keeldusid tarnimast kuumõõnevaltsitud torusid ja olid nõus pakkuma vaid külmvormitud torusid.

               (68)

               Esiteks, HRV eksportivate tootjate suurt arvu (esialgse uurimise käigus tegi koostööd 31 eksportivate tootjate rühma) silmas pidades ei ole võimalik teha järeldusi kahe eksportiva tootja esitatud teabe põhjal. Teiseks märkis komisjon, et kõnealune teave ei ole seotud küsimusega, kas India eksportivad tootjad on suutelised tootma liitu eksporditavat toodet, vaid käsitleb kahe Hiinast pärit eksportiva tootja müügipoliitikat. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               (69)

               Taotleja väitis, et Indias ei ole ühtki õõnevaltsimistehast, mis suudaks toota kuumõõnevaltsitud torusid, mille läbimõõt on suurem kui neli tolli, ning märkis, et komisjon seda asjaolu ei analüüsinud.

               (70)

               Komisjon märkis, et India eksportivate tootjate poolt liitu eksporditavaid roostevabast terasest õmblusteta torusid on võimalik toota nii Indiast kui ka Hiinast pärit kuumvormitud torudest. India eksportivatele tootjatele kättesaadavad seadmed võimaldavad neil külmtöödelda Hiinast pärit kuumvormitud torusid, mille läbimõõt on suurem kuni neli tolli. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (71)

               Taotleja seadis kahtluse alla komisjoni järelduse eespool põhjenduses 33 osutatud märkimisväärse ümberkujundamise kohta, mille puhul komisjon märkis, et külmvormimine muudab pöördumatult toote põhiomadusi, ning väitis, et ümberkujundamisega seotud kulud ei ole suured.

               (72)

               Komisjon märkis esmalt, et taotleja ei seadnud kahtluse alla seda, et külmvormimine muudab toote mõõtmeid ning selle füüsilisi, mehaanilisi ja metallurgilisi omadusi. Komisjon leidis oma hinnangus, et järeldus, mille kohaselt kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmist alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses ei toimunud, põhines antud juhul asjaolul, et Indias toimunud töötlemisel on mõjuv põhjus ja majanduslik õigustatus. Seetõttu puudus vajadus ümberkujundamisega seotud kulude kvantitatiivseks hindamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               (73)

               Taotleja märkis, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et enne HRV suhtes meetmete kehtestamist tegeles Indiast pärit torude importimisega peamiselt liidu ühe tootja tütarettevõte, ning tegi ettepaneku, et komisjon jätaks kõnealuse impordi tabelist 1 välja; see suurendaks oluliselt Indiast pärit importi pärast meetmete kehtestamist. Lisaks väitis taotleja, et kui komisjon oleks eespool nimetatud ekspordimahud arvestamata jätnud, ei oles liitu saanud enne algse uurimise algatamist käsitada India eksportivate tootjate jaoks olulise ekspordituruna.

               (74)

               Isegi juhul, kui jätta arvesse võtmata liidu tootja Indias asuva tütarettevõtte ekspordimaht, mis oli uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilne, ei muuda see Indiast liitu suunatud ekspordi suurenemise kohta antud hinnangut. Indiast liitu suunatud eksport jäi endiselt märkimisväärseks, tuues kaasa ka eespool põhjendustes 36 ja 37 kirjeldatud muudatuse kaubandusstruktuuris. Liidu turu atraktiivsust käsitledes osutab komisjon esialgse uurimise ajal tehtud analüüsile.

               (75)

               Lisaks väitis taotleja, et vastupidiselt komisjoni järeldusele, mille kohaselt HRVst Indiasse saabunud impordi kasv suurenes oluliselt juba enne meetmete kehtestamist, langes see ajaliselt kokku uurimise algatamisega.

               (76)

               Esialgne uurimine algatati 30. septembril 2010. Kuna roostevabast terasest õmblusteta torusid valmistatakse üldjuhul vastavalt tellimusele, mitte ei müüda laost, ning võttes arvesse aega, mis kulub toote mereveoks HRVst Indiasse, on vähe tõenäoline, et Hiinast pärit torude eksport Indiasse aastatel 2009 ja 2010 toimus pärast uurimise algatamise kuupäeva. Igal juhul ei muuda see komisjoni järeldust selle kohta, et import Hiinast Indiasse suurenes juba enne meetmete kehtestamist, ega ka põhjendustes 37 ja 38 esitatud järeldust kaubandusstruktuuri muutumise kohta, mille puhul komisjon on nõus taotlejaga.

               (77)

               Lisaks väitis taotleja, et Indiast liitu suunatud ekspordi suhe HRVst Indiasse saabunud importi suurenes uurimisperioodi jooksul. Võttes arvesse tabelis 2 esitatud teavet, on kõnealune näitaja (D/B) tõepoolest suurenenud 54 %-lt 95 %-le. Siiski ei näita see erinevalt taotleja väitest India tootjate ärimudeli muutumist, vaid liidu turu üha suurenevat tähtsust India tootjate jaoks.

               (78)

               Selle väljaselgitamiseks, kas India tootjate ärimudel on muutunud või mitte, tuli analüüsida India tootjate tegevust tervikuna, mitte aga piirduda nende liitu suunatud müügi analüüsimisega. Ärimudeli analüüsimiseks võrdles komisjon HRVst Indiasse saabunud importi koostööd tegevate India äriühingute kogumüügiga Indias. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               (79)

               Lisaks väitis taotleja, et külmtõmbamine ei ole protsess, mis nõuaks märkimisväärseid investeeringuid põhivarasse, ja küsis komisjonilt, kas ta on kontrollinud tootmisvõimsuse kasutamist uurimisperioodi algusest kuni aruandeperioodi lõpuni.

               (80)

               Komisjon kontrollis tootmisvõimsuse kasutamist koostööd tegevate India eksportivate tootjate hulgas ning leidis, et üldiselt oli tootmisvõimsus uurimisperioodi jooksul toodangu tegelikust mahust suurem. See toetab järeldust, et enamik äriühingutest omas vajalikku põhivara juba enne esialgse uurimise algatamist, nagu on märgitud eespool põhjenduses 49. Lisaks leidis komisjon, et kõikidel kontrollitud eksportivatel tootjatel, kes aruandeperioodi jooksul liitu eksportisid, olid pilgervaltsimismasinad, mida nad ka kasutasid. Seepärast lükkas komisjon väite tagasi ning jäi põhivaraga seotud suurte investeeringute küsimuses eespool põhjenduses 49 esitatud järelduse juurde.

               (81)

               Põhjenduses 50 esitatud järeldusi kommenteerides võrdles taotleja Eurostati andmeid ning leidis, et Indiast pärit toodete keskmine impordihind oli kuni 2014. aastani HRVst eksporditud toodete hinnast kõrgem.

               (82)

               Põhjenduse 50 puhul kasutas komisjon 2009. aasta keskmisi hindu, mis põhinevad komisjoni määruse (EL) nr 627/2011 (4) tabelites 4 ja 17 avaldatud statistilistel andmetel, mille kohaselt Indias olid madalamad hinnad. Taotleja ei vaidlustanud väidet, et pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRV suhtes muutus Indiast pärit import liidu turu jaoks kõige odavamaks impordiallikaks. Sellest tulenevalt lükati ka see väide tagasi.

         4.   UURIMISE LÕPETAMINE

               (83)

               Eespool esitatut arvesse võttes tuleks praegune meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine lõpetada.

               (84)

               Uurimine näitas, et külmtöötlus kujutab endast toote olulist töötlemist ning et HRV, India ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutustel on muu piisav põhjendus ja majanduslik õigustus peale tollimaksudest kõrvalehoidmise.

               (85)

               Seega ei ole artikli 13 lõike 1 kohased dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise tingimused täidetud ning HRVst pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavaid meetmeid ei tuleks laiendada India kaudu lähetatud samasuguse toote impordile, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte.

               (86)

               Indiast lähetatud uurimisaluse toote impordi registreerimine kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2017/272 tuleks lõpetada, olenemata sellest, kas toode on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte.

               (87)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei esitanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesolevaga lõpetatakse rakendusmäärusega (EL) 2017/272 algatatud uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmbluseta torude (mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 ja 7304900091) alla) impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist India kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse selle impordi registreerimise nõue.
   Artikkel 2
   Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2017/272 artikli 2 kohase impordi registreerimise.
   Artikkel 3
   Rakendusmäärus (EL) 2017/272 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 15. november 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT L 336, 20.12.2011, lk 6.

      (3)  ELT L 40, 17.2.2017, lk 64.

      (4)  ELT L 169, 29.6.2011, lk 1.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2017/2153, 20. november 2017, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

text:
               21.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 304/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2153,
   20. november 2017,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

               (2)

               Pärast seda, kui Venemaa Föderatsioon korraldas 10. septembril 2017 ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas kubernerivalimised, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada üks isik.

               (3)

               Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas nimetatud isik kantakse määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetellu.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. november 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. REPS

      (1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

      LISA

         Artiklis 1 osutatud isikute loetelu

                     Nimi

                     Tuvastamisandmed

                     Põhjused

                     Loetellu kandmise kuupäev

                     „161.

                     Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Sünniaeg: 21.2.1977
                     Sünnikoht: Omsk, NSVL

                     „Sevastopoli kuberner“
                     Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.
                     President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamalt Venemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse või poliitika aktiivse toetamise või elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
                     2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas ta austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.

                     21.11.2017“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159, 20. november 2017, millega muudetakse määruse (EL) nr 255/2010 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               21.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 304/45

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2159,
   20. november 2017,
   millega muudetakse määruse (EL) nr 255/2010 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 (2) lisas osutatakse sätetele, mis on kehtestatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (Chicago konventsioon) 11. lisas, täpsemalt 2001. aasta juuli 13. väljaandele, mis sisaldab muudatust nr 49. 10. novembril 2016 muutis Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) Chicago konventsiooni 11. lisa, mis sisaldab muudatust nr 50A.

               (2)

               Määruse (EL) nr 255/2010 lisas on osutatud ka ICAO dokumendi 4444 „Aeronavigatsiooniteenuste protseduurid – lennuliikluse korraldamine (PANS-ATM)“ (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A.

               (3)

               Nüüd tuleks määruse (EL) nr 255/2010 viiteid Chicago konventsiooni 11. lisale ja ICAO dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealuseid muudatusi arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga.

               (4)

               Seepärast tuleks määrust (EL) nr 255/2010 vastavalt muuta.

               (5)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 255/2010 lisa punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

               „1.

               Chicago konventsiooni 11. lisa „Lennuliiklusteenindused“ (14. väljaanne, juuli 2016, sisaldab muudatust nr 50A) 3. peatüki punkt 3.7.5 (lennuliiklusvoogude juhtimine).

               2.

               ICAO dokumendi 4444 „Lennuliiklusteenuste menetlused – lennuliikluse juhtimine (PANS-ATM)“ (16. väljaanne – 2016, sisaldab muudatust nr 7A) 3. peatükk (ATSi süsteemi võimekus ja lennuliiklusvoogude juhtimine).“

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. november 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

      (2)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160, 20. november 2017, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               21.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 304/47

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2160,
   20. november 2017,
   millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 teatavaid viiteid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sätetele
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 5,
   pärast konsulteerimist ühtse taeva komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (2) II lisa punktis 3 on osutatud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) dokumendi „Procedures for Navigation Services – Air Traffic Management“ (aeronavigatsiooniteeninduse protseduurid – lennuliikluse korraldamine) (PANS-ATM, dokument 4444) (15. väljaanne (2007), mis sisaldab muudatust nr 6) sätetele. 10. novembril 2016 muutis ICAO dokumenti 4444, mis sisaldab muudatust nr 7A.

               (2)

               Nüüd tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 viiteid dokumendile 4444 ajakohastada, et kõnealust muudatust arvesse võtta, et võimaldada liikmesriikidel täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning tagada kooskõla ICAO loodud rahvusvahelise õigusraamistikuga.

               (3)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012 vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 II lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

                  „3.

                  ICAO PANS-ATM dokumendi 4444 (16. väljaanne – 2016, sisaldab muudatust nr 7A) punkt 12.3.1.5 „8,33 kHz channel spacing“.“

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. november 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

      (2)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2156, 7. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Kiełbasa piaszczańska“ (KGT))

text:
               21.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 304/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2156,
   7. november 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Kiełbasa piaszczańska“ (KGT))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Kiełbasa piaszczańska“ (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. november 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 70.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2157, 16. november 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               21.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 304/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2157,
   16. november 2017,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad teatavate kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 (3) klassifitseeriti etüülalkoholi (70 % massist) ja standardile EN 228 vastava bensiini (mootoribensiin) (30 % massist) segust koosnev toode CN-koodi 2207 20 00 alla.

               (3)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 626/2014 (4) kehtestas komisjon kombineeritud nomenklatuuri teise osa grupi 22 lisamärkuse 12. Põhjendus, miks asjaomane toode rakendusmäärusega (EL) nr 211/2012 CN-koodi 2207 20 00 alla klassifitseeriti, tuleks viia kooskõlla kõnealuses lisamärkuses sätestatud eeskirjadega, et hoida ära võimalikke lahknevusi konkreetsete etüülalkoholi ja muude ainete segude tariifsel klassifitseerimisel ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu liidus. Rakendusmääruse (EL) nr 211/2012 lisas esitatud kauba kirjelduses tuleks samuti selgelt osutada, et toodet kasutatakse mootorsõidukite kütuste tootmise toorainena.

               (4)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 211/2012 vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 211/2012 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. november 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

            peadirektor

         Stephen QUEST

      (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

      (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

      (3)  Komisjoni 12. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 73, 13.3.2012, lk 1).

      (4)  Komisjoni 10. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 626/2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 174, 13.6.2014, lk 26).

      LISA
      „
            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon (CN-kood)

                        Põhjendus

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Toode, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

                                    —

                                    etüülalkohol

                                    70

                                    —

                                    standardile EN 228 vastav bensiin (mootoribensiin)

                                    30

                              Toodet kasutatakse mootorsõidukite kütuste tootmise toorainena.
                        Seda veetakse mahtlastina.

                        2207 20 00

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 22 lisamärkusega 12 ning CN-koodide 2207  ja 2207 20 00  sõnastusega.
                        Toode on etüülalkoholi ja bensiini (mootoribensiin) segu. Toote protsentuaalne bensiini (mootoribensiini) sisaldus muudab selle inimtoiduks kõlbmatuks, kuid ei takista toote kasutamist tehniliseks otstarbeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2207 , neljas lõik).
                        Seega tuleb toode klassifitseerida denatureeritud etüülalkoholina CN-koodi 2207 20 00  alla.

                  “


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/537, 5. aprill 2018, millega muudetakse 283. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
               5.4.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               LI 89/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/537,
   5. aprill 2018,
   millega muudetakse 283. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               29. märtsil 2018 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

               (3)

               Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. aprill 2018

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas lisatakse pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ alla järgmine kanne:

         „Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (teise nimega: Khataib al-Imam al-Bukhari). Aadress: a) Khan-Shaykhun, Süüria Araabia Vabariik (53 km Idlibist lõunas, asukoht 2018. aasta märtsis); b) Idlib, Aleppo ja Khama, Süüria Araabia Vabariik (operatsioonide ala); c) Afghanistani/Pakistani piiriala (eelmine asukoht). Muu teave: alates 2016. aastast uuesti Põhja-Afganistanis. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.3.2018.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/583, 16. aprill 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Lough Neah Pollan“ (KPN))

text:
               18.4.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 98/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/583,
   16. aprill 2018,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Lough Neah Pollan“ (KPN))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Lough Neah Pollan“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Lough Neah Pollan“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Lough Neah Pollan“ (KPN) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.7 „värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. aprill 2018

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 431, 15.12.2017, lk 10.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/584, 17. aprill 2018, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus (Graves (KPN))

text:
               18.4.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 98/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/584,
   17. aprill 2018,
   millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus (Graves (KPN))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon vaatas läbi Prantsusmaa esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Graves“ spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (2).

               (3)

               Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

               (4)

               Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Graves“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. aprill 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT C 421, 8.12.2017, lk 10.