title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1369/2014, 17. detsembri 2014 ., millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Garda (KPN)]

text:
               20.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 366/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1369/2014,
   17. detsembri 2014.,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Garda (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Garda” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Garda” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. detsembri 2014.

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2325/97, 24. november 1997 (EÜT L 322, 25.11.1997, lk 33–35).

      (3)  ELT C 260, 9.8.2014, lk 17.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 883/2014, 5. august 2014 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jamón de Serón (KGT)]

text:
               14.8.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 242/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 883/2014,
   5. august 2014,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jamón de Serón (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Jamón de Serón” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Jamón de Serón” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Jamón de Serón” (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 — lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) — kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. august 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Martine REICHERTS

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 101, 5.4.2014, lk 10.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1215/2014, 11. november 2014 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               14.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 329/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1215/2014,
   11. november 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. november 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Päikesepaneel mõõtmetega ligikaudu 2 × 2 m, millel on 25 paralleelselt asetatud ja kogumistoru kaudu üksteisega ühendatud vaakumklaastoru. Iga vaakumtoru koosneb kahest vedelat soojuskandjat sisaldavast kontsentrilisest torust. Iga vaakumtoru sisemine toru on kaetud neeldumiskihiga.
                  Neeldumiskiht neelab päikeseenergiat ja muundab selle soojusenergiaks. Seejärel edastatakse soojus soojuskandjani, mis muutub gaasiks, tõuseb üles ja kannab soojuse üle kogumistorusse (vaskkollektor).
                  Seejärel edastatakse soojus kogumistorust veepaaki torustikusüsteemi kaudu, milles ringleb reguleerseadmega juhitava pumba abil soojuskandja.
                  Pump, reguleerseade, torustik ja veepaak ei ole toodet tollile esitades kaasas.
                  Päikesepaneeli kasutatakse päikeseküttega veesoojendussüsteemides ning see on ette nähtud katusele paigaldamiseks.

                  8419 19 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 2 a ja 6 ning CN-koodide 8419 ja 8419 19 00 sõnastusega.
                  Päikesepaneelil on komplektse või valmistoote põhiomadused (veesoojendi), kuna see sisaldab kõiki vajalikke komponente soojuse tootmiseks. Puuduvaid komponente kasutatakse soojuse ülekandmiseks ja vee säilitamiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8419 90 85 kui veesoojendi osad.
                  Kuna päikesepaneel muundab päikeseenergia soojuseks, ei või seda pidada pelgalt rubriigi 8419 50 soojusvahetiks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühm (I) punkt (B).
                  Seega tuleb päikesepaneel klassifitseerida CN-koodi 8419 19 00 alla kui muud mitteelektrilised kiirboilerid või mahtboilerid (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8419, rühma (I) viimane lõik).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1907, 28. oktoober 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               29.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 295/76

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1907,
   28. oktoober 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. oktoober 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  118,3

                  ZZ

                  118,3

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  MA

                  91,2

                  TR

                  154,4

                  ZZ

                  122,8

                  0805 50 10

                  AR

                  46,2

                  CL

                  67,0

                  IL

                  44,6

                  TR

                  98,6

                  UY

                  84,6

                  ZA

                  65,7

                  ZZ

                  67,8

                  0806 10 10

                  BR

                  298,0

                  PE

                  321,1

                  TR

                  142,4

                  ZA

                  228,5

                  ZZ

                  247,5

                  0808 10 80

                  AR

                  260,6

                  AU

                  218,6

                  BR

                  119,9

                  CL

                  139,2

                  NZ

                  135,2

                  ZA

                  131,7

                  ZZ

                  167,5

                  0808 30 90

                  CN

                  58,1

                  TR

                  154,7

                  ZA

                  164,5

                  ZZ

                  125,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 358/2011, 12. aprill 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               13.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 98/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 358/2011,
   12. aprill 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 353/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 13. aprillil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. aprill 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 97, 12.4.2011, lk 26.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 13. aprillist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  45,90

                  1,13

                  1701 12 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  45,90

                  0,84

                  1701 91 00 (2)

                  48,51

                  2,92

                  1701 99 10 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1202/2011, 18. november 2011 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               23.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 305/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1202/2011,
   18. november 2011,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. november 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (TARIC-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Vedelkristallkuvari paneel (nn LCD-moodul) diagonaaliga ligikaudu 66 cm (26 tolli), millel on aktiivmaatriks-vedelkristallikiht kahe klaasplaadi vahel ja pistmikud.
                  Esimese klaasplaadi ja vedelkristallikihi vahel on õhekelmetransistormaatriks, mis tagab pikslitele sobiva pinge.
                  Vedelkristallikihi ja teise klaasplaadi vahel on RGB-filter, mis reguleerib kuvatava pildi värve.
                  Paneeli külge on kinnitatud mitu ribakujulist pistmikku. Igal pistmikul on painduvatele trükilülitustele paigaldatud miniatuurintegraallülitused (nn „Souce-Driver-ICs”). Need „Source-Driver-ICs“ võimaldavad voolu ja juhtsignaalide läbimineku, samuti muundada ja edastada trükkplaatidelt (ühendatakse pärast importimist) tulevad andmed vedelkristall-aktiivmaatriksi üksikutele pikslitele.
                  Moodulit kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks.

                  8529909244

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90 ja 8529 90 92 sõnastusega ning TARIC-koodi 8529909244 sõnastusega.
                  Kuna LCD-moodulil on „Source-Driver ICs”, mis on enamat kui rubriigi 9013 elektriühendused (elektriga varustamiseks), ei või seda klassifitseerida rubriigi 9013 järgi aktiivmaatriksvedelkristallseadmena (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9013, punkt 1).
                  Kuna moodul koosneb kahe klaasplaadi vahele surutud TFT-vedelkristallikihist ning on varustatud juhtelektroonikaga pikseliaadressi jaoks ning toodet kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate monitoride või televisiooni vastuvõtuseadmete valmistamiseks, käsitatakse toodet üksnes või peamiselt rubriigi 8528 seadmetes kasutatava osana, mis kuulub CN-koodi 8529 90 92 alla.
                  Seega tuleb toode klassifitseerida TARIC-koodi 8529909244 alla kui vedelkristallkuvarimoodul, mis koosneb ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastelemendist ega sisalda puuteekraani, tagantvalgustusplokiga või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 406/2011, 27. aprill 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2380/2001 söödalisandi maduramütsiin-ammoonium alfa koostise osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               28.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 406/2011,
   27. aprill 2011,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2380/2001 söödalisandi maduramütsiin-ammoonium alfa koostise osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loaomaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamusele

               (2)

               Kooskõlas nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ (2) anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 2430/1999 (3) kümneks aastaks luba kasutada koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluvat maduramütsiin-ammoonium alfat broilerkanade söödas ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 2380/2001 (4) kalkunite söödas.

               (3)

               Loaomanik esitas taotluse loa muutmiseks söödalisandi kandja koostise osas. Loa omanik esitas oma taotluse toetuseks asjakohased andmed.

               (4)

               Toiduohutusamet jõudis oma 8. detsembri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et selle söödalisandi uue koostise kasutamine kalkunitel ei põhjusta lisaprobleeme loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see on tõhus vahend koktsidioosi tõrjeks.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud.

               (6)

               Määrust (EÜ) nr 2380/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (7)

               Kuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada söödalisandi eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.
   Artikkel 2
   Söödalisandit maduramütsiin-ammoonium alfa sisaldavat eelsegu ja segasööta, mis on toodetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2380/2001, võib turule viia ning seda võib kasutada, kuni olemasolevad varud on lõppenud.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. aprill 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

      (3)  EÜT L 296, 17.11.1999, lk 3.

      (4)  EÜT L 321, 6.12.2001, lk 18.

      (5)  EFSA Journal 2011; 9(1):1954.

      LISA

            „LISA

                        Söödalisandi registreerimisnumber

                        Loa omanik

                        Söödalisand
                        (kaubanimi)

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Sisalduse alammäär

                        Sisalduse ülemmäär

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        milligrammi toimeainet täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

                           Koktsidiostaatikumid ja muud raviained

                        E 770

                        Alpharma Belgium BVBA

                        Maduramütsiin-ammoonium
                        alfa 1 g/100 g
                        (Cygro 1 %)

                                    Söödalisandi koostis:
                                    Maduramütsiin-ammoonium alfa: 1 g/100 g
                                    Naatriumkarboksümetüültselluloos: 2 g/100 g
                                    Kaltsiumsulfaatdihüdraat: 97 g/100 g

                                    Toimeaine
                                    Maduramütsiin-ammoonium alfa C47H83O17N
                                    CASi number: 84878-61–5; polüeetermonokarboksüülhappe monoammooniumsool, mis on saadud tüve Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515) fermentatsiooniga

                                    Tooteomased lisandid:
                                    Maduramütsiin-ammoonium beeta < 10 %

                        Kalkunid

                        16 nädalat

                        5

                        5

                                    1.

                                    Kasutamine on keelatud vähemalt viis päeva enne tapmist.

                                    2.

                                    Kasutusjuhendisse tuleb märkida: „Ohtlik hobuslastele”
                                    „Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatud raviainetega (nt tiamuliin) võib olla vastunäidustatud.”

                        15.12.2011”


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 325/2012, 12. aprill 2012 , millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               18.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 106/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 325/2012,
   12. aprill 2012,
   millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni („komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   AJUTISED MEETMED

               (1)

               Määrusega (EL) nr 1043/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit oksaalhappe impordi suhtes. Ajutine dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 14,6 % kuni 52,2 %.

               (2)

               Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) esitas 13. detsembril 2010 äriühingu Oxaquim S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu oksaalhappe kogutoodangust.

               (3)

               Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 9, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         1.2.   JÄRGNENUD MENETLUS

               (4)

               Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Üks India eksportiv tootja soovis ärakuulamist ning talle võimaldati seda kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

               (5)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.

               (6)

               Ajutise määruse põhjenduses 150 paluti Hiina äriühingutel, kes ei olnud veel endast teatanud, kuid soovisid taotleda individuaalset dumpingumäära, endast teada anda kümne päeva jooksul pärast määruse avaldamist. Ükski Hiina äriühing ei teatanud endast.

               (7)

               Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Indiast ja Hiinast pärit oksaalhappe impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste teatavakstegemine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et nad saaksid esitada lõplike järelduste teatavakstegemise kohta märkuseid.

               (8)

               Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

         1.3.   MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD

               (9)

               Kuna menetlusega seotud isikute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 3–8.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   VAATLUSALUNE TOODE

               (10)

               Vaatlusalust toodet on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 10 ja 11, s.o oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 alla ning see pärineb Indiast ja Hiinast.

               (11)

               Esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodetakse Hiinas, kuid mitte Indias, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid.

               (12)

               Oksaalhapet kasutatakse mitmel erineval otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide valmistamisel.

         2.2.   SAMASUGUNE TOODE

               (13)

               Uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharus toodetaval ja liidus müüdaval oksaalhappel, India ja Hiina siseturu jaoks toodetaval ja seal müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja Hiinast liitu imporditaval oksaalhappel on sarnased keemilised ja füüsikalised põhiomadused ning lõppkasutus.

               (14)

               Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 10–13.

         3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   3.1.   INDIA

   3.1.1.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

               (15)

               Ajutise määruse põhjenduses 14 märkis komisjon, et ühte India eksportivat tootjat ei saanud pidada koostööd tegevaks ning seepärast tehti järeldused selle äriühingu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artiklis 18.

               (16)

               Pärast kõnealuse äriühingu (Star Oxochem Pvt. Ltd) kohta tehtud esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas äriühing täiendavaid selgitusi lisaks varem uurimise käigus saadetud teabele. Ta taotles ka ärakuulamist komisjoni ja kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt. Äriühing väitis, et arvestades asjaolu, et ta oli vastanud küsimustikule ja et komisjoni talitused olid külastanud äriühingu valdusi, ning äsja esitatud täiendavaid selgitusi silmas pidades, ei ole enam asjakohane teda jätkuvalt kohelda uurimises koostööst hoiduva eksportiva tootjana.

               (17)

               Eelnevast lähtudes ja eelkõige täiendavaid selgitusi silmas pidades leiavad komisjoni talitused, et osa esialgsetest andmetest on võimalik arvesse võtta, sest need osutusid usaldusväärseks. Esitatud kaalutlustest lähtuvalt kasutatakse kõnealuse äriühingu kohta järelduste tegemiseks osaliselt algmääruse põhjenduses 14 esitatud esialgseid järeldusi ning osaliselt ka kättesaadavaid fakte ja äriühingu enda ekspordihindasid, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõigetega 1 ja 3.

         3.1.2.   NORMAALVÄÄRTUS

               (18)

               Normaalväärtuse arvutamise metoodika kohta India puhul ei esitatud ühtegi märkust. Seega kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu kohta ajutise määruse põhjendustes 15–18 esitatud järeldused.

               (19)

               Äriühingu Star Oxochem puhul arvutati normaalväärtus eespool esitatud järeldusi (põhjendused 16 ja 17) arvesse võttes kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikega 1. Seega arvutati normaalväärtus selle äriühingu puhul teise koostööd tegeva äriühingu, Punjab Chemicalsi tüüpiliste omamaiste müügitehingute kaalutud keskmise koguse põhjal.

         3.1.3.   EKSPORDIHIND

               (20)

               Kuna märkusi ei ole esitatud, võetakse äriühingu Punjab Chemicals puhul ekspordihinna kehtestamise aluseks ajutise määruse põhjendus 19.

               (21)

               Eespool põhjendustes 16 ja 17 esitatud järeldustest lähtudes kehtestatakse ekspordihinnad äriühingu Star Oxochem puhul vaatlusaluse toote liitu eksportimisel sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 8.

         3.1.4.   VÕRDLUS

               (22)

               Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu Punjab Chemicals puhul ajutise määruse põhjendused 20 ja 21.

               (23)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 tehti äriühingu Star Oxochem puhul kohandusi, lähtudes äriühingu Punjab Chemicals toetuste kohta esitatud kontrollitud andmetest.

         3.1.5.   DUMPINGUMARGINAAL

               (24)

               Koostööd tegevat tootjat käsitlevate komisjoni esialgsete järelduste kohta märkusi ei esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23 esitatud dumpingumarginaal.

               (25)

               Eelnevast lähtudes on äriühingu STAR Oxochem puhul lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 31,5 %.

               (26)

               India äriühingute madala koostöötaseme (alla 80 %) tõttu leiti esialgu, et üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamisel on kõige asjakohasem võtta aluseks koostööd tegeva äriühingu poolt suurima dumpinguga sooritatud tehing. Selline tehing ei ole erandlik ei koguste ega ka hinna poolest, mistõttu võib seda pidada tüüpiliseks; selle põhjal saadakse mõistlik ja koostööd tegeva eksportija suhtes kehtestatud dumpingumarginaaliga proportsionaalne tulemus.

               (27)

               Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 24 ja 25 esitatud järeldused.

               (28)

               Seega on India puhul kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):

                           Äriühing

                           Lõplik dumpingumarginaal

                           Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

                           22,8 %

                           Star Oxochem Pvt. Ltd

                           31,5 %

                           Kõik teised äriühingud

                           43,6 %

         3.2.   HIINA RAHVAVABARIIK

   3.2.1.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE JA INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

               (29)

               Nagu on märgitud ajutises määruses, taotles osa Hiina äriühinguid turumajanduslikku kohtlemist ja selle ebaõnnestumise korral individuaalset kohtlemist; teine osa Hiina äriühinguid taotles üksnes individuaalset kohtlemist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 26–32, lükati turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi ning kõigile äriühingutele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist.

               (30)

               Kõnealuste esialgsete järelduste kohta ei ole märkusi esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26–32.

         3.2.2.   VÕRDLUSRIIK

               (31)

               Võrdlusriigi esialgse valiku kohta märkusi ei esitatud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33 ja 34.

         3.2.3.   NORMAALVÄÄRTUS

               (32)

               Ajutises määruses on selgitatud, et komisjon on kehtestanud nii rafineerimata kui ka rafineeritud oksaalhappe puhul eraldi normaalväärtuse. Rafineerimata oksaalhappe puhul arvutati normaalväärtus India jaoks kehtestatud normaalväärtuse põhjal; väljaspool Indiat toodetud rafineeritud oksaalhappe puhul võeti normaalväärtuse aluseks India rafineerimata oksaalhappe tootmiskulud, mida suurendati 12 %, et võtta arvesse tootmise lisakulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

               (33)

               Mõlemad Hiina koostööd tegevad tootjad vaidlustasid tootmise lisakulude 12 % kohanduse, väites, et komisjon ei ole neid lisakulusid kunagi kontrollinud ja et nimetatud protsent on vaid ligikaudne hinnang, mis põhineb meetodil, mida neile esialgsete järelduste teatavakstegemise ajal ei avaldatud. Üks eksportiv tootja väitis, et tema arvestuste kohaselt ulatusid tootmise lisakulud vaid 5 %ni, kuid ei esitanud tõendusmaterjali selle väite toetuseks.

               (34)

               Tuleb märkida, et kohandamisprotsent määrati kindlaks Hiina koostööd tegevate tootjate endi esitatud andmete põhjal. Seesama eksportiv tootja, kes nüüd väitis, et tootmise lisakulud ulatuvad vaid umbes 5 %ni, oli esialgu, oma turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluses sõnaselgelt osutanud 10–15 % suurustele tootmise lisakuludele. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal kinnitasid mõlemad koostööd tegevad tootjad, et rafineeritud oksaalhappe tootmise lisakulud olid võrreldes rafineerimata oksaalhappe vastavate kuludega 10–12 % suuremad. Tootmise lisakulude 10–12 % suuremat määra kinnitasid ka liidu tootmisharu arvutused. Koostööd tegevate tootjate esitatud andmetele tuginedes leiti, et kulude kohandamise asjakohane määr on 12 %.

               (35)

               Kuna puudub oluline teave või tõendusmaterjal, mis põhjendaks väiksemat kohandusmäära, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendustes 35–37 esitatud järeldused.

         3.2.4.   EKSPORDIHIND

               (36)

               Kuna mõlemale Hiina eksportivale tootjale võimaldati individuaalne kohtlemine, määrati nende ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

               (37)

               Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 38.

         3.2.5.   VÕRDLUS

               (38)

               Üks koostööd tegev tootja väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks ekspordihinnast maha arvata temaga seotud kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskulusid ja komisjonitasusid. Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja otsemüügi kulud olid ekspordihinnast juba maha arvatud, kui määrati kindlaks tehasest hankimise tasandi hind, et seda võrrelda normaalväärtusega samal tasandil.

               (39)

               Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja oli täielikult äriühingule kuuluv tütarettevõte, mis kontsernisisese kasumijaotusstrateegia kohaselt ei võta komisjonitasu. Äriühing väitis ka seda, et ülejäänud müügi-, üld- ja halduskulud kujutavad endast äriühingu mitmesuguseid tegevuskulusid ega ole seega otseselt müügiga seotud, mistõttu neid ei tuleks ekspordihinnast maha arvata.

               (40)

               Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on sätestatud, et komisjonitasud hõlmavad müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Seepärast ei oma tähtsust, kas komisjonitasu tegelikult maksti või mitte. Oluline on, kas müüja müüs kaupu edasi hinnalisandiga ja kas tema funktsioonid olid sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega.

               (41)

               Enne kaubandusettevõttes tehtud kontrollkäiku ja ka selle ajal saadud dokumenteeritud tõendusmaterjal näitab, et uurimisperioodil müüs kaubandusettevõtja temaga seotud tootja toodetud oksaalhapet kliendile ELis. Samal ajal eksportis ka tootja ise otse samale kliendile ELis. Seega dubleeris kaubandusettevõtja temaga seotud tootja tegevust, kasutades selleks muud personali muus büroos muus linnas, kandes seeläbi eraldi kulusid, mis kajastuvad tema ekspordihinnas.

               (42)

               Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub samuti, et kaubandusettevõtja ostis eksporditud kaupu temaga seotud eksportivalt tootjalt ning müüs neid edasi hinnalisandiga ja iseenda nimel ning pidas ka ise eelnevalt hinnaläbirääkimisi sõltumatu lõpptarbijaga.

               (43)

               Koguti ka tõendusmaterjali kaubandusettevõtja tegutsemise kohta komisjonitasu alusel töötava esindaja funktsioonis. Esiteks selgus, et tootja oli ELi samaaegselt nii otse müünud kui ka seotud kaubandusettevõtte kaudu eksportinud märkimisväärses koguses tooteid. Vaid kolmandik müügist ELi toimus kõnealuse seotud äriühingu kaudu. See kaubandusettevõtja müüs edasi ka sõltumatutelt tootjatelt hangitud oksaalhapet. Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub, et kaubandusettevõtja oli ostnud üle poole oksaalhappe kogusest sõltumatutelt tarnijatelt ja alla poole temaga seotud tootjalt.

               (44)

               Seega ei saanud kõnealust kaubandusettevõtjat, vaatamata seosele eksportiva tootjaga, pidada tootjasiseseks eksportmüügiosakonnaks.

               (45)

               Tõendusmaterjali kontrollimisel selgus samuti, et kaubandusettevõtja maksab seotud eksportiva tootja tarnitud toodete eest alles pärast ELis asuva kliendi käest tasu saamist. Seega kannab finantsriski tootja, mitte müüja.

               (46)

               Seepärast jõuti seisukohale, et kõnealuse ettevõtja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Järelikult lükatakse tagasi väide, et artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks maha arvata komisjonitasusid.

               (47)

               Samuti ei saa nõustuda väitega, et ei tohiks arvesse võtta müügi-, üld- ja halduskulusid, kuna need ei sisalda otsemüügi kulusid. Sedalaadi üldkulud mõjutavad äriühingu kulustruktuuri ja seega ka ekspordihinda. Seepärast arvati osa neist kuludest ekspordihinnast maha, et võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna (tehasest hankimise tasandil) vahel oleks õiglane. Kõnealune väide lükatakse tagasi.

               (48)

               Komisjonitasu kehtestati sõltumatu ELi importija kasumimarginaali, mitte kaubandusettevõtja tegeliku hinnalisandi põhjal, mis oli tunduvalt suurem. Sellist meetodit peeti asjakohasemaks, kuna tegelik hinnalisand oleks põhinenud ettevõttesisestel ülekandehindadel ega oleks kajastanud tegelikku turuolukorda.

               (49)

               Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–44.

         3.2.6.   DUMPINGUMARGINAAL

               (50)

               Üks grupp eksportivaid tootjaid väitis, et rafineerimata ja rafineeritud oksaalhappe puhul tuleb kehtestada eraldi individuaalsed dumpingumarginaalid. Nad väitsid, et kuigi dumpingumarginaali kehtestamiseks võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga eri liikide kaupa, kehtestati mõlema oksaalhappe liigi puhul ühtne dumpingumarginaal. Nad väitsid, et asjakohasem oleks kehtestada eri liiki oksaalhapete puhul eraldi dumpingumarginaal, sest selle grupi moodustanud kahest tootvast äriühingust üks toodab rafineeritud ja teine rafineerimata oksaalhapet.

               (51)

               Rafineerimata oksaalhapet saab asendada rafineeritud oksaalhappega. Mõlemad oksaalhappe liigid kuuluvad sama CN-koodi alla ja nad ei ole kergesti eristatavad. Mõlemad oksaalhappe liigid on sama puhtusastmega, vahe on vaid selles, mil määral esineb jäätmeks muutunud tootes muude toodete jälgi. Kuna vaatlusaluse toote määratlus hõlmab neid mõlemaid, kehtestati tavakohaselt üks dumpingumarginaal. Arvestades nende kahe tooteliigi üsna suurt hinnaerinevust ning nende eristamisega seotud raskusi, tooks rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamine kaasa olulise meetmetest kõrvalehoidumise riski. Rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamise taotlus lükatakse tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 ja 46 kehtestatud dumpingumarginaalid.

               (52)

               Sama eksportivate tootjate grupp küsis kahe Hiina eksportivate tootjate grupi puhul kehtestatud erinevate dumpingumarginaalide kohta ning soovis selgitust, kuidas tehti arvutused ja kuidas liigitati rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape, nii et need kaks eksportijate gruppi said tulemuseks erinevad dumpingumarginaalid.

               (53)

               Mõlema Hiinast pärit eksportivate tootjate grupi puhul kasutati sama metoodikat ning vaatlusaluse toote kaalutud keskmine ekspordihind kehtib nii rafineeritud kui ka rafineerimata oksaalhappe suhtes. Seepärast selgitab dumpingumarginaalide erinevust asjaomaste tooteliikide ekspordi suhteline osakaal, sest rafineeritud oksaalhappe müügihind on tavaliselt kõrgem kui rafineerimata oksaalhappel.

               (54)

               Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

                           Äriühing

                           Lõplik dumpingumarginaal

                           Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd

                           37,7 %

                           Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

                           14,6 %

               (55)

               Kuna dumpingumarginaalide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.

               (56)

               Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 52,2 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 49.

         4.   KAHJU

   4.1.   LIIDU TOODANG JA LIIDU TOOTMISHARU

               (57)

               Üks eksportiv tootja väitis, et ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 osutatud asjaolu, et kaks liidu tootjat (kaebuse esitaja ja üks koostööst hoiduv tootja) moodustavad liidu tootmisharu, ei kajasta olukorda õigesti makromajanduslike näitajate seisukohast. Ta väitis samuti, et nii koostööst hoidunud oksaalhappe tootja kui ka kolmanda, tootmise lõpetanud liidu tootja andmeid ei tuleks arvesse võtta ega kasutada teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 märgitule kinnitatakse siinkohal esiteks, et tegelikult oli vaatlusalusel perioodil liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustasid liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, st andes 100 % liidu toodangust. Teiseks lükatakse tagasi väide, et tuleks kõrvale jätta andmed, mis käsitlevad koostööst hoidunud tootjat ja kolmandat, tootmise 2008. aastal lõpetanud liidu tootjat; kahjuanalüüsi eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik vaatlusaluse perioodi kohta teadaolevad andmed, et kajastada liidu tootmisharule tüüpilist olukorda võimalikult täpselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõikes 1.

               (58)

               Lisaks väitis eespool osutatud eksportiv tootja, et uurimise käigus jäi korralikult välja selgitamata, miks mainitud kolmas tootja lõpetas samasuguse toote tootmise. Selle küsimusega siiski tegeleti uurimise käigus; äriühing lihtsalt kinnitas fakti, et lõpetas samasuguse toote tootmise sisemistel põhjustel, ega andnud täiendavaid selgitusi. Üks eksportiv tootja toetas seda selgitust ja väitis, et otsus tootmine lõpetada ei tulenenud Hiina eksportivate tootjate väidetavast dumpingust, minnes seega vastuollu kaebuse esitaja poolt kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis teatavaks tehtud teabega, mille kohaselt „[äriühing] lõpetas tootmise lõplikult, sulgedes tehase Hiina ja India tootjate agressiivse dumpingu tõttu”. Pealegi ei olnud kõnealusel eksportival tootjal esitada mingeid muid, liidu kolmanda tootja väidetud tootmisandmetest erinevaid andmeid. Seepärast ei muuda see argument asjaolu, et liidu kolmanda tootja andmeid saab kasutada käimasolevas uurimises.

               (59)

               Üks teine eksportiv tootja väitis, et teavet menetluse algatamiseks vajaliku miinimummäära täitmise kohta ei avaldatud nõuetekohaselt ning et seda miinimummäära nõuet tegelikult ei täidetud. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 2, moodustas kaebuse esitaja toodang üle 25 % liidu tootmisharu oksaalhappe kogutoodangust ja ükski tootja ei vaidlustanud seda enne uurimise algatamist. Menetluse algatamise etapis avaldatud mittekonfidentsiaalne toimik sisaldas ka teadet, kus anti ülevaade asjaomase nõude täitmise kontrollimisest. Pealegi hõlmas algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt tehtud kahjuanalüüs olulist osa liidu tootmisharust.

               (60)

               Kuna liidu tootmisharu ja toodangu määratluse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 ja 51, võttes arvesse eespool põhjenduses 57 esitatud selgitusi.

         4.2.   ASJAOMASE LIIDU TURU KINDLAKSMÄÄRAMINE

               (61)

               Üks eksportiv tootja väitis, et oksaalhappe müüki suletud turul ei peaks mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel arvesse võtma ja sellist lähenemisviisi peaks kasutama järjekindlalt kõigi kahjunäitajate puhul. Ajutise määruse põhjendustes 52, 53 ja 55 on selgitatud, miks eristati suletud ja vabaturgu, ning kooskõlas algmäärusega keskendus analüüs peamiselt vabaturule, ehkki mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel uuriti tegevust nii vabaturul kui ka suletud turgudel, nagu on märgitud põhjenduses 55. Teatavaid kahjunäitajaid saab tõepoolest analüüsida vaid uurides samasuguse toote kasutust vabaturul, kuna suletud turu olemusest tingituna võivad müüja ja ostja omavahelised suhted neid näitajaid moonutada. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

               (62)

               Kuna asjaomase liidu turu kindlaksmääramise kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 52–55.

         4.3.   LIIDU TARBIMINE

               (63)

               Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 56–58.

         5.   IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST

   5.1.   VAATLUSALUSE IMPORDI MÕJU KUMULATIIVNE HINDAMINE

               (64)

               Kuna vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivse hindamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–62.

         5.2.   ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MAHT JA TURUOSA

               (65)

               Kuna asjaomastest riikidest pärit impordi mahu, hinna ja turuosa kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 ja 64.

         5.3.   DUMPINGUHINDADEGA IMPORDI HINNAD JA HINDADE ALLALÖÖMINE

               (66)

               Kahjumarginaali arvutamiseks kohandati vajalikul määral Hiina ja India koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud keskmist impordihinda, et võtta arvesse impordikulusid ja tollimakse, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 144. Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 % korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide oli õigustatud, ja kahjumarginaale korrigeeriti vastavalt nii eelmainitud eksportiva tootja kui ka teiste koostööd teinud eksportivate tootjate puhul. Samas ei mõjutanud korrigeerimine kavandatud lõplikke meetmeid, nagu on märgitud allpool põhjenduses 87.

               (67)

               Kuna dumpinguhindadega impordi hindade ja hindade allalöömise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–68.

         6.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

               (68)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 57, väitis üks eksportiv tootja, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel kõrvale jätta (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Tegelikult on liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, esindades 100 % liidu toodangust kogu vaatlusaluse perioodi vältel, olenemata sellest, et üks tootja lõpetas oksaalhappe tootmise enne uurimisperioodi algust. Väide, et kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud kõrvale jätta, lükatakse tagasi, sest liidu tootmisharu majandusliku olukorra kindlaksmääramise eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik tootmist puudutavad andmed vaatlusalusel perioodil.

               (69)

               Sama eksportiv tootja väitis, et eespool põhjenduses 66 osutatud veast olenemata ei ole ajutises määruses tabelis 6 esitatud arvud töötajate arvu, aasta töötasu ja keskmise tööjõukulu kohta omavahel kooskõlas. Samas ei olnud eksportiva tootja väidetav keskmise palga tõus 21 % õige; õige on tegelikult 19 %.

               (70)

               Majanduskriisi seisukohast näitavad ajutise määruse põhjendused 95–97 selgesti, et ehkki tarbimine vähenes, jätkus asjaomastest riikidest pärineva impordi turuosa kasv, mis mõjutas negatiivselt kahjunäitajaid, nagu müügimaht, tööhõive, tootmisvõimsus ja turuosa.

               (71)

               Kuna ajutise määruse põhjenduste 69–94 kohta märkused puuduvad, kinnitatakse need põhjendused.

         7.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

               (72)

               Eksportiv tootja väitis, et vastupidiselt esialgsetele järeldustele liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. Liidu tootmisharu langustrendi põhjustas väidetavalt 2008. aasta majanduskriis ning kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmete eksikombel arvesse võtmine, mis põhjustas ebausaldusväärsed andmed tekitatud kahju kohta. Nagu eespool märgitud, leiti siiski, et kolmanda tootja andmete kaasamine oli põhjendatud ning asjaomaste riikide turuosa suurenes majanduskriisist hoolimata.

               (73)

               Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–98, milles järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         8.   PÕHJUSLIK SEOS

               (74)

               Üks eksportiv tootja väitis, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmete arvesse võtmine moonutas esialgseid järeldusi, nimelt põhjusliku seose analüüsi, mis pidanuks põhinema üksnes hetkel tegutsevate tootjate andmetel. Sarnaselt kahjuanalüüsiga leiti, et kolmanda tootja kõrvale jätmine moonutaks samasuguse toote kohta tehtavaid järeldusi. Nagu juba eespool põhjenduses 57 on märgitud, tuleb kõnealuse äriühingu andmed liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel samuti arvesse võtta ning see väide lükatakse seega tagasi.

               (75)

               Üks eksportiv tootja väitis, et kuna dumpinguhinnaga impordi maht suurenes samaaegselt liidu tootmisharu kasumlikkuse suurenemisega, ei saanud dumpinguhinnaga import olla tekkinud kahju peamine põhjus. Vähene kasumlikkuse paranemine siiski ei mõjuta järeldust, et üldine kasumlikkus oli väga madalal tasemel, jäädes alla tavapärase 8 %. Vaatamata tarbimise olulisele kasvule 2008. aastal ja seejärel uuesti uurimisperioodil, kaotas liidu tootmisharu vaatlusperioodil 9 % oma turuosast Hiinast pärit impordile.

               (76)

               Üks teine eksportiv tootja väitis, et kättesaadavate andmete põhjal sai liidu tootmisharu uurimisperioodil tulu, mis ulatus 8 % eesmärgile väga lähedale. Kuna tegu on ainult ühe liidu tootja tulu puudutavate andmetega, ei ole võimalik täpseid tulumäärasid avaldada. Pealegi sai kaebuse esitanud äriühing vähest tulu uurimisperioodil pärast 2009. aasta kahjumit, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 88. Eeldused, mida kasutades jõudis eksportiv tootja järelduseni, et uurimisperioodil saadud tulu ulatus eesmärgiks seatud määrale väga lähedale, olid tegelikult valed, sest ei olnud arvesse võetud kaebuse esitanud äriühingu asjakohaseid finants- ja tootmisandmeid, mida konfidentsiaalsuse säilitamise eesmärgil ei olnud võimalik avaldada. Kaebuse esitaja kasumlikkuse määr on igati tõestatud, sealhulgas ka kohapealsel kontrollkäigul, ning seepärast leiti, et väited uurimisperioodil saadud tulumäära pea eesmärgini ulatumise kohta ei ole õiged.

               (77)

               Kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 99–122.

         9.   LIIDU HUVID

               (78)

               Kaks importijat väitsid, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua oksaalhappe puuduse ELis. Väidetavalt ei suuda liidu tootmisharu rahuldada oksaalhappe nõudlust ELis.

               (79)

               Uurimisel selgus, et uurimisperioodil oli kaebuse esitajal rakendamata tootmisvõimsusi. Kaebuse esitaja väitis, et ta parajasti suurendab toodangumahtu, kuigi vaatlusaluse toote tootmisprotsessi määravate keemiliste reaktsioonide tõttu võtab tootmisvõimsuse rakendusastme suurendamine küllaltki palju aega. Arvestades ELi tarbimist kajastavaid andmeid ning ELi kogu tootmisvõimsust, võib eeldada, et kaebuse esitaja, kui ta toodab juba peaaegu täisvõimsusel, suudab rahuldada ELi kogu rafineerimata oksaalhappe nõudlust. Rafineeritud oksaalhappega seoses tuleb meenutada, et suurem osa sellest läheb eksporttoodete tootmiseks, nii et kasutajad võivad tegutseda seestöötlemiskorra kohaselt. Pealegi on rafineeritud oksaalhappe peamise Hiina eksportija puhul kehtestatud üks väiksemaid tollimaksumäärasid (14,6 %).

               (80)

               Lisaks väitis kaebuse esitaja, et (rafineerimata) oksaalhappe maailmaturul on juhtiv roll Hiina tootjatel, kes määravad ka selle toote hinnataseme. Hetkel pööravad Hiina tootjad rohkem tähelepanu omamaisele turule ja ei saa välistada, et kui puuduvad meetmed ja kui turult kaoks ka viimane ELi rafineerimata oksaalhappe tootja, seisavad ELil tõenäoliselt ees tõsised varustuskindluse probleemid koos pideva puuduse ja oligopoolsete hindadega.

               (81)

               Üks teine importija/kasutaja, kes tegutseb eelnevast erinevas järelturu segmendis, väitis, et ajutistel meetmetel oli negatiivne mõju nende toodete kasumlikkusele, mille peamine tooraine oli oksaalhappe, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid. See äriühing kutsuti ärakuulamisele, et seda probleemi arutada ning saada tõendusmaterjali, kuid äriühing ei vastanud kutsele. Seega ei saanud neid väiteid kontrollida.

               (82)

               Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–139.

         10.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   10.1.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

               (83)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 66, väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 % korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide on osaliselt põhjendatud, sest osa ELi kliendile tollimakse sisaldavate hindadega tarnitud importtoodete puhul oli tollimaksu liiga madalaks hinnatud. Seepärast kohandati vastavalt kahjumarginaale, ilma et see oleks märkimisväärselt mõjutanud kavandatud lõplikke meetmeid (vt põhjendus 87).

               (84)

               Lähtudes äriühingu Star Oxochem kohta tehtud järeldustest, kehtestati kahjumarginaal ka kõnealuse eksportiva tootja puhul ajutise määruse põhjendustes 142–144 sätestatud arvutusmeetodi kohaselt.

               (85)

               Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145–148.

         10.2.   TOLLIMAKSUDE VORM JA TASE

               (86)

               Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal suurem kui dumpingumarginaal.

               (87)

               Eespool esitatu põhjal kehtestatakse järgmised dumpingu- ja kahjumarginaalid:

                           Äriühingu/rühma nimi

                           Kahjumarginaal (%)

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Ajutine tollimaks (%)

                           Kavandatav tollimaks (%)

                           India

                           Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)

                           38,9

                           22,8

                           22,8

                           22,8

                           Star Oxochem Pvt. Ltd

                           32,3

                           31,5

                           43,6

                           31,5

                           Kõik teised äriühingud

                           47,9

                           43,6

                           43,6

                           43,6

                           Hiina

                           Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

                           53,3

                           37,7

                           37,7

                           37,7

                           Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

                           18,7

                           14,6

                           14,6

                           14,6

                           Kõik teised äriühingud

                           63,5

                           52,2

                           52,2

                           52,2

               (88)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ja Hiinast ning toodetud nimetatud äriühingute, seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (89)

               Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

               (90)

               Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast ja Indiast pärit oksaalhappe impordi suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

               (91)

               Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi.

               (92)

               Dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohase jõustamise tagamiseks tuleb jääktollimaksu kohaldada nii koostööst keeldunud eksportijate kui ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ei eksportinud. Kui viimati nimetatud äriühingud täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud nõuded, palutakse neil esitada nimetatud artikli kohane läbivaatamistaotlus, mille alusel nende olukorda võiks individuaalselt hinnata.

         10.3.   AJUTISTE TOLLIMAKSUDE LÕPLIK SISSENÕUDMINE

               (93)

               Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset arvestades leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra.

         11.   KOHUSTUSED

               (94)

               Üks India eksportiv tootja ja kaks Hiina eksportivat tootjat pakkusid hinnakohustuse kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.

               (95)

               Vaatlusaluse toote hinnad on näidanud viimaste aastate jooksul märkimisväärset kõikumist ja seepärast ei ole toode kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahenduseks pakkus India eksportiv tootja indekseerimisklauslit, kuid ei nimetanud miinimumhinda. Tuleb märkida, et hinnakõikumiste ja peamise tooraine hinna vahel ei leitud otsest seost, mistõttu indekseerimine ei ole asjakohane. Lisaks jättis kõnealuse äriühingu esitatud andmete korrektsus ja koostöövalmidus kogu uurimise vältel soovida. Seepärast ei olnud komisjon veendunud, et kõnealuse äriühingu võetud kohustust oleks võimalik tõhusalt kontrollida.

               (96)

               Pealegi tuvastati uurimisel, et Hiina eksportivate tootjate puhul on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Seega ei kõrvaldaks ühe Hiina eksportiva tootja ettepanek kehtestada kõigi tooteliikide jaoks ühtne miinimumhind dumpingu kahjustavat toimet. Mõlemad asjaomased Hiina eksportivad tootjad toodavad ka muid eri liiki keemiatooteid ja neil on võimalus müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus oma seotud kaubandusettevõtete kaudu. Tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida. Teiste Hiina eksportivate tootjate pakutud erinevad hinnad teeksid samuti kontrollimise raskesti teostatavaks, kuna tooteliike on keerukas eristada. Selle põhjal järeldati, et eksportijate pakutud kohustusi ei saa vastu võtta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning pärineb Indiast ja Hiina Rahvavabariigist.
   2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Dumpinguvastase tollimaksu määr %

               TARICi lisakood

               India

               Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

               Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Kõik teised äriühingud

               43,6

               B999

               Hiina

               Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.

               37,7

               B231

               Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Kõik teised äriühingud

               52,2

               B999

         3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Komisjoni määruse (EL) nr 1043/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. aprill 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         N. WAMMEN

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 275, 20.10.2011, lk 1.

      (3)

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H, Office: N105 04/092

               1049 Bruxelles/Brussels,

               BELGIQUE/BELGIË

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud faktuurarve peab sisaldama üksuse töötaja allkirjastatud deklaratsiooni järgmises formaadis.

                  1)

                  Faktuurarve välja andnud üksuse töötaja nimi ja ametinimetus.

                  2)

                  Järgmine avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) oksaalhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on valmistanud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

            Kuupäev ja allkiri