title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1239/2012, 19. detsember 2012 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 543/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

text:
               20.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 350/63

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1239/2012,
   19. detsember 2012,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 543/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 121 punkti e koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EÜ) nr 543/2008 (2) artikli 15 lõikes 1 ja artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et liidus võib turustada külmutatud ja sügavkülmutatud kanasid ning teatavaid linnuliha jaotustükke üksnes juhul, kui nende veesisaldus ei ületa kõnealuse määruse vastavalt VI, VII ja VIII lisas kirjeldatud analüüsimeetoditega määratud tehniliselt vältimatuid väärtusi.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 543/2008 artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et tapamajades viiakse läbi regulaarsed kontrollid vee imendumise suhtes vastavalt kõnealuse määruse IX lisale või kontrollid vastavalt kõnealuse määruse VI lisale.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 543/2008 VI ja VII lisas on sätestatud külmutatud ja sügavkülmutatud kanarümpade veesisalduse piirväärtused, kõnealuse määruse VIII lisas on sätestatud teatavate linnuliha jaotustükkide veesisalduse piirväärtused ning kõnealuse määruse IX lisas on sätestatud värske kodulinnuliha veesisalduse piirväärtused veeimendumise kontrollimisel tootmisettevõttes. Kõik kõnealused piirväärtused on kindlaks määratud, arvestades määruse (EÜ) nr 543/2008 artikliga 10 ette nähtud kolme jahutusmeetodit: nimelt õhkjahutust, õhkpiserdusjahutust ja sukeljahutust.

               (4)

               Uute tehnoloogiate alusel välja töötatud uute jahutusmeetodite suhtes tuleks kohaldada samu eeskirju kui määruse (EÜ) nr 543/2008 artiklis 10 määratletud jahutusmeetodite suhtes. Seepärast on vaja sätestada piirväärtused, mida kohaldatakse uute jahutusmeetodite kasutamisel.

               (5)

               Kuna linnurümpade jahutamise uued tehnoloogiad on välja töötatud selleks, et tõsta kodulinnuliha üldkvaliteeti, ei tohiks kõnealuste uute jahutusmeetodite piirväärtused ületada õhkjahutusmeetodi jaoks kehtestatud kõige madalamaid piirväärtusi.

               (6)

               Määruse (EÜ) nr 543/2008 XI lisas on esitatud liikmesriikide tugilaborite nimekiri. Malta pädevad asutused on komisjonile teatanud uue tugilabori määramisest.

               (7)

               Määrust (EÜ) nr 543/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 543/2008 VI, IX ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 19. detsember 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 17.6.2008, lk 46.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 543/2008 VI, IX ja XI lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  VI lisas asendatakse punkt 7 järgmisega:
                  „7.   Tulemuse hindamine

                  Kui proovis oleva 20 rümba sulamisel eraldunud vee kogus ületab järgmisi protsente, ületab töötlemise käigus imendunud vee kogus lubatud piirnormi.
                  Protsendimäärad on järgmised:

                              õhkjahutus: 1,5 %,

                              õhkpiserdusjahutus: 3,3 %,

                              sukeljahutus: 5,1 %,

                              muu jahutismeetod või artikliga 10 ette nähtud kahe või enama meetodi kombinatsioon: 1,5 %.”

                  2)

                  VII lisas asendatakse punkt 6 järgmisega:
                  „6.   Tulemuste arvutamine

                              6.1.

                                          a)

                                          Vee mass (W) igas rümbas saadakse grammides väljendatuna valemiga aP1/100 ja proteiini mass (RP) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP1/100. Tehakse kindlaks seitsme analüüsitud rümba vee masside (W7) summa ja proteiini masside (RP7) summa.

                                          b)

                                          Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Seitsme rümba vee mass (W7) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP7/100 ja proteiini mass (RP7) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP7/100.

                              6.2.

                              Vee keskmise massi (WA) ja proteiini keskmise massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W7 ja RP7 seitsmega.

                              6.3.

                              Käesoleva meetodi abil määratud teoreetilise füsioloogilise veesisalduse grammides võib arvutada järgmise valemi abil:
                              kanad: .

                              6.4.

                                          a)

                                          Õhkjahutus
                                          Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 2 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):
                                          kanad: .

                                          b)

                                          Õhkpiserdusjahutus
                                          Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 4,5 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):
                                          kanad: .

                                          c)

                                          Sukeljahutus
                                          Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 7 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):
                                          kanad: .

                                          d)

                                          Muu jahutismeetod või artikliga 10 ette nähtud kahe või enama meetodi kombinatsioon
                                          Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 2 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga):
                                          kanad: .

                              6.5.

                              Kui punkti 6.2 alusel arvutatud seitsme rümba keskmine veesisaldus (WA) ei ole suurem kui punktis 6.4 esitatud väärtus (WG), käsitatakse kontrollitavat linnuliha kogust standardile vastavana.

                  3)

                  VIII lisas asendatakse punkt 6 järgmisega:
                  „6.   Tulemuste arvutamine

                              6.1.

                                          a)

                                          Vee mass (W) igas jaotustükis saadakse grammides väljendatuna valemiga aP1/100 ja proteiini mass (RP) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP1/100.
                                          Tehakse kindlaks viie analüüsitud jaotustüki vee masside summa (W5) ja proteiini masside summa (RP5).

                                          b)

                                          Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Viie jaotustüki vee mass (W5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP5/100 ja proteiini mass (RP5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga bP5/100.

                              6.2.

                              Vee keskmise massi (WA) ja keskmise proteiini massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W5 ja RP5 viiega.

                              6.3.

                              Käesoleva meetodiga määratud keskmine füsioloogiline W/RP suhe on järgmine:

                                          kana rinnafilee: 3,19 ± 0,12,

                                          kanakoivad ja tagaveerandid: 3,78 ± 0,19,

                                          kalkuni rinnafilee: 3,05 ± 0,15,

                                          kalkunikoivad: 3,58 ± 0,15,

                                          kalkuni konditustatud koivaliha: 3,65 ± 0,17.

                              6.4.

                              Eeldusel et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on sõltuvalt toote tüübist ja kohaldatavast jahutusmeetodist 2 %, 4 % või 6 %, (2) on käesoleva meetodiga määratud kõrgeim lubatud W/RP suhe järgmine:

                                          Õhkjahutus

                                          Õhkpiserdus-jahutus

                                          Sukeljahutus

                                          Kana rinnafilee ilma nahata

                                          3,40

                                          3,40

                                          3,40

                                          Kana rinnatükid koos nahaga

                                          3,40

                                          3,50

                                          3,60

                                          Kana kintsu- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga

                                          4,05

                                          4,15

                                          4,30

                                          Kalkuni rinnafilee ilma nahata

                                          3,40

                                          3,40

                                          3,40

                                          Kalkuni rinnatükid koos nahaga

                                          3,40

                                          3,50

                                          3,60

                                          Kalkuni kintsu- ja sääretükid, koivad koos nahaga

                                          3,80

                                          3,90

                                          4,05

                                          Kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata

                                          3,95

                                          3,95

                                          3,95

                                    Muude jahutusmeetodite või artikliga 10 ette nähtud kahe või enama meetodi kombinatsiooni puhul eeldatakse, et vältimatu veesisaldus on 2 % ning kõrgeim lubatud W/RP suhe on selline, mis on kindlaks määratud õhkjahutusmeetodi jaoks eespool esitatud tabelis.
                              Kui punktis 6.2 esitatud väärtuste alusel arvutatud viie jaotustüki keskmine WA/RPA suhe ei ole suurem kui punktis 6.4 esitatud suhe, käsitatakse kontrollitavat linnuliha jaotustükkide kogust standardile vastavana.

                  4)

                  IX lisasse lisatakse punkt 11:

                              „11.

                              Kui rümpasid jahutatakse muud jahutusmeetodit või artikliga 10 ette nähtud kahe või enama meetodi kombinatsiooni kasutades, ei ületa veesisalduse maksimaalne protsendimäär 0 % rümba esialgsest massist.”

                  5)

                  XI lisas asendatakse kirje Malta kohta järgmisega:
                  „Malta

                              MCCAA Laboratory Services Directorate

                              Standards and Metrology Institute

                              Malta Competition and ConsumerAffairs Authority

                              F22, Mosta Technopark

                              Mosta MST3000

                              Malta”

         (1)  Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett.

         (2)  Arvutatakse jaotustüki alusel, arvestamata imendunud vett. Kalkuni (nahata) filee ja konditustatud koivaliha puhul on kõnealune veesisaldus kõikide jahutusmeetodite korral 2 %.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 276/2012, 27. märts 2012 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               28.3.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 90/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 276/2012,
   27. märts 2012,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 255/2012 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

               (3)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. märts 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 84, 23.3.2012, lk 28.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 28. märtsist 2012

                  (eurodes)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  49,59

                  2,59

                  1701 99 10 (2)

                  49,59

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,59

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,50

                  0,22

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1935, 4. november 2016, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 3 kuuluvates biotsiidides (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               5.11.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/45

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1935,
   4. november 2016,
   millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 3 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud nende olemasolevate toimeainete loetelu, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kaltsiumdihüdroksiid (kustutatud lubi) kuulub kõnealusesse loetellu.

               (2)

               Kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) on hinnatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) artikli 16 lõikele 2 seoses selle kasutamisega toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 2 (desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul) ja tooteliiki 3 (loomade hügieen); nimetatud tooteliigid vastavad (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2 ja 3.

               (3)

               Hindavaks pädevaks asutuseks määratud Ühendkuningriik esitas 19. septembril 2011 hindamisaruande ja oma soovitused.

               (4)

               Delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõike 2 kohaselt sõnastas biotsiidikomitee 14. aprillil 2016 Euroopa Kemikaaliameti arvamused, milles võeti arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi.

               (5)

               Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2 ja 3 kuuluvad ning kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) sisaldavad biotsiidid eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad selliste biotsiidide kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

               (6)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 3 kuuluvates biotsiidides, kui kõnealused nõuded ja tingimused on täidetud.

               (7)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine kaltsiumdihüdroksiidi (kustutatud lubi) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 3 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. november 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Triviaalnimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisnumbrid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused

                  kaltsiumdihüdroksiid (kustutatud lubi)

                  IUPACi nimetus:
                  kaltsiumdihüdroksiid
                  EÜ nr: 215–137-3
                  CASi nr: 1305-62–0

                  800 g/kg
                  (Väärtus näitab kaltsiumisisaldust, mis on väljendatud Ca(OH)2 kaudu.)

                  1. mai 2018

                  30. aprill 2028

                  2

                  Biotsiididele loa andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

                              1)

                              Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

                              2)

                              Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu tööstuslikele ja kutselistele kasutajatele.

                  3

                  Biotsiididele loa andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

                              1)

                              Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

                              2)

                              Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu kutselistele kasutajatele.

         (1)  Selles veerus esitatud puhtusaste oli määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 1 kohaselt hinnatud toimeaine minimaalne puhtusaste. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on samaväärne hinnatud toimeainega.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 327/2013, 8. aprill 2013 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               11.4.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 102/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 327/2013,
   8. aprill 2013,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määruse sätetega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. aprill 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Toode, mis esitatakse tollile pulkade kujul (18 mm × 200 mm), jaemüügiks pakendatult kümme pulka karbis. Iga pulk kaalub 28 g ja sisaldab järgmisi koostisosi (protsenti massist):

                              —

                              hariliku puju (Artemisia vulgaris) kuivatatud lehed

                              95,

                              —

                              muud kuivatatud ravimtaimed (nt salvei)

                              5.

                        Toodet kasutatakse patsientide raviks: pulgad süüdatakse põlema ja hoitakse patsiendi naha lähedal kindlate akupunktuuripunktide peal ning põletatakse, et tekitada sügavuti levivat soojust.

                  1404 90 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 30 lisamärkusega 1 ning CN-koodide 1404 ja 1404 90 00 sõnastusega.
                  Toode koosneb mitmesugustest taimedest. Seepärast ei või toodet klassifitseerida taimede ja taimeosadena rubriiki 1211 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 1211).
                  Toode ei ole mõeldud inimtoiduks. Seepärast ei või toodet klassifitseerida rubriiki 2106.
                  Toode ei vasta grupi 30 lisamärkuse 1 nõuetele. Seepärast ei või seda klassifitseerida taimse või homöopaatilise ravimpreparaadina rubriiki 3004.
                  Toodet ei kasutata parfümeeria-, kosmeetika- ega hügieenivahendina. Seepärast ei või seda klassifitseerida rubriiki 3307.
                  Seega tuleb toode klassifitseerida mujal nimetamata taimse materjalina CN-koodi 1404 90 00 alla.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1369, 11. august 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

text:
                  12.8.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 217/4

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1369,
      11. august 2016,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  20. detsembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase uurimise seoses Indiast pärit ja kõrgtugevast malmist (keragrafiitmalmist) valmistatud torude impordiga liitu. 11. märtsil 2015 algatas komisjon subsiidiumidevastase uurimise seoses sama Indiast pärit toote impordiga liitu.

                  (2)

                  18. septembril 2015 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2015/1559 (2) (edaspidi „ajutine dumpinguvastane määrus“). Komisjon ei kehtestanud Indiast pärit kõrgtugevast malmist torude impordi suhtes ajutist tasakaalustavat tollimaksu.

                  (3)

                  17. märtsil 2016 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2016/388 (3) (edaspidi „lõplik dumpinguvastane määrus“) ja rakendusmääruse (EL) 2016/387 (4) (edaspidi „lõplik tasakaalustav määrus“).

                  (4)

                  Vastavalt dumpinguvastasele alusmäärusele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1037 (5) („subsiidiumidevastane alusmäärus“) ei saa eksporditoetusi ega dumpingumarginaale kumuleerida, kuna ekspordisubsiidiumid põhjustavad dumpingut. Ekspordisubsiidiumid vähendavad ekspordihindu ning suurendavad dumpingumarginaale. Seetõttu võttis komisjon arvesse asjaolu, et uuritud subsideerimiskavadest kolm olid ekspordisubsiidiumid. Komisjon vähendas dumpinguvastase uurimise raames lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse paralleelses subsiidiumidevastases uurimises kindlaks tehtud ekspordisubsiidiumide võrra (6).

                  (5)

                  Lõplikus dumpinguvastases määruses kehtestati äriühingu Electrosteel Castings Ltd (edaspidi „ECL“) lõplikuks dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 % ning äriühingu Jindal Saw Ltd (edaspidi „Jindal“) ja kõigi teiste äriühingute tollimaksuks 14,1 % (7). Samas määruses kehtestati ECLi dumpingumarginaaliks 4,1 % ning Jindali ja kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaaliks 19,0 % (8). Nii oli kahe äriühingu puhul kindlaks tehtud lõplik dumpingumarginaal väiksem kui kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

                  (6)

                  Lõpliku dumpinguvastase määruse artiklis 2 on sätestatud, et tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud määrasid, vabastatakse. Mitme liikmesriigi tolliasutused on aga komisjonile märkinud, et kõnealune säte oma praeguses sõnastuses tekitab teatavat segadust seoses tegeliku rakendamisega juhtumi konkreetsetel asjaoludel.

                  (7)

                  Seetõttu tuleks lõpliku dumpinguvastase määruse artiklit 2 muuta, et konkreetselt sätestada, et vabastada tuleb tagatiseks antud summad, mis ületavad ainult dumpingumarginaali, kuna ajutist tasakaalustavat tollimaksu ei ole kehtestatud.

                  (8)

                  Kui lõpliku dumpinguvastase määruse artikli 2 alusel lõplikult sisse nõutud ajutised tollimaksud ületavad käesoleva määrusega sätestatuid, tuleks see summa tagasi maksta või seda vähendada.

                  (9)

                  Komisjon jättis lõplikus dumpinguvastases ja lõplikus tasakaalustavas määruses vaatlusaluse toote määratlusest välja sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torud (edaspidi „katmata torud“) (9). Komisjon peab asjakohaseks jälgida katmata torude importi liitu. Seetõttu kehtestatakse katmata torudele eraldi TARICi koodid.

                  (10)

                  Sellest muudatusest teavitati huvitatud isikuid ja neile anti võimalus esitada märkusi. Muudatuse kohta märkusi ei esitatud.

                  (11)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) 2016/388 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 2
                  Rakendusmääruse (EL) 2015/1559 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena kogutud summad nõutakse lõplikult sisse järgmistes määrades, mis võrduvad kindlaks tehtud lõplike dumpingumarginaalidega:

                              Äriühing

                              Electrosteel Castings Ltd

                              4,1 %

                              Jindal Saw Limited

                              19 %

                              Kõik teised äriühingud

                              19 %“

                  2)

                  Lisatakse järgmised artiklid 1a ja 1b:
                  „Artikkel 1a
                  Sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torude („katmata torude“) TARICi koodid on 7303001020 ja 7303009020.
                  Artikkel 1b
                  Vastavalt artiklile 2 makstud või raamatupidamisarvestusse kantud tollimaksu summa, mis ületab kooskõlas artikliga 1 kehtestatud summat, tuleb tagasi maksta või seda tuleb vähendada.
                  Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (*) artiklis 236 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (**) artiklis 121 sätestatud aja jooksul.

                     (*)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1)."

                     (**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).“"

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Käesolevat määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 19. märtsist 2016, välja arvatud sätteid TARICi koodide 7303001020 ja 7303009020 kehtestamise kohta.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 11. august 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

         (2)  Komisjoni 18. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1559, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 244, 19.9.2015, lk 25).

         (3)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 53).

         (4)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

         (6)  Vt lõpliku dumpinguvastase määruse põhjendus 160.

         (7)  Vt lõpliku dumpinguvastase määruse artikli 1 lõige 2.

         (8)  Vt lõpliku dumpinguvastase määruse põhjendus 160.

         (9)  Vt lõpliku dumpinguvastase määruse artikkel 1 ja põhjendused 13–18 ning lõpliku tasakaalustava määruse artikkel 1 ja põhjendused 24–29.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 256/2011, 15. märts 2011 , millega määratakse kindlaks alates 16. märtsist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

text:
               16.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 69/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 256/2011,
   15. märts 2011,
   millega määratakse kindlaks alates 16. märtsist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

               (3)

               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

               (4)

               Seepärast tuleks alates 16. märtsist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. märtsist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 16. märtsil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. märts 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

      I LISA

         Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. märtsist 2011

                  CN-kood

                  Kaupade kirjeldus

                  Imporditollimaks (1)

                  (eurot/t)

                  1001 10 00

                  Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

                  0,00

                  keskmise kvaliteediga

                  0,00

                  madala kvaliteediga

                  0,00

                  1001 90 91

                  Pehme NISU seemneks

                  0,00

                  ex 1001 90 99

                  Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

                  0,00

                  1002 00 00

                  RUKIS

                  0,00

                  1005 10 90

                  MAIS seemneks, v.a hübriidid

                  0,00

                  1005 90 00

                  MAIS, v.a seemneks (2)

                  0,00

                  1007 00 90

                  TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

                  0,00

         (1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                  —

                  3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

                  —

                  2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

         (2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

      II LISA

         I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

      1.3.2011-14.3.2011

                  1.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              (eurot/t)

                              Pehme nisu (1)

                              Mais

                              Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

                              Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

                              Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

                              Oder

                              Börs

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              —

                              Noteering

                              256,33

                              200,16

                              —

                              —

                              —

                              —

                              FOB-hind Ameerika Ühendriikides

                              —

                              —

                              304,48

                              294,48

                              274,48

                              173,42

                              Lahe lisatasu

                              102,15

                              14,27

                              —

                              —

                              —

                              —

                              Suure Järvistu lisatasu

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

                              18,59 eurot/t

                              Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

                              — eurot/t

         (1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2067, 17. november 2015, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 miinimumnõuded, mille alusel sertifitseeritakse füüsilisi isikuid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega ning külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega ning äriühinguid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega, samuti sellise sertifitseerimise vastastikuse tunnustamise tingimused (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               18.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 301/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2067,
   17. november 2015,
   millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 miinimumnõuded, mille alusel sertifitseeritakse füüsilisi isikuid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega ning külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega ning äriühinguid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega, samuti sellise sertifitseerimise vastastikuse tunnustamise tingimused
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 12,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 517/2014 on sätestatud äriühingute ja füüsiliste isikute sertifitseerimisega seotud kohustused. Erinevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 842/2006 (2) hõlmavad asjaomased seadmed füüsiliste isikute sertifitseerimise puhul ka külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmeid. Määruses (EL) nr 517/2014 on sätestatud ka nõuded sertifitseerimisprogrammide sisu kohta, sh teave, mis käsitleb asjakohaseid tehnoloogialahendusi fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks ja nende tehnoloogialahenduste ohutut käsitsemist.

               (2)

               Seepärast on vaja määruse (EL) nr 517/2014 artikli 10 kohaldamiseks ajakohastada tegevuse ulatuse ning oskuste ja teadmistega seotud miinimumnõudeid ning sätestada sertifitseerimiskord ja vastastikuse tunnustamise tingimused.

               (3)

               Selleks et võtta arvesse olemasolevaid kvalifitseerimis- ja sertifitseerimissüsteeme, eelkõige nüüdseks kehtetuks tunnistatud määruse (EÜ) nr 842/2006 alusel vastu võetud süsteeme, samuti komisjoni määruses (EÜ) nr 303/2008 (3) sätestatud nõudeid, tuleks need nõuded võimalikult suures ulatuses käesolevasse määrusesse lõimida.

               (4)

               Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 303/2008 tunnistada kehtetuks.

               (5)

               Selleks et liikmesriikidel oleks aega oma füüsiliste isikute sertifitseerimise programme kohandada, et need hõlmaksid külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega seotud toiminguid, on asjakohane, et käesoleva määruse nõuet sertifikaadi olemasolu kohta tuleks külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega seotud toimingute suhtes kohaldada alates 1. juulist 2017.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse miinimumnõuded, mille alusel sertifitseeritakse artikli 2 lõikes 1 osutatud toiminguid tegevaid füüsilisi isikuid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega ning paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega, ning artikli 2 lõikes 2 osutatud toiminguid tegevaid äriühinguid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega, samuti nende nõuete kohaselt välja antud sertifikaatide vastastikuse tunnustamise tingimused.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmisi toiminguid tegevate füüsiliste isikute suhtes:

               a)

               selliste seadmete lekkekontroll, mis sisaldavad vähemalt 5 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, välja arvatud juhul, kui sellised seadmed on hermeetiliselt suletud, sellisena märgistatud ja sisaldavad vähem kui 10 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase;

               b)

               kokkukogumine;

               c)

               paigaldamine;

               d)

               remont, hooldamine või teenindamine;

               e)

               kasutuselt kõrvaldamine.

         2.   Seda kohaldatakse ka selliste äriühingute suhtes, kes teevad muude osaliste jaoks järgmisi paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ja soojuspumpadega seotud toiminguid:

               a)

               paigaldamine;

               b)

               remont, hooldamine või teenindamine;

               c)

               kasutuselt kõrvaldamine.

         3.   Käesolevat määrust ei kohaldata tootja ruumides toimuva artiklis 1 osutatud seadmete tootmise ega remondi suhtes.
   Artikkel 3
   Füüsiliste isikute sertifitseerimine
   1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud toiminguid tegeval füüsilisel isikul peab olema artiklis 4 nimetatud sertifikaat käesoleva artikli lõikega 2 ette nähtud asjaomase kategooriaga.
   2.   Sertifikaate, mis tõendavad, et nende omanik täidab artikli 2 lõikes 1 osutatud ühe või mitme toimingu tegemise nõudeid, antakse füüsilistele isikutele järgmistes kategooriates:

               a)

               I kategooria sertifikaadi omanik võib teha kõiki artikli 2 lõikes 1 sätestatud toiminguid;

               b)

               II kategooria sertifikaadi omanik võib teha artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud toiminguid, kui see ei sisalda fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava jahutuskontuuri avamist. II kategooria sertifikaadi omanik võib teha artikli 2 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud toiminguid seoses artiklis 1 osutatud seadmetega, mis sisaldavad alla 3 kg fluoritud kasvuhoonegaase, või kui tegemist on asjakohaselt märgistatud hermeetiliselt suletud süsteemidega, mis sisaldavad alla 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase;

               c)

               III kategooria sertifikaadi omanik võib teha artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud toimingut seoses artiklis 1 osutatud seadmetega, mis sisaldavad alla 3 kg fluoritud kasvuhoonegaase, või kui tegemist on asjakohaselt märgistatud hermeetiliselt suletud süsteemidega, mis sisaldavad alla 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase;

               d)

               IV kategooria sertifikaadi omanik võib teha artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud toimingut, kui see ei sisalda fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava jahutuskontuuri avamist.

         3.   Lõiget 1 ei kohaldata järgmisi toiminguid tegevate füüsiliste isikute suhtes:

               a)

               süsteemi osade või seadme kõva- ja pehmejoodisjootmine või keevitamine artikli 2 lõikes 1 osutatud toimingute käigus, kui asjaomasel isikul on siseriiklike õigusaktidega nõutud kvalifikatsioon selliste toimingute tegemiseks, eeldusel, et ta tegutseb sellise isiku järelevalve all, kellel on asjaomast toimingut hõlmav sertifikaat ja kes vastutab täielikult kõnealuse toimingu õigesti tegemise eest;

               b)

               fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/19/EL (4) hõlmatud seadmetest, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase vähem kui 3 kg ja vähem kui 5 CO2-ekvivalenttonni, ruumides, mille kohta on sama direktiivi artikli 9 lõigete 1 ja 2 kohaselt välja antud luba, tingimusel et asjaomase isiku tööandja on luba omav äriühing ja isik on läbinud käesoleva määruse I lisa kohasele III kategooriale vastavaid miinimumoskusi ja -teadmisi käsitleva kursuse, mida tõendab loa omaniku väljaantud pädevuskinnitus.

         4.   Füüsilisele isikule, kes teeb ühte artikli 2 lõikes 1 osutatud toimingut, ei kehti käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõue järgmistel tingimustel:

               a)

               ta osaleb asjakohast toimingut hõlmava sertifikaadi saamiseks õppekursusel ning

               b)

               ta teeb asjaomast toimingut sellise isiku järelevalve all, kellel on kõnealust toimingut hõlmav sertifikaat ja kes vastutab täielikult kõnealuse toimingu õigesti tegemise eest.

         Esimeses lõigus sätestatud erandit kohaldatakse sellisel ajavahemikul, mille jooksul tehakse artikli 2 lõikes 1 osutatud toiminguid, kuid mis ei ületa kokku 24 kuud.
   Artikkel 4
   Füüsilise isiku sertifikaat
   1.   Artiklis 7 osutatud sertifitseerimisasutus annab sertifikaadi välja füüsilisele isikule, kes on läbinud artiklis 8 osutatud hindamisasutuse korraldatud teoreetilise ja praktilise eksami, mis hõlmab I lisas asjaomase kategooria kohta kehtestatud miinimumoskusi ja -teadmisi.
   2.   Sertifikaat peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

               a)

               sertifitseerimisasutuse nimi, sertifikaadi omaniku täielik nimi, sertifikaadi number ja kehtivusaja lõpp (kui see on olemas);

               b)

               füüsilise isiku sertifikaadi kategooria vastavalt artikli 3 lõikele 2 ja sertifikaadi omanikul teha lubatud toimingud ning vajaduse korral on sertifikaadile märgitud asjaomane seadmetüüp;

               c)

               väljaandmise kuupäev ja väljaandja allkiri.

         3.   Kui olemasolev eksamipõhine sertifitseerimissüsteem hõlmab konkreetse kategooria kohta I lisas kehtestatud miinimumoskusi ja -teadmisi ning vastab artiklite 7 ja 8 nõuetele, kuid sellega seotud pädevuskinnitus ei sisalda käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud elemente, võib artiklis 7 osutatud sertifitseerimisasutus anda asjaomase kutseoskuse valdajale välja vastavat kategooriat käsitleva sertifikaadi eksami uuesti sooritamist nõudmata.
   4.   Kui olemasolev eksamipõhine süsteem, mille alusel sertifitseeritakse füüsilisi isikuid, kes teevad ühte või mitut artikli 2 lõikes 1 sätestatud toimingut seoses külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega, vastab artiklite 7 ja 8 nõuetele ning katab osaliselt konkreetse kategooria kohta I lisas kehtestatud miinimumoskused, võivad sertifitseerimisasutused asjaomase kategooria kohta välja anda sertifikaadi, tingimusel et taotleja läbib lisaeksami nende oskuste ja teadmiste kohta, mida artiklis 8 osutatud hindamisasutuse läbi viidud sertifitseerimine ei hõlmanud.
   Artikkel 5
   Äriühingute sertifitseerimine
   Artikli 2 lõikes 2 osutatud äriühingutel peab olema artiklis 6 osutatud sertifikaat.
   Artikkel 6
   Äriühingu sertifikaat
   1.   Artikli 7 kohane sertifitseerimisasutus annab äriühingule välja sertifikaadi ühe või mitme artikli 2 lõikes 2 osutatud toimingu tegemiseks, kui äriühing vastab järgmistele tingimustele:

               a)

               äriühingus töötab piisav arv artikli 3 kohaselt sertifitseeritud füüsilisi isikuid, et teha sertifitseerimist nõudvaid toiminguid eeldatava töömahu katmiseks;

               b)

               on olemas tõendid, et sertifitseerimist nõudvaid toiminguid tegevate füüsiliste isikute käsutuses on vajalikud töövahendid ja -meetodid.

         2.   Sertifikaat peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

               a)

               sertifitseerimisasutuse nimi, sertifikaadi omaniku täielik nimi, sertifikaadi number ja kehtivusaja lõpp (kui see on olemas);

               b)

               sertifikaadi omanikul teha lubatud toimingud, kusjuures märgitud on ka asjaomase seadme maksimaalne külmaaine kogus kilogrammides;

               c)

               väljaandmise kuupäev ja väljaandja allkiri.

         Artikkel 7
   Sertifitseerimisasutus
   1.   Artiklis 2 osutatud ühte või mitut toimingut tegevatele füüsilistele isikutele või äriühingutele sertifikaatide väljaandmiseks nähakse siseriiklike õigusaktidega ette sertifitseerimisasutus või selle määrab liikmesriigi pädev asutus või muu selleks volitatud asutus.
   Sertifitseerimisasutus on oma tegevuses sõltumatu ja erapooletu.
   2.   Sertifitseerimisasutus kehtestab sertifikaatide väljaandmise, peatamise ja tühistamise korra ning kohaldab seda.
   3.   Sertifitseerimisasutus säilitab andmed, mille alusel on võimalik kontrollida sertifitseeritud isiku või äriühingu staatust. Andmed tõendavad sertifitseerimismenetluse edukat läbimist. Andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat.
   Artikkel 8
   Hindamisasutus
   1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud füüsilistele isikutele korraldab eksameid liikmesriigi pädeva asutuse määratud hindamisasutus või muu selleks volitatud asutus. Ka artiklis 7 osutatud sertifitseerimisasutus võib olla hindamisasutus. Hindamisasutus on oma tegevuses sõltumatu ja erapooletu.
   2.   Eksamid kavandatakse ja koostatakse nii, et oleks tagatud I lisas kehtestatud miinimumoskuste ja -teadmiste kontrollimine.
   3.   Üksikute ja üldiste hindamistulemuste dokumenteerimiseks võtab hindamisasutus vastu aruandluskorra ja säilitab andmed.
   4.   Hindamisasutus tagab, et eksamit vastu võtma määratud eksamineerijatel on vajalikud teadmised asjakohaste eksamineerimismeetodite ja -dokumentide kohta ning kohane pädevus eksamiga hõlmatud valdkonnas. Hindamisasutus tagab ka praktilise eksami jaoks vajalike seadmete, vahendite ja materjalide olemasolu.
   Artikkel 9
   Teavitamine
   1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 1. jaanuaril 2017 artikli 7 kohaste füüsilisi isikuid ja äriühinguid sertifitseerivate asutuste nimedest ja kontaktandmetest ning artikli 4 nõuetele vastavate füüsiliste isikute sertifikaatide ja artikli 6 nõuetele vastavate äriühingute sertifikaatide nimetustest komisjoni määrusega (EL) 2015/2065 (5). kehtestatud vormil.
   2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata lõike 1 kohaselt esitatud andmete muutumisest.
   Artikkel 10
   Vastastikuse tunnustamise tingimused
   1.   Vastastikku tunnustatakse üksnes neid teistes liikmesriikides välja antud sertifikaate, mis on välja antud füüsilistele isikutele kooskõlas artikliga 4 ja äriühingutele kooskõlas artikliga 6.
   2.   Liikmesriik võib nõuda teises liikmesriigis välja antud sertifikaadi omanikult sertifikaadi tõlke esitamist mõnes teises liidu ametlikus keeles.
   Artikkel 11
   Kehtetuks tunnistamine
   Määrus (EÜ) nr 303/2008 tunnistatakse kehtetuks.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EÜ) nr 303/2008 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 12
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Selliste füüsiliste isikute suhtes, kes teevad ühte või mitut artikli 2 lõikes 1 sätestatud toimingut seoses külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmetega, kohaldatakse artikli 3 lõiget 1 alates 1. juulist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006, 17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (ELT L 161, 14.6.2006, lk 1).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 303/2008, 2. aprill 2008, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 miinimumnõuded ja tingimused teatavate fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate statsionaarsete jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpadega tegelevate äriühingute ja töötajate sertifitseerimise vastastikusele tunnustamisele (ELT L 92, 3.4.2008, lk 3).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/19/EL, 4. juuli 2012, elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 38).

      (5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2065, 17. november 2015, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 liikmesriikide koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest teavitamise vorm (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 14).

      I LISA

         Hindamisasutuste kontrollitavate oskuste ja teadmiste miinimumnõuded

                  1.

                  Iga artikli 3 lõikes 2 osutatud kategooria eksam hõlmab järgmist:

                              a)

                              ühest või mitmest küsimusest koosnev teooriaosa, millega kontrollitakse kategooria veerus tähega „T” märgitud teadmist või oskust;

                              b)

                              praktiline eksam, mille käigus taotleja teeb kategooria veerus tähega „P” märgitud toimingu asjakohaste materjalide, töövahendite ja seadmetega.

                  2.

                  Eksam hõlmab kõiki oskuste ja teadmiste rühmi 1, 2, 3, 4, 5, 10 ja 11.

                  3.

                  Eksam hõlmab vähemalt ühte oskuste ja teadmiste rühmadest 6, 7, 8 ja 9. Kandidaat ei tea enne eksamit, millist neist neljast komponendist kontrollitakse.

                  4.

                  Kui kategooria veerus on üks kast, mis vastab oskuste ja teadmiste veeru mitmele kastile (mitmele oskusele ja teadmisele), siis tähendab see, et kõiki oskusi ja teadmisi ei ole tingimata vaja eksami käigus kontrollida.

                  KATEGOORIAD

                  OSKUSED JA TEADMISED

                  I

                  II

                  III

                  IV

                  1

                     Termodünaamika alused

                  1.01

                  ISO standardühikute tundmine – temperatuur, rõhk, mass, tihedus, energia

                  T

                  T

                  —

                  T

                  1.02

                  Külmasüsteemide tööpõhimõtete teooria: termodünaamika alused (põhilised terminid, parameetrid ja protsessid, nagu ülekuumendus, kõrgrõhupool, komprimeerimissoojus, entalpia, külmutusefekt, madalrõhupool, alajahutus), külmaainete omadused ja termodünaamiline muundumine, sh zeotroopsete segude ja vedeliku olekute määramine.

                  T

                  T

                  —

                  —

                  1.03

                  Asjakohaste tabelite ja diagrammide kasutamine ning tõlgendamine kaudse lekkekontrolli läbiviimisel (sh süsteemi hea toimimise kontroll): log p/h diagramm, külmaaine küllastamistabelid, üheastmelise külmasüsteemi diagramm

                  T

                  T

                  —

                  —

                  1.04

                  Süsteemi peamiste komponentide (kompressor, aurusti, kondensaator, termoreguleerventiilid) tööpõhimõtte ja külmaaine termodünaamilise muundumise kirjeldamine

                  T

                  T

                  —

                  —

                  1.05

                  Külmasüsteemi järgmiste osade tööpõhimõtete teadmine ning nende roll ja tähtsus külmaaine lekke vältimises ja kindlaksmääramises: a) ventiilid (kuulventiiliga kraanid, membraanventiilid, vesiventiilid, kaitseklapid), b) temperatuuri ja rõhu kontrollseadmed, c) vaateklaasid ja niiskusindikaatorid, d) sulatusseadmed, e) süsteemi kaitseseadmed, f) mõõteseadmed, g) õlikontrolli süsteemid, h) ressiivrid, i) vedeliku ja õli separaatorid

                  —

                  —

                  —

                  1.06

                  Teadmised jahutustsüklis kasutatavate alternatiivsete külmaainete käitumise eripäradest, füüsikalistest näitajatest, lahendustest, süsteemidest, hälvetest ning komponentidest, mida kõnealuste ainete puhul kasutatakse

                  T

                  T

                  T

                  T

                  2

                     Külmaainete keskkonnamõju ja vastavad keskkonnaalased õigusaktid

                  2.01

                  Põhiteadmised ELi ja rahvusvahelistest kliimamuutusi käsitlevatest poliitikameetmetest, sh ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon

                  T

                  T

                  T

                  T

                  2.02

                  Põhiteadmised globaalse soojendamise potentsiaali (GWP) mõistest, fluoritud kasvuhoonegaaside ja muude gaaside kasutamisest külmaainena, fluoritud kasvuhoonegaaside heite mõjust kliimale (nende gaaside GWP) ning määruse (EL) nr 517/2014 asjakohastest sätetest ja asjakohastest rakendusaktidest

                  T

                  T

                  T

                  T

                  3

                     Enne süsteemi käivitamist, pärast pikka mittekasutamisperioodi, pärast hooldust või remonti või töö käigus tehtav kontroll

                  3.01

                  Survetesti läbiviimine süsteemi tugevuse kontrollimiseks

                  P

                  P

                  —

                  —

                  3.02

                  Survetesti läbiviimine süsteemi tiheduse kontrollimiseks

                  3.03

                  Vaakumpumba kasutamine

                  3.04

                  Süsteemi tühjendamine tavapraktika kohaselt õhu ja niiskuse eraldamiseks

                  3.05

                  Andmete kandmine seadme hoolderaamatusse ning kontrollaruande kirjutamine eksami jooksul tehtud testi(de) ja/või kontrolli(de) kohta.

                  T

                  T

                  —

                  —

                  4

                     Lekkekontroll

                  4.01

                  Jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade võimalike lekkekohtade teadmine

                  T

                  T

                  —

                  T

                  4.02

                  Seadme hoolderaamatu kontroll enne lekkekontrolli läbiviimist ning korduvate probleemide ja eritähelepanu nõudvate probleemsete kohtade kindlakstegemise oskus

                  T

                  T

                  —

                  T

                  4.03

                  Süsteemi visuaalne ja manuaalne kontroll vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1516/2007 (1)

                  P

                  P

                  —

                  P

                  4.04

                  Süsteemi lekkekontrolli läbiviimine kaudseid meetodeid kasutades vastavalt määrusele (EÜ) nr 1516/2007 ning süsteemi kasutusjuhendile

                  P

                  P

                  —

                  P

                  4.05

                  Kaasaskantavate mõõteriistade (nagu manomeetrid, termomeetrid ja multimeetrid) kasutamine, et mõõta pinget/voolutugevust/takistust kaudsete lekkekontrolli meetodite puhul, ning mõõdetud parameetrite tõlgendamine.

                  P

                  P

                  —

                  P

                  4.06

                  Süsteemi lekkekontrolli läbiviimine määruses (EÜ) nr 1516/2007 osutatud otseste meetodite abil

                  P

                  —

                  —

                  —

                  4.07

                  Süsteemi lekkekontrolli läbiviimine määruses (EÜ) nr 1516/2007 osutatud otseste meetodite abil, mis ei sisalda jahutuskontuuri avamist

                  —

                  P

                  —

                  P

                  4.08

                  Asjakohase elektroonilise lekketuvastusseadme kasutamine

                  P

                  P

                  —

                  P

                  4.09

                  Andmete kandmine seadme hoolderaamatusse

                  T

                  T

                  —

                  T

                  5

                     Keskkonnasõbralikud töövõtted süsteemi paigaldamise, hooldamise, teenindamise ja külmaaine kokkukogumise käigus

                  5.01

                  Mõõteseadmete ja torude ühendamine ja lahtiühendamine nii, et tekkiv heide oleks minimaalne

                  P

                  P

                  —

                  —

                  5.02

                  Külmaaine mahuti tühjendamine ja täitmine külmaaine esinemisel nii vedeliku kui gaasina

                  P

                  P

                  P

                  —

                  5.03

                  Kogumisseadmete kasutamine külmaaine kokkukogumiseks ning nende kokku- ja lahtiühendamine nii, et tekkiv heide oleks minimaalne

                  P

                  P

                  P

                  —

                  5.04

                  F-gaase sisaldava õli eemaldamine süsteemist

                  P

                  P

                  P

                  —

                  5.05

                  Külmaaine esinemise oleku (vedelik/gaas) ja selle seisundi (alajahutatud, küllastunud või ülekuumendatud) kindlakstegemine enne aine lisamist, et tagada juurdelisamise õige meetod ja kogus. Süsteemi täitmine külmaainega (nii vedeliku kui gaasi kujul) ilma külmaaine kadudeta

                  P

                  P

                  —

                  —

                  5.06

                  Õiget tüüpi kaalu valimine ja külmaaine kaalumine selle abil

                  P

                  P

                  P

                  —

                  5.07

                  Lisatud ja kokkukogutud külmaainekoguste märkimine seadme hoolderaamatusse

                  T

                  T

                  —

                  —

                  5.08

                  Saastunud külmaaine ja õlide käitlemise, korduskasutamise, taasväärtustamise, säilitamise ja transpordi nõuded ja kord

                  T

                  T

                  T

                  —

                  6

                     Komponent: kolb-, kruvi- ja scroll-kompressorite paigaldamine, töölepanek ja hooldamine

                  6.01

                  Kompressori tööpõhimõtte (sh võimsuse kontroll ja õlitussüsteem) ja sellega seotud võimaliku külmaainelekke või -väljumise selgitamine

                  T

                  T

                  —

                  —

                  6.02

                  Kompressori õige paigaldamine, sh kontroll- ja ohutusseadmed, nii et kompressori töö ajal ei tekiks lekkeid ega ulatuslikku väljumist

                  P

                  P

                  —

                  —

                  6.03

                  Ohutus- ja kontroll-lülitite reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  6.04

                  Imi- ja surveklapi reguleerimine

                  6.05

                  Õlitagastussüsteemi kontrollimine

                  6.06

                  Kompressori käivitamine ja seiskamine ning kompressori optimaalsete tööparameetrite kontrollimine, sh kompressori töö ajal tehtavad mõõtmised

                  P

                  P

                  —

                  —

                  6.07

                  Kompressori seisukorda kirjeldava aruande koostamine, määrates kindlaks kompressori töös esineda võivad häired, mis võiksid süsteemi kahjustada ning lõpuks põhjustada külmaaine leket või väljumist, kui vastavaid abinõusid tarvitusele ei võeta

                  T

                  T

                  —

                  —

                  7

                     Komponent: õhk- ja vesijahutusega kondensaatorite paigaldamine, töölepanek ja hooldamine

                  7.01

                  Kondensaatori tööpõhimõtte ja sellega seotud lekkeriskide selgitamine

                  T

                  T

                  —

                  —

                  7.02

                  Kondensaatori surverõhu pressostaadi reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  7.03

                  Kondensaatori õige paigaldamine, sh kontroll- ja ohutusseadmed, nii et kompressori töö ajal ei tekiks leket ega ulatuslikku väljumist

                  P

                  P

                  —

                  —

                  7.04

                  Ohutus- ja kontroll-lülitite reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  7.05

                  Surve- ja vedelatorustiku kontrollimine

                  7.06

                  Mittekondenseeruvate gaaside eemaldamine kondensaatorist, kasutades selleks ette nähtud seadet

                  P

                  —

                  —

                  —

                  7.07

                  Kondensaatori käivitamine ja seiskamine ning selle korrasoleku kontrollimine, sh kondensaatori töö ajal tehtavad mõõtmised

                  P

                  P

                  —

                  —

                  7.08

                  Kondensaatori soojusvahetuspinna kontrollimine

                  P

                  P

                  —

                  —

                  7.09

                  Kondensaatori seisukorda kirjeldava aruande koostamine, määrates kindlaks kondensaatori töös esineda võivad häired, mis võiksid süsteemi kahjustada ning lõpuks põhjustada külmaaine leket või väljumist, kui vastavaid abinõusid tarvitusele ei võeta

                  T

                  T

                  —

                  —

                  8

                     Komponent: õhu ja vedeliku jahutuse aurustite paigaldamine, töölepanek ja hooldamine

                  8.01

                  Aurusti tööpõhimõtte (sh sulatussüsteem) ja sellega seotud lekkeriskide selgitamine

                  T

                  T

                  —

                  —

                  8.02

                  Aurusti aurustusrõhu reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  8.03

                  Aurusti õige paigaldamine, sh kontroll- ja ohutusseadmed, nii et aurusti töö ajal ei tekiks leket ega ulatuslikku väljumist

                  P

                  P

                  —

                  —

                  8.04

                  Ohutus- ja kontroll-lülitite reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  8.05

                  Vedeliku- ja imitorustiku õiges asetuses kontrollimine

                  8.06

                  Kuuma gaasi sisaldava sulatustorustiku kontrollimine

                  8.07

                  Aurustumisrõhu regulaatori reguleerimine

                  8.08

                  Aurusti käivitamine ja seiskamine ning selle korrasoleku kontrollimine, sh aurusti töö ajal tehtavad mõõtmised

                  P

                  P

                  —

                  —

                  8.09

                  Aurusti soojusvahetuspinna kontroll

                  P

                  P

                  —

                  —

                  8.10

                  Aurusti seisukorda kirjeldava aruande koostamine, määrates kindlaks aurusti töös esineda võivad häired, mis võiksid süsteemi kahjustada ning lõpuks põhjustada külmaaine leket või väljumist, kui vastavaid abinõusid tarvitusele ei võeta

                  T

                  T

                  —

                  —

                  9

                     Komponent: termostaatiliste paisventiilide ja muude komponentide paigaldamine, töölepanek ja hooldamine

                  9.01

                  Eri paisventiilide (termostaatilised paisventiilid, kapillaartorud) tööpõhimõtte ja nendega seotud lekkeriskide kirjeldamine

                  T

                  T

                  —

                  —

                  9.02

                  Ventiilide õige paigaldamine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  9.03

                  Mehhaaniliste/elektrooniliste termostaatiliste paisventiilide reguleerimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  9.04

                  Mehhaaniliste ja elektrooniliste termostaatide reguleerimine

                  9.05

                  Rõhu järgi juhitavate ventiilide reguleerimine

                  9.06

                  Mehhaaniliste ja elektrooniliste rõhuregulaatorite reguleerimine

                  9.07

                  Õlieraldi töö kontrollimine

                  P

                  —

                  —

                  —

                  9.08

                  Filterkuivati seisukorra kontrollimine

                  9.09

                  Nende komponentide seisukorda kirjeldava aruande koostamine, määrates kindlaks komponentide töös esineda võivad häired, mis võiksid süsteemi kahjustada ning lõpuks põhjustada külmaaine leket või väljumist, kui vastavaid abinõusid tarvitusele ei võeta

                  T

                  —

                  —

                  —

                  10

                     Torustik: külmaseadmetesse lekkekindlate torusüsteemide ehitamine

                  10.01

                  Jahutus- ja kliimaseadmetes ning soojuspumpades kasutatavatele metalltorudele ja -osadele lekkekindlate liidete keevitamine, jootmine ja/või pehmejootmine

                  P

                  P

                  —

                  —

                  10.02

                  Torustike ja nende osade kinnituste valmistamine ja kontrollimine

                  P

                  P

                  —

                  —

                  11

                     Teave, mis käsitleb asjakohaseid tehnoloogialahendusi fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks ja nende ohutut käitlemist

                  11.01

                  Teadmised fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks kasutatavate asjakohaste tehnoloogialahenduste ja nende ohutu käitlemise kohta

                  T

                  T

                  T

                  T

                  11.02

                  Teadmised asjakohastest süsteemi konstruktsioonidest, mille abil fluoritud kasvuhoonegaaside kogust vähendada ja energiatõhusust suurendada

                  T

                  T

                  —

                  —

                  11.03

                  Teadmised tuleohtlike või mürgiste külmaainete või suuremat töörõhku nõudvate külmaainete kasutamise, säilitamise ja transpordiga seotud ohutuseeskirjadest ja standarditest

                  T

                  T

                  —

                  —

                  11.04

                  Arusaam sellest, millised head ja halvad küljed (eelkõige energiatõhususe seisukohast) on alternatiivsetel külmaainetel sõltuvalt kavandatud kasutusotstarbest ja eri piirkondade kliimatingimustest

                  T

                  T

                  —

                  —

         (1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1516/2007, 19. detsember 2007, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 standarditud lekkekontrolli nõuded teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavatele statsionaarsetele jahutus- ja kliimaseadmetele ning soojuspumpadele (ELT L 335, 20.12.2007, lk 10).

      II LISA

         Vastavustabel

                  Määrus (EÜ) nr 303/2008

                  Käesolev määrus

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artikkel 3

                  —

                  Artikli 4 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 3 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 4 lõike 3 punkt a

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 4 lõike 3 punktid b ja c

                  Artikli 3 lõike 3 punktid a ja b

                  Artikli 4 lõige 4

                  —

                  Artikkel 5

                  Artikkel 4

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  Artikkel 5

                  Artikkel 8

                  Artikkel 6

                  Artikkel 9

                  —

                  Artikkel 10

                  Artikkel 7

                  Artikkel 11

                  Artikkel 8

                  Artikkel 12

                  Artikkel 9

                  Artikkel 13

                  Artikkel 10

                  —

                  Artikkel 11

                  Artikkel 14

                  Artikkel 12

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1064/2013, 30. oktoober 2013 , millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2013/2014

text:
               31.10.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 289/46

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1064/2013,
   30. oktoober 2013,
   millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2013/2014
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1670/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, (2) eriti selle artiklit 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks igal aastal kindlaks määratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud üldkoguste ja turustatud üldkoguste keskmist omavahelist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.

               (2)

               Ühendkuningriigi poolt ajavahemiku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012 kohta esitatud teabe põhjal oli Šoti viski keskmine laagerdumisaeg 2012. aastal seitse aastat.

               (3)

               Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2012 (3) ei toimi enam, kuna see põhines 2012/2013. aastal kohaldatavatel koefitsientidel. Seetõttu tuleks kehtestada koefitsiendid ajavahemikuks 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014.

               (4)

               Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3 artikliga 10 on välistatud toetuste maksmine eksportimisel Liechtensteini, Islandile ja Norrasse. Lisaks on Euroopa Liit sõlminud teatavate kolmandate riikidega lepingud, millega nähakse ette eksporditoetuste kaotamine. Seetõttu tuleks seda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 7 lõikega 2 koefitsiendi arvutamisel ajavahemikuks 2013/2014 arvesse võtta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Ajavahemikul 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 Ühendkuningriigis Šoti viski valmistamiseks kasutatavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1670/2006 artiklis 4, on sätestatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. oktoober 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 33.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2012, 16. august 2012, millega määratakse Šoti viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2012/2013 (ELT L 219, 17.8.2012, lk 13).

      LISA

                  Ühendkuningriigis kohaldatavad koefitsiendid

                  Kohaldamisperiood

                  Kohaldatav koefitsient

                  odrast valmistatud linnastele, mida kasutatakse linnaseviski valmistamiseks

                  teraviljale, mida kasutatakse teraviljaviski valmistamiseks

                  1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014

                  0,667

                  0,515


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 443/2014, 30. aprill 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 tomatite, kurkide, lauaviinamarjade, aprikooside, kirsside (välja arvatud hapukirsid), virsikute (sealhulgas nektariinid) ja ploomide suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

text:
               1.5.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 130/41

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 443/2014,
   30. aprill 2014,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 tomatite, kurkide, lauaviinamarjade, aprikooside, kirsside (välja arvatud hapukirsid), virsikute (sealhulgas nektariinid) ja ploomide suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011 (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

               (2)

               Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid saadaolevaid andmeid 2011., 2012. ja 2013. aasta kohta tuleks alates 1. maist 2014 täiendavate tollimaksude kohaldamiseks muuta käivituslävesid kurkide ja kirsside (välja arvatud hapukirsid) suhtes ning alates 1. juunist 2014 aprikooside, tomatite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinid) ja lauaviinamarjade suhtes.

               (3)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta. Loetavuse huvides tuleks kõnealuse määruse XVIII lisa täielikult asendada.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisas asendatakse tomatite, kurkide, lauaviinamarjade, aprikooside, kirsside (välja arvatud hapukirsid), virsikute (sealhulgas nektariinid) ja ploomide käivitusläved kõnealuse lisa vastavas veerus näidatud käivituslävedega, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 543/2011, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.6.2011, lk 1).

      (3)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

      (4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

      LISA

            „XVIII LISA
            TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTISE I PEATÜKI 2. JAGU
            Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude rakendusala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide rakendusala alusel.

                        (tonnides)

                        Järjekorranumber

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Rakendusperiood

                        Käivituslävi

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomatid

                        1. oktoober — 31. mai

                        445 127

                        78.0020

                        1. juuni — 30. september

                        27 287

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Kurgid

                        1. mai — 31. oktoober

                        12 678

                        78.0075

                        1. november — 30. aprill

                        12 677

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišokid

                        1. november — 30. juuni

                        12 663

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Kabatšokid

                        1. jaanuar — 31. detsember

                        112 241

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinid

                        1. detsember — 31. mai

                        252 542

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiinid

                        1. november — veebruari lõpp

                        82 192

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

                        1. november — veebruari lõpp

                        81 570

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Sidrunid

                        1. juuni — 31. detsember

                        310 090

                        78.0160

                        1. jaanuar — 31. mai

                        51 670

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Lauaviinamarjad

                        21. juuli — 20. november

                        69 907

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Õunad

                        1. jaanuar — 31. august

                        553 379

                        78.0180

                        1. september — 31. detsember

                        72 914

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Pirnid

                        1. jaanuar — 30. aprill

                        183 233

                        78.0235

                        1. juuli — 31. detsember

                        25 489

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikoosid

                        1. juuni — 31. juuli

                        5 630

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Kirsid, v.a hapukirsid

                        21. mai — 10. august

                        32 371

                        78.0270

                        0809 30

                        Virsikud, sh nektariinid

                        11. juuni — 30. september

                        3 146

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Ploomid

                        11. juuni — 30. september

                        16 404”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2306, 19. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

text:
               20.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 345/39

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2306,
   19. detsember 2016,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (4)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 533/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.
   2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 14. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 125, 15.5.2007, lk 9).

      (3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4067

                  1,396651

                  —

                  09.4068

                  —

                  2 142 507

                  09.4069

                  0,146909

                  —

                  09.4070

                  —

                  1 335 750


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1369/2011, 21. detsember 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 952/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta

text:
               22.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 341/38

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1369/2011,
   21. detsember 2011,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 952/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast seda kui võeti kasutusele elektrooniline andmeedastussüsteem suhkru hinda käsitleva teabe edastamiseks hindade registreerimise süsteemi vastavalt määruse (EÜ) nr 952/2006 (2) artiklile 14, on asjakohane, et komisjon suurendab põllumajandusturgude ühise korralduse komiteele kõnealuse teabe esitamise sagedust.

               (2)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 952/2006 vastavalt muuta.

               (3)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 14 esimene lõik asendatakse järgmisega:

      „Komisjon teatab igal kuul põllumajandusturgude ühise korralduse komiteele valge suhkru keskmise hinna, mis on edastatud teatamise kuupäevale eelneva kuu jooksul.”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. detsember 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.