title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 470/2014, 13. mai 2014, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               14.5.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 142/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 470/2014,
   13. mai 2014,
   millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Ajutised meetmed

               (1)

               28. novembril 2013 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 1205/2013 (edaspidi „ajutine määrus”) (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes.

               (2)

               Menetlus algatati 28. veebruaril 2013 kaebuse alusel, mis esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu solaarklaasi kogutoodangust (3).

               (3)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   Järgnenud menetlus

               (4)

               Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

               (5)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.

               (6)

               Seejärel teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit solaarklaasi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks kõnealuse lõplike järelduste avalikustamise kohta.

               (7)

               Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

         3.   Väljavõtteline uuring

               (8)

               Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate koguarv ei olnud ajutise määruse põhjendustes 7, 11 ja 75 selgelt esitatud. Selles küsimuses kinnitab komisjon, et endast andsid teada kaheksa liidu tootjat, kes uurimisperioodi jooksul tegutsesid. Kõikide liidu tootjate isikud peale ühe jäeti avalikustamata. Oma vastuses üldist teavet avalikustavale dokumendile nimetas kaebuse esitaja kolm liidu tootjat, kes olid äritegevuse lõpetanud (Guardian, AGC ja Centrosolar Glass), ning neljanda äriühingu, kes oli tootmist oluliselt vähendanud (Saint Gobain).

               (9)

               Kuna muid märkusi Hiina RV eksportivate tootjate ja liidu tootjate valimisse kaasamise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7–24 esitatud esialgsed järeldused.

         4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

               (10)

               Pärast ajutise määruse vastuvõtmist tehti kontrollkäik teise koostööd teinud kasutaja, nimelt äriühingu Viessmann Faulquemont SAS (Prantsusmaa) valdustesse.

         5.   Menetlusõigused

               (11)

               Üks eksportiv tootja väitis, et talle esitatud avalikustatud esialgsed järeldused ei olnud piisavad, eelkõige dumpingu-, hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutuste puhul. Kuna avalikustamine ei olnud piisav, ei olnud tal võimalik kasutada oma põhiõigust kaitsele, mis on tagatud määrusega (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”), WTO dumpinguvastase lepinguga ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

               (12)

               Dumpingumarginaali arvutamise küsimuses väitis kõnealune eksportiv tootja, et avalikustatud esialgsetes järeldustes ei esitatud mingeid üksikasju summa kohta, millega korrigeeriti pindamise ja klaasivalu kulusid (vt ajutise määruse põhjendus 64), ega müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära kohta.

               (13)

               Selle väitega nõustuti ning komisjon avalikustas lisateavet. Kui konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel ei olnud täpseid andmeid võimalik esitada, avalikustati vahemikud.

               (14)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis asjaomane eksportiv tootja, et avalikustatud andmed ei olnud jätkuvalt piisavad ning et eelkõige oli ebaselge see, kas pindamiskulude korrigeerimisel võeti arvesse ühepoolse pindamise kulusid, kahepoolse pindamise kulusid või mõlemat.

               (15)

               Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 68, ei esitanud huvitatud isikud mingeid tõendeid, mis oleksid näidanud, et ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi tootmise kulud oleksid järjepidevalt erinevad. Seepärast ei teinud komisjon korrigeerimise taseme arvutamisel vahet ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasil.

               (16)

               Kahju küsimuses esitas sama eksportiv tootja kaebuse selle kohta, et talle esitatud konkreetses teavet avalikustavas dokumendis olid liidu tootjate müügi- ja taotlushinnad kokku viiest tooteliigist kahe puhul konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel tähistatud piiratuna või esitatud vahemikena.

               (17)

               Samuti väitis asjaomane äriühing, et tegemist on äärmiselt konfidentsiaalse juhtumiga, mille puhul on teada ainult ühe valimisse kaasatud liidu tootja nimi. Selle tagajärjel oli äriühing seisukohal, et isegi kui teatavate tooteliikide puhul on teave seotud üksnes ühe või kahe liidu tootja andmetega, ei oleks mingil viisil võimalik kõnealuseid äriühinguid kindlaks teha ning anda eksportivale tootjale seeläbi liidu konkurentide ees individuaalselt või kollektiivselt olulist konkurentsieelist.

               (18)

               Algmääruse artikli 20 kohaselt on komisjon tõepoolest kohustatud pärast ajutiste meetmete võtmist avalikustama oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel kõnealused meetmed kehtestati. Algmääruse artikli 19 kohaselt on komisjon aga ühtlasi kohustatud käsitlema konfidentsiaalsena igasugust teavet, mis on oma laadilt konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena.

               (19)

               Käesoleval juhul on liidu tootjate kahe tooteliigi tegelikud müügi- või taotlushinnad eemaldatud või esitatud vahemikena, sest üht tooteliiki käsitlev teave on pärit ainult ühelt või kahelt liidu tootjalt. Peale selle on asjaomases ärivaldkonnas üldtuntud tõsiasi, et ükski teine liidu tootja kõnealust tooteliiki ei tooda. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asjaomane teave on oma laadilt konfidentsiaalne, kuna selle avalikustamine annaks konkurentidele märkimisväärse konkurentsieelise ja/või kahjustaks oluliselt teabe esitanud äriühingut (äriühinguid). Lisaks on sama laadi teave eemaldatud teise tooteliigi puhul, et vältida võimalust tuletada kättesaadavate koguandmete põhjal esimest tooteliiki käsitlevad andmed.

               (20)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas asjaomane äriühing oma väidet, et kahjumarginaali arvutuste avalikustamise tase ei olnud piisav. Täpsemalt esitas ta kaebuse selle kohta, et ei olnud selge, kuidas on valitud teine tooteliik, mida käsitlevad andmed on eemaldatud. Komisjon selgitab, et seda tehti täielikult juhuslikkuse alusel.

               (21)

               Lahendusena väidetavalt ebapiisavale avalikustamisele tegi kõnealune äriühing ettepaneku, et tema juristid võiksid kohtuda komisjoni töötajatega ning dumpingu- ja kahjumarginaali arvutusi üksikasjalikult arutada, ilma ühestki konfidentsiaalsest dokumendist koopiaid tegemata, või teise võimalusena võiksid nad saada juurdepääsu komisjoni ruumides asuvale andmehoidlale, kus oleks võimalik teha märkmeid.

               (22)

               Komisjonil ei olnud võimalik seda taotlust rahuldada. Selleks et äriühingu juristid saaksid arvutusi kontrollida, tuleks neile esitada ühe või kahe äriühingu täpsed andmed. See ei olnud aga võimalik, sest kooskõlas algmääruse artikliga 19 on komisjonil kohustus hoida neid andmeid konfidentsiaalsena.

               (23)

               Peale selle märkis komisjon avalikustatud lõplikes järeldustes sõnaselgelt, et kõikides äriühingu kaitseõigustega seotud küsimustes, nagu juurdepääs toimikule, võib äriühing pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole kooskõlas ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusega (4). Äriühing ei taotlenud aga avalikustatud lõplike järelduste kohta märkuste esitamise tähtaja jooksul ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.

               (24)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükkab komisjon kõnealuse eksportiva tootja menetlusõiguste võimalikku rikkumist käsitlevad väited tagasi.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (25)

               Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 26, on vaatlusalune toode solaarklaas, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300–2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt) (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „solaarklaas”). Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla.

         2.   Toote määratlusega seotud väited

               (26)

               Üks eksportiv tootja väitis pärast esialgsete järelduste avalikustamist, et vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 32 sätestatule tuleks toote määratluse alt välja jätta kasvuhooneklaas, mis vastab solaarklaasi tehnilistele omadustele, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 26. Esiteks on kasvuhooneklaasi füüsikalised omadused solaarklaasi omadustest eksportija väidete kohaselt väga erinevad: i) kasvuhooneklaasi toodetakse erinevas mõõdus vastavalt kliendi nõudmistele, samal ajal kui solaarklaasil on teatavad kindlad mõõdud; ii) kasvuhooneklaas võib olla kahepoolselt pinnatud, kuid fotoelektriliste moodulite jaoks kasutatav solaarklaas ei ole kahepoolselt pinnatud. Teiseks on kasvuhooneklaasil väidetavalt erinev kasutusala – seda ei saa kasutada ei fotoelektriliste moodulite ega päikesekollektorite tootmiseks.

               (27)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks ei ole oluline asjaolu, et kasvuhoonete valmistamiseks kasutatav solaarklaas on erinevas mõõdus kui fotoelektriliste moodulite või päikesekollektorite jaoks kasutatav solaarklaas, sest suurusega seotud nõuded võivad olla erinevad nii fotoelektriliste moodulite kui ka kasvuhoonete puhul. Samuti võib toodete mis tahes väljajätmine sel põhjusel tuua kaasa võimaliku dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidumise. Teiseks ei ole turul müüdava kasvuhooneklaasi puhul tegemist mitte üksnes kahepoolselt pinnatud solaarklaasiga, vaid see võib olla ka pindamata või ühepoolselt pinnatud. Peale selle, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 68, kasutatakse nii fotoelektriliste moodulite kui ka päikesekollektorite jaoks ka kahepoolselt pinnatud klaasi. Seepärast ei saa kõnealune füüsikaline omadus eristada kasvuhooneklaasiks kasutatavat solaarklaasi muudel eesmärkidel kasutatavast solaarklaasist. Lisaks sellele ei saa välistada, et kasvuhoonete valmistamiseks ette nähtud solaarklaasi kasutatakse fotoelektriliste moodulite ja/või päikesekollektorite tootmiseks.

               (28)

               Pärast avalikustamist väitis üks importija, et asjaolu, et uurimise käsitlusalast ei olnud välja jäetud solaarklaasi, mida saab kasutada ka mööbliklaasina, põhjustab äriühingute jaoks halduskoormust ja viivitusi. Väidetavalt on see tingitud sellest, et äriühingud peavad saatma liidu tolliasutustele katsearuanded iga kord, kui tolliasutused kahtlevad, kas imporditava kauba suhtes võivad olla kehtestatud meetmed.

               (29)

               Komisjon leiab, et seda liiki klaasi ei tohiks uurimise käsitlusalast välja jätta, sest solaarklaasi on võimalik kasutada kasvuhoonetes ja mööblis. Selleks et tagada liidu tootmisharu piisav kaitse dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest, tuleb vältida meetmetest kõrvalehoidumist võimaldavaid olukordi. Piisava kaitse positiivne mõju kaalub üles asjaomase importija väidetava täiendava halduskoormuse kahjuliku mõju.

               (30)

               Teine eksportiv tootja väitis, et toote määratluse alt tuleks välja jätta valuklaas, sest tema toodetavat klaasi kasutatakse ehitusturul ja kasvuhoonete turul. Peale selle väitis ta, et valuklaasi ei kasutata fotoelektriliste moodulite tootmiseks. Väidete põhjal, mille komisjon esitas ajutise määruse põhjenduses 33, kinnitab aga komisjon taas kord, et valuklaas vastab selgelt solaarklaasi tehnilistele omadustele, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 26. Samuti toodavad valuklaasi nii liidu tootmisharu kui ka eksportivad tootjad. Seda kinnitab internetis avalikult kättesaadav teave (5). Sellest tulenevalt lükatakse see väide tagasi.

         3.   Järeldus

               (31)

               Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26–33 esitatud järeldused.

         C.   DUMPING

   1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (32)

               Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisel. Sama väide turumajanduslikku kohtlemist käsitleva otsuse kohta esitati juba uurimise algetapis ning komisjon lükkas selle tagasi ajutise määruse põhjendustes 43 ja 47.

               (33)

               Eksportiv tootja väitis, et maksusoodustuste ja toetuste teel saadud kasu ei moodusta märkimisväärset osa tema käibest. Selles küsimuses tuletatakse meelde, et seda väidet koos muude argumentidega käsitleti juba komisjoni 13. septembri 2013. aasta kirjas kõnealusele eksportijale, milles komisjon teavitas asjaomast isikut otsusest tema turumajandusliku kohtlemise kohta. Eelkõige rõhutati seda, et kõnealuse eelise laadi tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline selle hindamiseks, kas moonutus on „märkimisväärne”. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               (34)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 34–47 tehtud järeldus, mille kohaselt tuleks kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi lükata.

         2.   Normaalväärtus

   2.1.   Võrdlusriigi valimine

               (35)

               Ajutises määruses valiti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a asjakohaseks võrdlusriigiks Türgi. Üks eksportiv tootja väitis, et Türgi ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobilik võrdlusriik, kuna riigis on ainult üks solaarklaasi tootja ning solaarklaasi import Türgi turul praktiliselt puudub. Samuti väitis kõnealune eksportiv tootja, et Türgi omamaisel solaarklaasiturul on väga suur kasumimarginaal, mis seega paisutab kunstlikult normaalväärtuse taset. Peale selle tuletas sama eksportiv tootja meelde, et Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutata pindamist ega klaasivalu. Selle tagajärjel ei ole Türgi samasuguse toote omamaise turu puhul võimalik saada normaalväärtuse kindlakstegemiseks vajalikke põhiandmeid. Seepärast väitis eksportiv tootja, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel oleks selle asemel tulnud tugineda liidu hindadele.

               (36)

               Esiteks tuletab komisjon meelde, et Türgis puuduvad samasuguse toote puhul olulised kaubandustõkked. Seepärast ei saa järeldada, et Türgi solaarklaasiturg oleks rahvusvahelisele kaubandusele suletud. Vastupidi, turg on avatud ja samasuguse toote hind kõnealusel omamaisel turul kujuneb vabalt pakkumise ja nõudluse koosmõju põhjal.

               (37)

               Teiseks rõhutab komisjon seoses väitega väga suure kasumi kohta Türgi omamaisel turul, et ta ei täheldanud Türgi samasuguse toote turul uurimisperioodi jooksul liidu tootjate vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes liiga suurt kasumimarginaali.

               (38)

               Kolmandaks ei tähenda teatavate tooteliikide puudumine kolmandas riigis, et kõnealune riik ei ole võrdlusriigiks sobilik. Vastupidi, algmääruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et kui teatavate tooteliikide omamaine müük puudub, arvutab komisjon normaalväärtuse päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Pindamise ja klaasivalu osa kuludest põhines liidu tootmisharult pärit kontrollitud andmetel.

               (39)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükatakse tagasi väide, et Türgi ei ole sobilik võrdlusriik.

               (40)

               Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et normaalväärtus oleks tulnud kindlaks määrata liidus tegelikult makstud hindade põhjal. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt võib komisjon kasutada liidu hindu normaalväärtuse kindlaksmääramiseks üksnes siis, kui kõnealust väärtust ei ole võimalik määrata asjakohase võrdlusriigi andmete põhjal. Kuna leiti, et olemas on asjakohane võrdlusriik ja tootja tegi piisavalt koostööd, oli komisjon kohustatud määrama normaalväärtuse kõnealuse võrdlusriigi andmete põhjal, mitte kasutama liidu hindu (6).

               (41)

               Komisjon kinnitab Türgi valimise võrdlusriigiks algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses.

         2.2.   Normaalväärtus

               (42)

               Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli teinud normaalväärtuse kindlaksmääramisel vea, tuginedes üksnes kasumlikule müügile võrdlusriigis ja lisades hüpoteetilise kasumimarginaali sellisele müügile, mis ei olnud kasumlik.

               (43)

               Komisjon kinnitab, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 61 ja 62 ning nõutud algmääruse artikli 2 lõikes 4, tegi ta normaalväärtuse määramiseks kindlaks, et vähemalt 80 % kõikide samasuguse toote liikide müügist Türgi omamaisel turul oli kasumlik. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel arvesse kogu müüki Türgi omamaisel turul, olenemata sellest, kas see oli kasumlik või mitte. Seega ei ole kõnealune väide põhjendatud ja lükatakse tagasi.

               (44)

               Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–64.

         2.3.   Ekspordihind

               (45)

               Kuna ekspordihindade kohta mingeid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65.

         2.4.   Võrdlus

               (46)

               Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema ekspordihinna korrigeerimisel algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel. Tema väitel moodustasid tootja ja seotud kaupleja ühe ettevõtja ning seega on selline korrigeerimine välistatud. Igal juhul on korrigeerimiste tase liiga kõrge, sest komisjon lähtus selle puhul tegelikust kasumimarginaalist, mida ei tehtud kindlaks turutingimuste põhjal, vaid mis tulenes pigem siirdehindu käsitlevast kokkuleppest. Selle asemel oleks komisjon pidanud tegema korrigeerimise, kui see üldse vajalik oli, tootja ja sõltumatu importija vahelise hinnangulise turutingimustel kasumimarginaali põhjal.

               (47)

               Uurimise käigus selgus, et eksportival tootjal oli endal täielikult toimiv ekspordiosakond, mis pidas liidu klientidega läbirääkimisi müügitingimuste üle, esitas tootmistellimusi, korraldas ja teostas lõpptoote tarnet liidu klientidele (sh koostas tarnedokumendid), tegeles ekspordi tollivormistusega ja koostas müügidokumente. Eksportiv tootja ja seotud kaupleja ei täitnud ekspordiga seotud tööülesandeid topelt. Eksportiv tootja väljastas aga müügiarved kauplejale, kes omakorda väljastas lepingujärgse hinnaga müügiarve liidu kliendile. Seotud kaupleja nõudis makse sisse, lahutas sellest kasumimarginaali ja maksis ülejäänud summa eksportivale tootjale.

               (48)

               Seepärast leiab komisjon, et seotud kauplejat ei saa käsitada äriühingusisese müügiosakonnana, isegi kui lugeda, et kaks äriühingut moodustavad ühe ettevõtja, ning et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtud korrigeerimine on täielikult põhjendatud. Kuna korrigeerimine kajastab seotud äriühingute vahel tegelikult sissenõutud kasumimarginaali, ei ole peale selle põhjust asendada seda mõne muu teoreetilise summaga. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

               (49)

               Üks eksportiv tootja väitis, et tema tootmisvõimsus oli liidu tootmisharu omast palju suurem ning seega oli tal eelis vaatlusaluse toote tootmisprotsessi väiksemate kulude kujul. Seepärast peaks komisjon kaaluma seda väidetavat väiksemate tootmiskuludega seotud eelist ja tegema vajaliku korrigeerimise.

               (50)

               Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Esiteks ei nimeta eksportiv tootja asjakohast õigusnormi, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha. Teiseks ei ole tõendatud, et suuremast tootmisvõimsusest tulenevad väiksemad tootmiskulud mõjutaksid hindu või hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses. Isegi kui kulude erinevust oleks võimalik tõendada, ei ole selge, kuidas see kajastub lõpphinnas ja kas seda ei tasakaalusta muude kulude erinevused.

               (51)

               Peale selle on eksportiva tootja väidetav eelis seotud väidetavalt väiksemate tootmiskuludega, võrrelduna liidu tootmisharu kuludega. Selles küsimuses tuletatakse meelde, et asjaomasele eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ning seega tema kulusid ei kontrollitud. Komisjon määras normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel kindlaks tegelike hindade ja/või võrdlusriigi tootja kulude põhjal, sest mitteturumajanduslikes riikides ei kujune hinnad ja kulud turujõudude põhjal ega ole seega turuhindade või kulude usaldusväärne aseaine.

               (52)

               Üks Hiina RV eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks korrigeerima ühe tema konkurendi ekspordi tehasehinda, lahutades sellest teenustasu ja litsentsitasu, mida ta väidetavalt maksis kolmandale isikule.

               (53)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi. Esiteks ei nimeta kõnealune eksportiv tootja algmääruse asjakohast sätet, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha. Teiseks, isegi kui võiks järeldada, et asjaomane väide on hõlmatud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e, milles on sätestatud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega seotud korrigeerimised, ei käsitle see säte teenustasusid ega litsentsilepinguga seotud kulusid. Selliste kulude puhul on tegemist äritegevuse kuludega, mida kolmandalt isikult saadud tehnoloogialitsentsi kasutav kauba tootja tavapäraselt kannab, olenemata sellest, kas kaup eksporditakse või müüakse omamaiselt. Seepärast peaksid kõnealused kulud kajastuma nii eksport- kui ka omamaise müügi lõpphinnas. Seega ei saa sellised kulud mõjutada ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seetõttu ei ole kohandamine algmääruse artikli 2 lõike 10 alusel põhjendatud ja see väide lükatakse tagasi.

               (54)

               Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68, võeti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

               (55)

               Sellest lähtuvalt tehti äriühingute põhiselt transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, eksporditollimaksude ja vahendustasudega seotud korrigeerimised kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et need mõjutasid hindade võrreldavust. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkas aga komisjon, et tehnilisest veast tingituna oli välja jäetud käibemaksuga seotud korrigeerimine. Seda on vastavalt kohandatud dumpinguarvutustes, mis on esitatud asjakohases tabelis allpool põhjenduses 169.

               (56)

               Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühe tooteliigi puhul ei tehtud ekspordihinna ja normaalväärtuse vahelist hinnavõrdlust nõuetekohaselt. Seda väidet on käsitletud allpool põhjendustes 67–68.

         2.5.   Dumpingumarginaalid

               (57)

               Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse dumpingumarginaalide arvutamise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 69–73.

               (58)

               Üks eksportiv tootja väitis, et ta oli teinud vea dumpinguvastase küsimustiku täitmisel ja märkinud mitmel korral valesti oma vaatlusaluse toote ELi suunatud eksportmüügi kulude, kindlustuse ja veo väärtused (edaspidi „CIF-väärtused”). Teatatud CIF-väärtused olid liiga väikesed ja paisutasid seetõttu nii äriühingu dumpingumarginaali kui ka kahjumarginaali.

               (59)

               Komisjon uuris seda taotlust põhjalikult. Pärast vastavate tehingute CIF-hindade kohapealset kontrollimist ja ELi importija andmetega võrdlemist sai komisjon kinnitada asjaomase väite õigsust. Seepärast nõustuti kõnealuse väitega.

               (60)

               Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna korrigeerimisi ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           83,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           78,4 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           90,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           41,6 %

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           84,7 %

                           Kõik teised äriühingud

                           90,1 %

         D.   KAHJU

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (61)

               Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratluse kohta ei esitatud mingeid märkusi. Seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 75–79.

         2.   Liidu tarbimine

               (62)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjaid käsitlevaid müügimahu andmeid, mille oli esitanud kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjatelt pärit andmetega. Vastavalt sellele korrigeeriti tabelit 1 (vt allpool). Korrigeerimisega ei muudeta ega kuulutata kehtetuks ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Kuna liidu tarbimise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendustes 80–82 kindlaks tehtud liidu tarbimise suundumusi.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (1 000 m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Indeks

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

         3.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa

               (63)

               Liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) on korrigeeritud ka asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (vt tabel 2). Korrigeerimine ei muuda ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi.

               (64)

               Sellest tulenevalt kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 83–87.

                  Tabel 2

                  Impordi maht (1 000 m2) ja turuosa

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Turuosa

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Indeks

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

         4.   Hinna allalöömine

               (65)

               Ajutise määruse põhjendustes 88–89 on selgitatud, kuidas tehti kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodi jooksul. Iga tooteliigi puhul võrreldi kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, koostööd tegevate valimisse kaasatud eksportivate tootjate vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega. Asjaomase impordi puhul arvestati hindu esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, määratuna CIF-hindade põhjal ja ülespoole korrigeerituna, st tollivormistuse, tollimaksude, käitlemis- ja laadimiskulude võrra. Sõltuvalt toote kontrollnumbrist suurendavad kõnealused korrigeerimised hinda 7–15 %.

               (66)

               Hindu võrreldi tooteliikide numbrite kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes eelmises põhjenduses sätestatud nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et dumpinguhinnaga impordi puhul moodustas kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 10,6–26,7 % valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest.

               (67)

               Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühe tooteliigi puhul ei ole hindu õigesti võrreldud. Eelkõige väideti, kahepoolselt pinnatud solaarklaasi oleks tulnud võrrelda ühepoolselt pinnatud solaarklaasist eraldi. Kahepoolselt pinnatud solaarklaasi kulud ja hind on väidetavalt palju suuremad kui ühepoolselt pinnatud solaarklaasi puhul. Peale selle väideti, et kahepoolselt pinnatud solaarklaasi päikese läbitustegur on „tavaliselt” palju suurem kui ühepoolselt pinnatud solaarklaasil. Lõpuks väitis üks eksportija, et fotoelektrilistes moodulites ei kasutata kunagi kahepoolselt pinnatud solaarklaasi, kuna selle hind on ühepoolselt pinnatud solaarklaasi hinnast palju kõrgem, ent kahepoolselt pinnatud solaarklaasi päikese läbitustegur on fotoelektrilistes moodulites kasutamise puhul sama mis ühepoolselt pinnatud solaarklaasil. Seevastu on päikeseenergial töötavates soojusseadmetes kahepoolselt pinnatud solaarklaasi abil saavutatud suurem läbitustegur oluline, sest tänu sellele võivad päikeseenergial töötavad soojusseadmed olla palju tõhusamad.

               (68)

               Komisjon lükkab kõnealuste eksportivate tootjate esitatud väited tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks ei esitanud eksportiv tootja peale üldiste väidete mingeid tõendeid selle kohta, et ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi tootmise kulud oleksid järjepidevalt erinevad. Liidu tootmisharu kinnitas vastupidist ja väitis, et tootmiskulud erinevad sõltuvalt kasutatavast pindamistehnoloogiast ning kahepoolselt pinnatud klaas ei pruugi tingimata olla kallim kui ühepoolselt pinnatud klaas ja vastupidi. Teiseks peab tõepoolest paika, et kahepoolselt pinnatud klaas võib saavutada ühepoolselt pinnatud klaasist suurema päikese läbitusteguri (esimesel võib päikese läbitustegur olla maksimaalselt 98 % ja teisel kuni 95 %) ning et see tehniline omadus on oluline üksnes päikeseenergial töötavate soojusseadmete puhul, samal ajal kui fotoelektriliste moodulite puhul ei ole see määrav. Vastupidiselt asjaomase eksportiva tootja väidetele müüakse aga kahepoolselt pinnatud solaarklaasi ka fotoelektriliste moodulite tootjatele, kes moodustavad lausa selle suurima turu. Uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kahepoolselt pinnatud solaarklaasi müük päikesekollektorites kasutamiseks tegelikult ebaoluline (alla 1 % kahepoolselt pinnatud klaasi kogumüügist; kogu ülejäänud müük oli suunatud fotoelektrilistele moodulitele).

               (69)

               Impordijärgsete kulude küsimuses esitati pärast esialgsete järelduste avalikustamist kaks märkust. Esimeses märkuses väitis kaebuse esitaja, et hindade korrigeerimine seoses tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskuludega peaks olema palju madalamal tasemel, st 0,26 eurot/m2 tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskulude eest pluss 3 % tollimaksudena, mitte kasutatud 0,40 eurot/m2 pluss 3 % tollimaksudena.

               (70)

               Teise märkuse esitanud eksportiva tootja väitel ei olnud avalikustatud mingeid üksikasju kulude jaotuse kohta peale üldsumma 0,40 eurot/m2, mis hõlmas imporditud toodete käitlemiskulusid ning tollivormistus- ja ajutise ladustamise tasusid impordikohas. Ühtlasi väitis ta, et selgitatud ei olnud kriteeriume, mille põhjal tehti kindlaks, kas korrigeerimist peeti põhjendatuks või mitte.

               (71)

               Komisjoni tehtud kõnealused korrigeerimised põhinevad Hiina RVs toodetud solaarklaasi importijatelt saadud kontrollitud andmetel ning kajastavad tegelikke kaalutud keskmisi kulusid, mida uurimisperioodil vaatlusaluse toote importimisel kanti. Vastukaaluks osutas kaebuse esitaja tavapärastele standardtasudele, mida küsib sõltumatu ekspediitor Hiinast pärit impordi eest tavalistes merekonteinerites. Kõnealuse teabe puhul ei ole tegemist kehtiva tõendiga tegelike tasude kohta, mida ekspediitorid vaatlusaluse toote impordi eest uurimisperioodi jooksul küsisid. Sellest tulenevalt lükatakse kaebuse esitaja väide tagasi.

               (72)

               Eksportiva tootja väite puhul ei ole võimalik asjaomase summa (0,40 eurot/m2) täiendavat jagunemist esitada, kuna kõnealune summa on kaalutud keskmine, mis on välja arvutatud paljude uurimisperioodi jooksul tegelikult väljastatud arvete põhjal seoses Hiina solaarklaasi impordiga mitmes ELi sadamas. Seega on tegelikud impordijärgsed kulud erinevad, sõltuvalt ELi sisenemise sadamast, tooteliigist, ajutise ladustamise kasutamisest impordikohas jne.

               (73)

               Peale selle peetakse komisjonipoolset ajutises määruses tehtud impordijärgsete kulude korrigeerimist põhjendatuks, sest see põhineb tegelikel kontrollitud arvetel, mille sõltumatud importijad on Hiina solaarklaasi impordi eest tasunud.

               (74)

               Kuna muid märkusi hinna allalöömise arvutamiseks kasutatud metoodika kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 89 ja 90 selgitatud hinnavõrdluse meetod.

         5.   Makromajanduslikud näitajad

               (75)

               Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 92, eristas komisjon kahju analüüsimiseks makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid analüüsiti liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes endast uurimise jooksul teada andsid.

               (76)

               Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei analüüsinud kahju kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 2 ja 5, kuna ta tegi kahju analüüsi kahe eraldiseisva ja väidetavalt vastuolulise andmekogumi, st makro- ja mikromajanduslike kahjunäitajate põhjal. Peale selle väitis ta, et kahel andmekogumil põhineva analüüsi väidetav vastuolulisus seab tõsiselt kahtluse alla kogu kahju käsitlusviisi asjakohasuse, õigluse ja objektiivsuse.

               (77)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama äriühing oma väidet. Samuti nimetas ta mitut varasemat uurimist, mille puhul liidu institutsioonid olid väidetavalt vastuoluliselt määratlenud andmekogumite kuulumise kas makro- või mikromajanduslike andmete alla.

               (78)

               Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Tegemist on metoodikaga, mida kohaldatakse valimeid hõlmavate juhtumite puhul, et analüüsida liidu tootmisharu olukorda ja võtta lisaks valimiga seotud suundumustele arvesse ka liidu tootmisharu kui tervikuga seotud suundumusi. Analüüsis on arvestatud kõiki algmääruse artikli 3 lõikega 5 ette nähtud tegureid. Järeldus kahju kohta on samuti tehtud kõigi nende tegurite põhjal. Seega tehti kahjuanalüüs kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 2 ja 5.

               (79)

               Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 90–94.

               (80)

               Makromajanduslike näitajate puhul, mida komisjon analüüsis ajutise määruse põhjendustes 95–103, muutus liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) mõnevõrra liidu tootjate turuosa (vt tabel 5). Korrigeerimine ei muuda aga ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Sellest tulenevalt kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 95–105.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht (1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Indeks

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Turuosa

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Indeks

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

         6.   Mikromajanduslikud näitajad

               (81)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu. Vastavalt sellele korrigeeriti mõnevõrra tabelit 7 (vt allpool). Korrigeerimisega ei muudeta ega kuulutata kehtetuks ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon seega ajutise määruse põhjendused 106–123.

                  Tabel 7

                  Keskmine müügihind liidus

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Ühiku tootmiskulu (eurot/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

         7.   Järeldus kahju kohta

               (82)

               Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 124–129 esitatud järelduse, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         E.   PÕHJUSLIK SEOS

   1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (83)

               Ajutise määruse põhjendustes 131, 132 ja 133 järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Selle järelduse vaidlustas mitu huvitatud isikut, kelle väitel puudub kahju ja asjaomasest riigist pärit impordi suurenemise vahel põhjendatud ja selge ajaline kokkulangevus. See tuleneb asjaolust, et ajavahemikul 2009–2011 kasvas Hiina import märkimisväärselt. Peale selle oli Hiina impordi keskmine hind 2011. aastal 4,96 eurot/m2, mis sarnaneb 2012. aasta hinnale (4,38 eurot/m2).

               (84)

               Samad isikud väitsid, et järeldus, mille kohaselt tuleks liidu tootmisharu kantud kahju omistada Hiina impordile 2012. aastal, on vastuolus järeldusega, et väidetavalt ei avaldanud Hiina import aasta varem mingit kahjulikku mõju, eelkõige seoses liidu tootmisharu kasumimarginaaliga, kuigi keskmised impordihinnad olid väga sarnased.

               (85)

               Vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni kasvas import 596 % ja selle turuosa 321 %. Impordihinnad kahanesid vaatlusaluse perioodi jooksul 27,2 %.

               (86)

               Vastab tõele, et liidu tootmisharu kasumimarginaal oli 2011. aastal ainult mõnevõrra väiksem kui 2010. aastal, hoolimata Hiina RVst pärit impordi suurest kasvust juba 2011. aastal. Liidu solaarklaasi tarbimine kasvas aga 2011. aastal oluliselt, st 20,4 % ajavahemikul 2010–2011, samal ajal kui Hiina RVst pärit import kasvas samal ajavahemikul 150 %. Uurimisperioodil vähenes tarbimine veidi enam kui 19 %, ent Hiina import suurenes veelgi, kasvades 2011. aastaga võrreldes rohkem kui 35 %. See näitab selgelt liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud olulise kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi suure kasvu ajalist kokkulangevust. Loogiliselt kulub ka teatav aeg enne, kui liidu tootjad dumpinguhinnaga impordi kasvu kahjulikku mõju (näiteks klientide kaotamine, kahjumi kandmine, investeeringutasuvuse ja rahavoo vähenemine jne) tunnevad. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               (87)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid samad isikud, et kantud olulise kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi ajalist kokkulangevust ei saa hinnata kogu vaatlusaluse perioodi (2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni) põhjal, võtmata seejuures arvesse sellel ajavahemikul täheldatud vahepealseid suundumusi.

               (88)

               Komisjon analüüsis ka vahepealseid suundumusi vaatlusalusel perioodil. Asjaolu, et 2011. aastal teenis liidu tootmisharu tõepoolest jätkuvalt kasumit, kuigi Hiina import oli kõnealusel aastal juba kasvanud, ei mõjuta järeldust, et uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi vahel ajaline kokkulangevus.

               (89)

               Kuigi uurimisperioodil vähenes tarbimine veidi enam kui 19 %, siis Hiina eksportivad tootjad:

                           —

                           kasvatasid oma turuosa 12,4 protsendipunkti võrrelduna 2011. aastaga, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 12,3 protsendipunkti;

                           —

                           suurendasid Hiina impordi mahtu rohkem kui 35 %, võrreldes liidu tootmisharu müügi 32protsendilise vähenemisega, ja

                           —

                           vähendasid oma niigi väga madalaid ekspordihindu veel enam kui 10 % ja lõid liidu tootmisharu hindu alla kuni 26,7 %, mõjutades seega kahju, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis.

               (90)

               Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldab komisjon, et dumpinguhinnaga impordi olemasolu ja selle turuosa ulatuslik kasv hindade juures, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju.

               (91)

               Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 131, 132 ja 133.

         2.   Muude tegurite mõju

   2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (92)

               Liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) muutus mõnevõrra kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (vt parandatud tabel 11 allpool). Korrigeerimine ei muuda aga ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi.

               (93)

               Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 134–137.

                  Tabel 11

                  Import kolmandatest riikidest (1 000m2)

                           Kolmandad riigid

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Turuosa

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Indeks

                              100

                              74

                              90

                              88

                              Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning liidu tootjate vastused küsimustikule.

         2.2.   Liidu tootmisharu ekspordisuutlikkus

               (94)

               Üks huvitatud isik vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 139 esitatud komisjoni järelduse, mille kohaselt on valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüügi langus uurimisperioodil suure tõenäosusega tingitud Hiina ekspordi väga madalatest hindadest liidu tootmisharu ekspordi põhilistes sihtkohtades (st Ameerika Ühendriikides ja Kanadas). Ta leidis, et see järeldus ei ole põhjendatud, kuna Hiina eksportis ka 2011. aastal ja seega ei ole mingit põhjust, miks mõju oleks avaldunud alles 2012. aastal. Ühtlasi oli asjaomane isik seisukohal, et tegelikult on väikese eksportmüügi põhjus asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole konkurentsivõimeline ning maailmaturu hindade langemisel ei suutnud liidu tootmisharu konkurentsis püsida. Sellest tulenevalt väitis kõnealune isik, et liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemine uurimisperioodi jooksul mõjutas kantud kahju.

               (95)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük moodustas 2009. aastal (alustamisetapis) 20 % nende müügi kogumahust, 2010. aastal 11 % ja 2011. aastal, kui eksportmüük oli tipptasemel, üksnes 14 %. 2012. aastal toimus vähenemine 5 protsendile.

               (96)

               Komisjon lükkab need väited tagasi järgmistel põhjustel. Liidu tootmisharu peamine turg on alati olnud ja on jätkuvalt liidu turg, mis on üks maailma suurimaid turge, mitte kolmandate riikide turud. Asjaolu, et solaarklaas on suhteliselt raske ja habras, tähendab ka lisakulusid kaugetesse sihtkohtadesse transportimisel (purunemise ja korrosiooni tõttu). Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal, mille valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid vastustena küsimustikule, olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu ekspordi peamistes sihtkohtades tõepoolest väga madalad ja vähenesid uurimisperioodi jooksul 2011. aastaga võrreldes veelgi. See näitab, et liidu tootmisharu ekspordisuutlikkuse vähenemine on põhjustatud peamiselt üha langeva hinnaga Hiina ekspordist, seda ka kolmandate riikide turgudel, mis leidis kinnitust uurimise käigus.

               (97)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis sama isik, et uurimine käsitles liidu turgu ning et selle käigus ei hinnatud mingit väidetavat ebaõiglast hinnakujundust kolmandate riikide turgudel.

               (98)

               Isegi kui eeldada, et ELi institutsioonide järeldused on õiged, omistasid need liitu suunatud dumpinguhinnaga impordile väidetavalt ka muude tegurite põhjustatud kahju. Seetõttu ei olnud Hiina väidetavalt madala hinnaga või subsideeritud ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse tegemist dumpinguhinnaga impordiga ELi ja seega kujutas see endast eraldi tegurit, mille kahjulikku mõju ei saa omistada dumpinguhinnaga impordile.

               (99)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi. Komisjon ei uurinud, kas Hiina RV import kolmandatesse riikidesse on dumpinguhinnaga ja/või subsideeritud. Ta tegi valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud ekspordihindade põhjal kolmandatesse riikidesse üksnes kindlaks, et kõnealused hinnad on viimastel aastatel pidevalt langenud.

               (100)

               Samamoodi analüüsis komisjon Hiina RVst pärit ja kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hinnalangust eraldi tegurina ega omistanud seda liitu suunatud dumpinguhinnaga impordile. Seda kasutati tegelikult ainult võimaliku selgitusena liidu tootmisharu ekspordi vähenemise kohta selle peamistesse kolmandatest riikidest sihtkohtadesse, võttes arvesse asjaolu, et kõnealused turud ei ole ega ole kunagi olnud liidu tootmisharu põhilised turud. Isegi 2010. ja 2011. aastal, kui eksportmüük oli tipptasemel, toimus üle 85 % liidu tootmisharu müügist liidu turul.

               (101)

               Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 140 esitatud järeldus, et valimisse kaasatud liidu tootjate väiksem ekspordisuutlikkus ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         2.3.   Tarbimise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng

               (102)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tarbimise vähenemisest. Väidetavalt on see ainus tegur, mis 2012. aastal ilmselt esmakordselt vähenes ning millega kahju on võimalik põhjendatult seostada, samal ajal kui Hiina import samade hindade juures kui 2012. aastal sai alguse juba 2011. aastal. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma väidet.

               (103)

               2012. aastal tarbimine varasemate aastatega võrreldes tõepoolest langes. Komisjoni analüüs hõlmab aga ajavahemikku vaatlusaluse perioodi algusest 2009. aastal kuni uurimisperioodi lõpuni ning selle aja jooksul suurenes liidu tarbimine kokku 65 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt ja märkimisväärselt, kokku 25,7 %, samal ajal kui Hiina impordi turuosa kasvas 321 %. Hiina import suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 596 %.

               (104)

               Peale selle oli liidu tarbimine uurimisperioodil jätkuvalt 2010. aastaga võrreldaval tasemel, samal ajal kui 2010. aastal teenis liidu tootmisharu mõistlikku kasumit, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 10. Seepärast ei saanud ainuüksi liidu tarbimise vähenemine uurimisperioodil põhjustada kahju, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Lisaks kahanes liidu tootmisharu turuosa 2010.–2012. aastal 26,6 %, samal ajal kui Hiina impordi turuosa kasvas samal ajavahemikul 318 %. Lõpuks, kui liidu tootmisharu kantud kahju oleks tingitud tarbimise langusest uurimisperioodi jooksul, oleks kõnealune langus pidanud mõjutama ka Hiina importi. See ei ole aga ilmselgelt nii. Vastupidi – uurimisperioodi jooksul kasvas märkimisväärselt nii Hiina impordi maht kui ka turuosa.

               (105)

               Sellest tulenevalt lükkab komisjon kõnealuse väite tagasi ning kinnitab ajutise määruse põhjendustes 141 ja 142 esitatud järeldused.

               (106)

               Ajutise määruse tabelis 4 kirjeldatud liidu tootmisvõimsuse suurenemise küsimuses on komisjon seisukohal, et selline suurenemine järgis selgelt liidu tarbimise suurenemise suundumust kuni 2011. aasta lõpuni.

               (107)

               Samuti tegi komisjon kindlaks, et peamine põhjus, miks tootmisvõimsus 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 12,5 % võrra suurenes, oli ühe äriühingu sisenemine solaarklaasi turule, samal ajal kui kõikide teiste turul tegutsevate äriühingute tootmisvõimsus samal perioodil mõnevõrra vähenes.

               (108)

               Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et üldiselt järgis liidu tootmisharu tootmisvõimsus liidu tarbimise arengut. Seega leiab komisjon, et liidu tootmisharu ulatuslik tootmisvõimsus, mis oli suur juba vaatlusaluse perioodi alguses ja püsis sellisena uurimisperioodi jooksul, ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

               (109)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis mitu isikut, et komisjon ei olnud kahju olulise põhjusena arvesse võtnud väidetavat üleliigset tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud vaatlusalusel perioodil väidetavalt põhjendatud tarbimise kasvuga, kuna liidu tootmisharu tootmisvõimsuse ja tarbimise vahel oli pidevalt suur lõhe, mis nende arvamuse kohaselt ei ole majanduslikult elujõuline. Peale selle väitis üks isik, et tegelikult suurendas kantud kahju uue äriühingu turule sisenemine ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, kuna see suurendas omamaist konkurentsi.

               (110)

               Samuti väideti, et liidu tarbimise vähenemine ja suurenev tootmisvõimsus koos eksportmüügi langusega põhjustasid madala tootmisvõimsuse rakendamise määra. See madal tootmisvõimsuse rakendamise määr tõi kaasa kõrged püsikulud, mis väite esitaja arvamuse kohaselt mõjutasid oluliselt liidu solaarklaasisektorit.

               (111)

               Komisjon märgib, et kogu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse tase oli vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt suurem kui liidu kogutarbimine. Sellest hoolimata ei takistanud see valimisse kaasatud liidu tootjatel teenida kahel uurimisperioodile eelnenud aastal kasumit, samal ajal kui nad kandsid märkimisväärset kahju (14,5 %) üksnes uurimisperioodil.

               (112)

               Peale selle kasvas valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsus ajavahemikul 2010–2011 ainult 4 % ja ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 2,6 %, mille tagajärjel oli kogukasv 2010. aastast kuni uurimisperioodini tagasihoidlik – 6,7 %.

               (113)

               Seega esines tarbimise ja tootmisvõimsuse vaheline erinevus kogu vaatlusalusel perioodil ning kuigi uurimisperioodil oli see mõnevõrra suurem, ei selgita see valimisse kaasatud äriühingute kantud suurt kahju uurimisperioodi jooksul. Selle tagajärjel lükkab komisjon tagasi väite, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse tase ei ole majanduslikult elujõuline.

               (114)

               Seoses argumendiga, et 2012. aastal turule sisenenud uus äriühing mõjutas liidu tootmisharu kantud kahju, märgib komisjon, et kõnealune uus turule siseneja oli küll installeerinud suure tootmisvõimsuse, kuid tema toodang ja müügimaht olid väga piiratud, moodustades uurimisperioodil ligikaudu 2 % ELi kogumüügist. Selle tulemusel ei avaldanud tema turule sisenemine liidu tootmisharu tulemustele tervikuna peaaegu mitte mingit mõju, välja arvatud asjaolu, et ta paisutas oluliselt viimase tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevaid andmeid. Kui asjaomase äriühingu andmeid mitte arvestada, siis kõikide teiste liidu tootjate tootmisvõimsus ajavahemikul 2011–2012 tegelikult vähenes.

               (115)

               Lisaks ei leidnud uurimise käigus kinnitust väide, et solaarklaasisektorile avaldavad olulist mõju püsikulud. Tegelikult jäid valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised püsikulud uurimisperioodil vahemikku 25–35 % tootmise kogukuludest. Eelmistel aastatel (2010 ja 2011) oli püsikulude osakaal mõnevõrra väiksem, ent siiski samas suurusjärgus. See näitab selgelt, et suur tootmisvõimsus uurimisperioodil mõjutas silmnähtavalt tootmiskulusid, kuid see mõju ei olnud oluline ega selgita uurimisperioodil kantud ulatuslikku kahju, eelkõige võrreldes varasematel aastatel teenitud kasumiga. Peale selle kahanes valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise määr võrreldes varasemate aastatega, kuid püsis uurimisperioodil siiski 65 % tasemel.

               (116)

               Kokkuvõttes võib märkida, et komisjon võttis oma analüüsis arvesse ka seda, et installeeritud tootmisvõimsust on võimalik kohandada muud liiki klaasi tootmiseks, mis ei kuulu käesoleva uurimise käsitlusalasse. Seega ei nõustu komisjon muu hulgas selle elemendi tõttu huvitatud isikuga selle suhtes, et suur installeeritud tootmisvõimsus ei ole majanduslikult elujõuline.

               (117)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükkab komisjon tagasi kõnealuse isiku esitatud väited ja kordab, et tarbimise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise muutused vaatlusalusel perioodil, analüüsituna nii eraldi kui ka kumulatiivselt, ei ole nii ulatuslikud, et kõrvaldada põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

         2.4.   Suundumused seoses fotoelektriliste moodulitega

               (118)

               Kaks huvitatud isikut väitis, et lisaks vaatlusaluse toote tarbimise muutumisele oli liidu tootmisharu kantud kahju tingitud ka fotoelektriliste moodulite tarbimise vähenemisest ning kahjust, mida asjaomane tootmisharu kandis 2011. aasta lõpus / 2012. aasta alguses. Väidetavalt hakkas mõju, mida fotoelektriliste moodulite tootjate finantsraskused avaldasid solaarklaasi turule, ilmnema 2011. aasta lõpus ja 2012. aastal tingituna nende kahe sündmuse vahelisest paratamatust viiteajast.

               (119)

               Üks huvitatud isik kordas sama väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist.

               (120)

               Komisjon leidis ajutise määruse põhjenduses 143 tõepoolest, et fotoelektriliste moodulite puhul täheldatud suundumustel on suur mõju solaarklaasi tarbimisele, sest ligikaudu 80–85 % solaarklaasi müügist moodustab müük fotoelektriliste moodulite tootjatele (kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja kilest fotoelektrilised moodulid). Nagu on aga märgitud ajutise määruse põhjendustes 143 ja 144, kasvas fotoelektriliste moodulite tarbimine vaatlusalusel perioodil, st 2009–2012, järjepidevalt ning isegi hoolimata 2012. aastal esinenud langusest püsis tarbimise tase 221 % kõrgem kui 2009. aastal ja 44 % kõrgem kui 2010. aastal (7). Peale selle tehti kindlaks, et soodustariifide vähendamine 2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses ei kõrvaldanud põhjuslikku seost fotoelektriliste moodulite dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud olulise kahju vahel, (8) sest fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis ajavahemikul 2009–2012 suhteliselt suur.

               (121)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et fotoelektriliste moodulite tarbimise taseme kahanemist 2012. aastal omaette ei saa käsitada sellise tegurina, mis kõrvaldaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga solaarklaasi impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjusliku seose.

               (122)

               Kuna fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis ajavahemikul 2009–2012 suhteliselt suur ja solaarklaasi nõudlus suurenes samal ajavahemikul 65 %, ei saa samamoodi järeldada, et mõju, mida fotoelektriliste moodulite tootjate finantsraskused 2011. aasta lõpus/2012. aasta alguses solaarklaasi tarbimisele avaldasid, oleks omaette selline tegur, mis kõrvaldaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga solaarklaasi impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjusliku seose.

               (123)

               Kuna mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 144 esitatud järeldus.

         2.5.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (124)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 130–133 esitatud järeldused, mille kohaselt müüdi asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote importi uurimisperioodil dumpinguhinnaga ning see lõi alla liidu tootmisharu müügihinnad. Peale selle on dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel selge ajaline kokkulangevus. Dumpinguhinnaga import konkureeris otseselt liidu tootmisharu toodanguga ning selle tagajärjel vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kasumlikkus ja turuosa. Eespool uuriti ka muid võimalikke kahju põhjuseid ning leiti, et ükski neist ei kõrvaldanud eraldi ega kumulatiivselt analüüsituna Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.

               (125)

               Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud uusi tõendeid ning kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 145 ja 146.

         F.   LIIDU HUVID

   1.   Liidu tootmisharu huvid

               (126)

               Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 148–151.

         2.   Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

               (127)

               Kuna sõltumatute importijate ja kauplejate huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 152, 153 ja 154.

         3.   Tooraine tarnijate huvid

               (128)

               Kuna tooraine tarnijate huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduse 155.

         4.   Kasutajate huvid

               (129)

               Üks kasutaja andis endast teada ning osutas sellele, et dumpinguvastased meetmed teda ei mõjuta, sest ta ei ole Hiina RVs toodetud solaarklaasi kasutanud ega kavatse seda teha.

               (130)

               Üks eksportiv tootja väitis, et Hiina impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine võib anda teatavat kasu liidu solaarklaasisektorile, kuid kahjustada oluliselt liidu fotoelektriliste moodulite ja päikeseenergial töötavate soojusseadmete tootmisharu, kuna nad on sunnitud vaatlusaluse toote eest rohkem maksma. Peale selle oleks see väidetavalt vastuolus liidu keskkonnakaitsealaste eesmärkidega, suurendades fotoelektriliste moodulite ja päikeseenergial töötavate soojusseadmete hinda ning soodustades solaarklaasisektorit, mis on kõnealuse eksportiva tootja arvamuse kohaselt energiamahukas.

               (131)

               Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 157, on dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel fotoelektriliste moodulite kogukuludele üksnes väga piiratud mõju (alla 1 %). Ei esitatud mingeid tõendeid, mis seaks kõnealuse analüüsi paikapidavuse kahtluse alla. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               (132)

               Kuna mingeid muid märkusi liidu huvide kohta ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 155–159.

         5.   Konkurentsiga seotud küsimused

               (133)

               Kuna ajutise määruse põhjendustes 160–163 kindlaks tehtud konkurentsiga seotud küsimuste kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon kõnealused põhjendused.

         6.   Järeldus liidu huvide kohta

               (134)

               Ei esitatud mingeid märkusi, mis muudaksid ajutises määruses kirjeldatud liidu huvide analüüsi. Seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduse 164.

         G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (135)

               Mitu huvitatud isikut vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 167 sätestatud 8,3protsendilise määra kasutamise liidu tootmisharu kasumimarginaali sihtväärtusena, väites, et see on ebareaalselt kõrge. Nende väitel oli 2010. aasta 8,3protsendiline kasumimarginaal vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgeim, sest 2010. aasta oli maailma fotoelektriliste moodulite tootmisharu jaoks parim aasta. Samuti väitsid nad, et liidu solaarklaasisektoril oleks dumpingu puudumise korral olnud võimatu saavutada sama kasumimarginaali 2012. aastal, kuna maailma fotoelektriliste moodulite tootmisharus, sealhulgas liidu fotoelektriliste moodulite tootmisharus algas 2012. aastal väidetavalt suur langus.

               (136)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi. Komisjon kasutas kasumimarginaali sihtväärtusena valimisse kaasatud liidu tootjate saavutatud keskmist kasumit 2010. aastal, kui vaatlusaluse toote import oli alles väike ega saanud seega tavapäraseid konkurentsitingimusi veel moonutada. Seepärast vastab kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks kasutatud kasumimarginaali sihtväärtus ajavahemikule, mille puhul liidu tootmisharu võis põhjendatult eeldada kasumi teenimist tavapärastes konkurentsitingimustes, mida dumpinguhinnaga import veel ei mõjutanud (9).

               (137)

               Solaarklaasisektori puhul ei olnud tippaasta mitte 2010, nagu väitsid asjaomased huvitatud isikud, vaid 2011. aasta, kui liidu tarbimine ja liidu tootmisharu müügimaht olid suurimad.

               (138)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas üks huvitatud isik oma väidet, milles ta vaidlustas kasumimarginaali sihtväärtusena kasutatud määra. Tema väitel peaks komisjon võtma arvesse kõiki muid tegureid, mis uurimisperioodil kasumlikkust mõjutasid. Ta väitis, et mõistlik kasumimarginaali sihtväärtus ei tohiks olla suurem kui 5 %.

               (139)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Kasutatud kasumimarginaali sihtväärtus ei põhine hinnangutel, vaid tegelikul kasumil, mida liidu tootmisharu teenis enne Hiina dumpinguhinnaga impordi põhjustatud konkurentsimoonutusi. Komisjon leiab, et see on mõistlik kasum, ning on võtnud arvesse ka seda, et kui jätta kõrvale Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju, ei olnud turuolukord uurimisperioodiga võrreldes oluliselt erinev. Kõnealuse isiku väide, et tarbimine oli 2010. aastal palju suurem kui 2012. aastal, ei ole faktiliselt õige. Nagu on osutatud eespool E jao punktis 2.3, oli tarbimine 2010. aastal sarnasel tasemel kui 2012. aastal. Samuti suurendas liidu tootmisharu eeldatavat suurt nõudluse kasvu arvesse võttes 2010. aastal tootmisvõimsust, mis mõjutas negatiivselt tema asjaomase aasta kasumit. Lõpuks võib märkida, et väljapakutud 5 % suurune kasumimarginaali sihtväärtus on meelevaldne, kuna see ei põhine mingitel andmetel ega tegelikel arvutustel, ning seepärast lükatakse see tagasi.

               (140)

               Teisalt väitis kaebuse esitaja, et kasumimarginaal on liiga väike ning komisjon peaks selle tõstma 15 protsendile, sest kaebuse esitaja 2010. aasta kasum ületas 10 %. Teiste valimisse kaasatud ELi tootjate ilmselt madalamad kasumimarginaalid 2010. aastal ei esinda väidetavalt kasumit, mida võib ebaõiglase impordi puudumise korral põhjendatult eeldada. Asjaomaste äriühingute kõnealusel aastal saavutatud madalam marginaal ja asjaolu, et nad kogesid ühena esimestest dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju, on tõenäoliselt seletatav nende juhtimispoliitika või -küsimustega seotud põhjustega, mis võivad hõlmata turuosa suurendamisele suunatud lühiajalist hinnakujunduspoliitikat.

               (141)

               Komisjon ei nõustu selle väitega. Nagu on selgitatud eespool käesolevas jaos, kajastab kogu liidu tootmisharu 2010. aasta keskmine kasum komisjoni arvamuse kohaselt õigesti keskmist kasumit tavapärastel konkurentsitingimustel. See järeldus ei ole vastuolus asjaoluga, et teatavad liidu toomisharusse kuuluvad äriühingud on teinud juhtimisotsuseid, mille tulemus on sama tootmisharu muudest äriühingutest väiksem või suurem kasumimarginaal. Selliste erinevuste olemasolu on tegelikult turumajanduse tingimustes tegutsevate äriühingute loomupärane tunnus.

               (142)

               Kuna mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 166–169 kirjeldatud metoodika.

         2.   Lõplikud meetmed

               (143)

               Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele.

               (144)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et ajutised väärtuselised tollimaksud ei ole tõhusad. Seepärast palus ta komisjonil kehtestada lõplikud meetmed minimaalse impordihinna vormis. Kaebuse esitaja väitis, et selline minimaalne impordihind muudaks meetmed tõhusamaks, eriti juhul, kui kehtestatakse kaks minimaalset impordihinda – üks pinnatud ja teine pindamata solaarklaasi jaoks. Kaebuse esitaja väljendatud põhjused olid järgmised.

               (145)

               Esiteks väitis kaebuse esitaja, et pärast uurimisperioodi on eksportivad tootjad müünud pinnatud klaasi ELi turul sama hinnaga, millega nad müüsid uurimisperioodi jooksul pindamata solaarklaasi. Ühtlasi väitis ta, et pinnatud klaasi tootmiskulud on pindamata klaasi tootmiskuludest suuremad ja seepärast müüakse seda tavaliselt pindamata klaasi hinnast 20–25 % kõrgema hinnaga.

               (146)

               Teiseks väitis kaebuse esitaja, et pärast uurimisperioodi on liidu nõudlus liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas. Kasutajate ostetava pinnatud solaarklaasi osakaal on pindamata solaarklaasiga võrreldes ühtesoodu kasvanud. Sellest tulenevalt moodustas pinnatud solaarklaas 2013. aasta teisel poolel peaaegu kogu Hiina RVst pärit ELi suunatud impordi, samal ajal kui uurimisperioodil oli olukord vastupidine.

               (147)

               Dumpinguvastased meetmed võivad tõepoolest olla erinevas vormis. Kuigi komisjonil on meetmete vormi valimisel suur kaalutlusõigus, on nende eesmärk jätkuvalt kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamine.

               (148)

               Uurimise käigus leidis kinnitust, et nii pindamata ja pinnatud solaarklaasi kulude kui ka hindade vahel esineb suuri erinevusi, kuna kahe toote tehnilised omadused on erinevad. Pinnatud solaarklaas, mis sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast võib olla ühepoolselt või kahepoolselt pinnatud, suurendab pindamata klaasiga võrreldes tõepoolest läbitustegurit ning sellel võivad olla isepuhastuvad, määrdumisvastased või kõvadusega seotud lisaomadused. Kõrge kvaliteediga pindamata solaarklaasi päikese läbitustegur võib olla kuni 92 %. Pindamine võib vähendada peegelduvust ligikaudu 3 % (ühe külje kohta) ning suurendada sellest tulenevalt ühepoolselt pinnatud solaarklaasi läbitustegurit maksimaalselt 95 protsendile ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi puhul maksimaalselt 98 protsendile.

               (149)

               Uurimisperioodil moodustas pindamata klaas 81 % ELi turul müüdud Hiina RVst imporditud solaarklaasist, samal ajal kui ainult 19 % oli pinnatud. Uurimisperioodil kindlaks tehtud erinevused nii pindamata ja pinnatud solaarklaasi hinnas kui ka kuludes olid ligikaudu 30 %.

               (150)

               Komisjon leiab aga, et kaebuse esitaja esitatud tõendid ei olnud piisavalt põhjendatud. Peale selle ei ole komisjoni käsutuses muudest allikatest pärit piisavaid tõendeid või andmeid, mis võimaldaksid tal järeldada, et alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest on nõudlus liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas ning et eelkõige pinnatud klaasi hinnad on oluliselt langenud, nagu kaebuse esitaja väidab.

               (151)

               Sellest tulenevalt ei saa komisjon selle väitega nõustuda ja peab asjakohaseks kehtestada minimaalsete impordihindade asemel väärtuselised tollimaksud. Sellele vaatamata luuakse eespool tõstatatud küsimuste käsitlemiseks kaks erinevat Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku koodi (edaspidi „TARICi koodid”) – üks pinnatud ja teine pindamata solaarklaasi jaoks. Need võimaldavad komisjonil tähelepanelikult jälgida arengusuundi turul ja teha õigeaegselt otsus lisameetmete vajalikkuse kohta.

               (152)

               Ühtlasi tuletab komisjon meelde, et varem on ta minimaalset impordihinda kasutanud konkreetsetel asjaoludel, eelkõige järgmistes olukordades:

                           —

                           ühe tooteliigi eriti kõrge ekspordihind, mis tähendab seda, et kõnealuse tooteliigi puhul ei olnud tegemist dumpinguga (10);

                           —

                           liidu tootjate turuvõimu ja turuosaga seotud kaalutlused, mille tõttu oli liidu huvides vaja tagada, et impordihind ei ületa teatavat taset (11).

               (153)

               Peale selle on minimaalseid impordihindu kasutatud peamiselt seoses homogeensete toodetega, mitte selliste toodetega nagu käesoleval juhul, mille puhul on olemas mitu tooteliiki.

               (154)

               Ka nendel põhjustel on komisjon seisukohal, et minimaalsed impordihinnad ei ole käesoleva toimiku puhul sobilikud.

               (155)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaebuse esitaja oma taotlust kehtestada minimaalne impordihind ning esitas märkused põhjenduste 152–156 kohta, osutades järgmisele.

               (156)

               Esiteks ei käsitleta kõnealustes põhjendustes väidetavalt kaalutlusi, mis on seotud meetmete vormi tõhususega dumpingu ja subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, mis on samuti mõjuv põhjus minimaalse impordihinna kasutamiseks.

               (157)

               Teiseks ei selgitanud komisjon väidetavalt seda, miks kõnealused kaalutlused on käesoleval juhul asjakohased ja kuidas need kaaluvad üles ELi tootmisharu huvid.

               (158)

               Kolmandaks väitis ta, et vaatlusalune toode on minimaalse impordihinna praktilise haldamise võimaldamiseks piisavalt homogeenne, sest kahel peamisel tooteliigil on selgelt eristatavad omadused, mis võimaldab hindade nõuetekohast eristamist ning lihtsat haldamist ja järelevalvet, eriti kuna praegu moodustab peaaegu kogu impordi pinnatud solaarklaas.

               (159)

               Esimese väite puhul tundub, et nõudlus võib tõepoolest olla liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas. Kuna mingeid lisatõendeid aga ei esitatud, ei saa komisjon teha järeldust, et just pinnatud solaarklaasi hinnad on oluliselt langenud. Sellest tulenevalt ei ole komisjonil põhjust muuta oma varasemat järeldust, mille kohaselt on väärtuselised tollimaksud dumpingu ja subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks asjakohasemad.

               (160)

               Teise märkuse puhul oli kõnealuste põhjenduste eesmärk näidata, et komisjon ei pea käesoleva juhtumi puhul minimaalse impordihinna kehtestamist asjakohaseks, välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja väiteid täiendavalt põhjendatakse. Kuna seda ei tehtud, ei pea komisjon vajalikuks võimaliku minimaalse impordihinna kasu ELi tootmisharu huvide jaoks täiendavalt analüüsida.

               (161)

               Kolmanda märkuse puhul ei ole kaebuse esitaja seadnud kahtluse alla eri tooteliike, mille komisjon uurimise käigus määratles, ega tõendanud, et hinnaerinevusi ei ole. Eksportivate tootjate väljapakutud kohustused, millega nähakse ette erinevad minimaalsed impordihinnad, näitavad samuti, et kõnealused erinevused on tegelikult olemas. Seepärast lükatakse see väide tagasi. Isegi kui komisjon nõustuks, et vaatlusalune toode võib olla suhteliselt homogeenne, on ta igal juhul seisukohal, et see küsimus ei ole asjakohane, sest ta lükkab minimaalse impordihinna taotluse tagasi ka kahel teisel eespool sätestatud põhjusel. Samuti tuletab ta meelde, et komisjon võib võtta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta arvesse üksnes erandjuhtudel (vt algmääruse artikli 6 lõige 1). Kaebuse esitajad ei ole tõendanud, et käesoleval juhul oleks tegemist sellise erakordse olukorraga ning et muud kasutatavad parandusmeetmed, nagu TARICi lisakoodi loomise kaudu toimuv jälgimine, ei oleks piisavad.

               (162)

               Kokkuvõttes lükkab komisjon käesolevaga need väited tagasi.

               (163)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles mitu fotoelektriliste moodulite tootjat samuti minimaalset impordihinda. Nad tundsid muret eeskätt järgmise üle:

                           —

                           pärast uurimisperioodi vähenes suurel määral solaarklaasi tootmisvõimsus ja paljud liidu tootjad langesid turult pöördumatult välja. Ainsad kolm turule jäänud liidu tootjat ei suuda enam täita rohkem kui 50 % Euroopa nõudlusest. Seega peavad fotoelektriliste moodulite tootjad katma oma vajadused Hiina RVst pärit tarnete abil. Üks kasutaja väitis, et ta on tarnete osas sunnitud toetuma ainult ühele või kahele liidu tootjale, kes on suutelised toote tehnilisi nõudeid täitma;

                           —

                           praegu kehtestatud kujul suurendaksid tollimaksud fotoelektriliste moodulite tootekulusid märkimisväärselt (ligikaudu 3 senti vati kohta, mis moodustab väidetavalt 5 % päikesepaneelide puhul kehtestatud minimaalsest impordihinnast);

                           —

                           minimaalne impordihind tuleks kindlaks määrata sellisel viisil, et see ei tooks kaasa fotoelektriliste moodulite suuremaid kulusid ELis.

               (164)

               Esimese väite puhul ei ole komisjonil mingit põhjust arvata, et need liidu tootjad, kes on oma tootmist vähendanud või selle ajutiselt peatanud, ei alustaks oma äritegevust täie tootmisvõimsuse juures uuesti siis, kui import toimub jälle õiglaste hindade juures. Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 106–112, on liidu tootmisharul piisav tootmisvõimsus kogu liidu tarbimise rahuldamiseks. Sellest tulenevalt lükatakse see väide tagasi. Lisaks sellele lükkab komisjon tagasi ühe kasutaja väite selle kohta, et ta saab tarnete osas toetuda üksnes ühele või kahele liidu tootjale. Tegelikult saavad Hiina eksportivad tootjad jätkuvalt liidu turule tarnida. Olenemata oma vormist on dumpinguvastaste meetmete eesmärk õiglaste impordihindade tagamine, mitte Hiina RVst pärit kogu impordi lõpetamine.

               (165)

               Teise väite puhul ei esitanud asjaomased kasutajad mingeid tõendeid oma väite põhjendamiseks. Seevastu tegi komisjon ajutise määruse põhjenduses 157 kindlaks, et meetmete mõju uurimises koostööd teinud fotoelektriliste moodulite tootjate kogukuludele oleks alla 1 %. Seega lükatakse see väide tagasi.

               (166)

               Seepärast ei ole vaja esitada seisukohta fotoelektriliste moodulite tootjate tõstatatud kolmanda küsimuse kohta.

               (167)

               Paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumivastane uurimine. Võttes arvesse väiksema tollimaksu reegli rakendamist ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimarginaalid on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peaks komisjon kehtestama lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlaksmääratud lõplike subsiidiumimarginaalide tasemel ning kehtestama seejärel vastavalt asjaomasele kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

                           Äriühing

                           Subsiidiumimarginaal

                           Dumpingumarginaal

                           Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                           Tasakaalustav tollimaks

                           Dumpinguvastane tollimaks

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           83,1 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           36,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           78,4 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           9,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           29,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           41,6 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           0,4 %

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           12,4 %

                           84,7 %

                           36,5 %

                           12,4 %

                           24,1 %

                           Kõik teised äriühingud

                           17,1 %

                           90,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

                           25,0 %

               (168)

               Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei tohiks kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul peaks kehtima „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. Tulenevalt eksportivate tootjate suurest koostöö tasemest (üle 80 %; vt ajutise määruse põhjendus 15) põhineb see tollimaksumäär valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud suurimal individuaalsel kahjumarginaalil. „Teiste koostööd tegevate äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär põhineb valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmisel määral ja seda kohaldatakse kõikide valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate äriühingute suhtes (v.a Henan Yuhua, kelle puhul kehtestati individuaalse hindamise taotluse põhjal individuaalne tollimaks; vt ajutise määruse põhjendus 48).

               (169)

               Kõik taotlused konkreetsete äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb esitada komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral saab sellele vastavalt käesolevat määrust muuta, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

         3.   Kohustused

               (170)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist tegid kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja Henan Yuhua ettepaneku võtta algmääruse artikli 8 lõike 1 alusel hinnakohustusi. Nad kavandavad erinevaid minimaalseid impordihindu vastavalt tooteliikide eri rühmadele.

               (171)

               Komisjon märgib, et kõikide äriühingute väljapakutud minimaalsed impordihinnad on palju madalamad kui mittekahjustavad hinnad, mille ta uurimise käigus kindlaks tegi. Sellest tulenevalt ei leia komisjon, et need oleksid kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.

               (172)

               Isegi kui need hinnad oleksid kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, tegid valimisse kaasatud äriühingud ettepaneku kohandada korra kvartalis üksnes pinnatud solaarklaasi hinda, lähtudes hinnamuutustest fotoelektriliste moodulite turul. Komisjon ei saa sellise indekseerimismeetodiga nõustuda järgmistel põhjustel.

               (173)

               Esiteks tuleks korrapäraselt korrigeerida kõikide tooteliikide hindu, vastasel korral võib pinnatud ja pindamata solaarklaasi hinnatasemete vahel varsti tekkida kunstlik lõhe. Teiseks ei pea komisjon asjakohaseks kohandada solaarklaasi hindu lõppkasutajate hindade (st fotoelektriliste moodulite hindade) põhjal. See võib tuua kaasa solaarklaasisektori kasumimarginaali põhjendamatu vähenemise, näiteks kui fotoelektriliste moodulite hinnad kahanevad fotoelektriliste moodulite muude komponentide hinnalanguse tõttu.

               (174)

               Üldiselt leiab komisjon, et asjakohane on indekseerida minimaalsed impordihinnad tooraine hindadega. Käesoleval konkreetsel juhul ei leitud aga, et mõni tooraine moodustaks oluliselt suure osa üldistest tootmiskuludest.

               (175)

               Ühtlasi tegi komisjon kindlaks, et uurimisperioodi jooksul olid solaarklaasi hinnad Hiina RVs ja Türgis väga ebastabiilsed.

               (176)

               Peale selle esineb suur ristkompensatsiooni oht, kuna osa kõnealuseid äriühinguid müüb ühtedele ja samadele klientidele nii vaatlusalust toodet kui ka muid tooteid. Lisaks sellele ei tundu, et valimisse kaasatud äriühingute kavandatud minimaalsed impordihinnad kataksid kõiki tooteliike, mida asjaomased eksportivad tootjad valmistavad. Nende tegurite tõttu on kohustuste tõhus rakendamine raskendatud ja seda on keeruline jälgida.

               (177)

               Sellest tulenevalt lükkab komisjon eespool osutatud põhjustel tagasi pakkumise võtta kohustusi.

         4.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

               (178)

               Võttes arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud lõplikke määrasid, tuleks vabastada.

         5.   Meetmete jõustatavus

               (179)

               Kui pärast lõplike meetmete kehtestamist turutingimused oluliselt muutuvad, võib komisjon omal algatusel meetmete vormi läbi vaadata, et hinnata, kas meetmed aitavad saavutada soovitud tulemusi, st kahju kõrvaldamist, ning kas meetmete vormi muutmine on õigustatud.

               (180)

               Kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu kavatseb komisjon viivitamata algatada läbivaatamise algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel ja võib kehtestada impordi suhtes kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5 registreerimisnõude, kui sellise käitumise kohta esitatakse tõendeid. Algmääruse artikli 12 lõike 3 kohaselt võib kehtestatud tollimaksu suurendada kuni kahekordseks esialgselt kehtestatud tollimaksu suurusest.

               (181)

               Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolliasutuste esitatud impordijärelevalvealasele teabele, samuti teabele, mille liikmesriigid on esitanud algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt.

               (182)

               Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla kuuluva sellise solaarklaasi impordi suhtes, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300–2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt), kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Pinnatud (ühe- või kahepoolselt pinnatud) solaarklaas kuulub TARICi koodi 7007198019 alla ja pindamata solaarklaas TARICi koodi 7007198011 alla.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               36,1 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               9,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               29,3 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               0,4 %

               B946

               Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

               24,1 %

               Kõik teised äriühingud

               25,0 %

               B999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Komisjoni määruse (EL) nr 1205/2013 (13) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad eespool artikli 1 lõikes 2 sisalduvate dumpinguvastaste tollimaksude ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 471/2014 (14). vastu võetud tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud määrasid, vabastatakse.
   Artikkel 3
   Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

               —

               ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2012 – 31. detsember 2012) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

               —

               ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,

               —

               ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmetega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus,

         võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 24,1 %.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. mai 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes (ELT L 316, 27.11.2013, lk 8).

      (3)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 58, 28.2.2013, lk 6).

      (4)  Euroopa Komisjoni presidendi otsus 2012/199/EL, 29. veebruar 2012, ärakuulamise eest vastutava ametniku tööülesannete ja pädevuse kohta teatavates kaubandusmenetlustes (ELT L 107, 19.4.2012, lk 5).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  Otsus kohtuasjas 338/10: Grunwald Logistik Service (GmbH) (GLS) vs. Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

      (7)  Komisjoni 4. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 513/2013 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes) (edaspidi „ajutine päikesepaneele käsitlev määrus”) (ELT L 152, 5.6.2013, lk 5) tabelid 1-a ja 1-b, lk 16. Ajutise päikesepaneele käsitleva määruse B osa kohaselt on kõnealuse uurimisega hõlmatud tooted kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Seepärast ei kuulu kilest fotoelektrilised moodulid asjaomase uurimise alla ning nende tarbimist ei ole käsitletud.

      (8)  Ajutise päikesepaneele käsitleva määruse järeldused, mis on esitatud põhjendustes 107–109, on kinnitatud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1238/2013 (millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 325, 5.12.2013, lk 1) põhjendustes 245–265.

      (9)  Vt 17. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-462/04: HEG ja Graphite India vs. nõukogu (punktid 161–162).

      (10)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 119/97, 20. jaanuar 1997, millega kehtestatakse teatavate Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate rõngasköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1), põhjendus 70.

      (11)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 457/2011, 10. mai 2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 124, 13.5.2011, lk 2), põhjendus 76.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussel, Belgium.

      (13)  Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes (ELT L 316, 27.11.2013, lk 8).

      (14)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 471/2014, 13. mai 2014, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23).

      I LISA

         Koostööd tegevad eksportijad, kes ei kuulu valimisse ja kelle suhtes ei kohaldata individuaalset hindamist

                  Nimi

                  TARICi lisakood

                  Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

                  B947

                  Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

                  B948

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang, Limited

                  B952

                  Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

                  B953

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      II LISA
      Artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmist.

                  1.

                  Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

                  2.

                  Järgmine avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava solaarklaasi (pindala m2) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

                  3.

                  Kuupäev ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkiri.