title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/595, 30. aprill 2020, millega antakse lamba- ja kitseliha eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/595,
         30. aprill 2020,
         millega antakse lamba- ja kitseliha eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2 ja artikli 223 lõike 3 punkti c,
         võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate lamba- ja kitselihatoodete kategooriate müüki, nagu näiteks alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste ja kitsede rümpade müüki majutus- ja toitlustussektorile.

                     (2)

                     Selle tulemusena on järsult vähenenud nõudlus teatavate lamba- ja kitselihatoodete järele. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on lamba- ja kitselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata lamba- ja kitselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.

                     (3)

                     Praegust pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust lamba- ja kitselihaturul saab leevendada, kui ladustada alla kaheteistkümne kuu vanuste lammaste- ja kitsede rümbad, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile.

                     (4)

                     Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus.

                     (5)

                     Selleks, et kergendada praegust rasket olukorda ja eelkõige, et vähendada pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik lamba- ja kitselihatoodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda eraladustamistoetust alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha jaoks.

                     (6)

                     Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske ja jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

                     (7)

                     Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud lamba- ja kitseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel.

                     (8)

                     Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

                     (9)

                     Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

                     (10)

                     Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule.

                     (11)

                     COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

                     (12)

                     Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine.

                     (13)

                     Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (14)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eraladustamistoetus alla 12 kuu vanuste lammaste ja kitsede värske või jahutatud liha jaoks vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile i, (edaspidi „toetus“).

               2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

            Artikkel 2
            Toetuskõlblikud tooted

               1.   Toetuskõlblike toodete loetelu on esitatud lisas.

               2.   Toetuse saamiseks peab liha olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa III jao nõuetele.

               3.   Toetust antakse üksnes värske või jahutatud liha koguste jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud.

            Artikkel 3
            Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

               1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020.

               2.   Iga taotlus tuleb esitada lisas loetletud toodete kohta, märkides ära asjakohase CN-koodi.

               3.   Toetuskõlblik miinimumkogus iga taotluse kohta on 5 tonni.

            Artikkel 4
            Toetuse suurus ja ladustamisaeg

               1.   Asjaomase toetuse suurus ladustamisaja kohta on sätestatud lisas.

               2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

               3.   Toetust võib anda ainult ladustamisajaks pikkusega 90, 120 või 150 päeva.

            Artikkel 5
            Tagatis
            Toetusetaotluse esitamisel toetuskõlblike toodete kohta on delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti b kohaselt nõutava tagatise suurus 100 eurot tonni kohta.

            Artikkel 6
            Kontrollid

               1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

                           a)

                           pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

                           b)

                           lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

               2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

            Artikkel 7
            Teatised taotletud koguste kohta
            Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktist b teatavad liikmesriigid komisjonile toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetav taotlus, ning esitavad asjakohase teabe järgmiselt:

                        a)

                        igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel;

                        b)

                        igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval.

            Artikkel 8
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

            (3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

            (5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

            LISA
            Artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblike toodete loetelu ja asjaomased toetussummad ladustusaja kohta, millele on osutatud artikli 4 lõikes 1

                        Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood)

                        Toodete kirjeldus

                        Toetuse suurus ladustamisaja kohta
                        (eurot/t)

                        90 päeva

                        120 päeva

                        150 päeva

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        ex 0204 10 00

                        Alla 12 kuu vanuste lammaste värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad

                        866

                        890

                        915

                        ex 0204 50 11

                        Alla 12 kuu vanuste kitsede värsked või jahutatud rümbad ja poolrümbad


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/596, 30. aprill 2020, millega antakse kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust ning määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/596,
         30. aprill 2020,
         millega antakse kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust ning määratakse eelnevalt kindlaks toetuse suurus
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2 ja artikli 223 lõike 3 punkti c,
         võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Liikmesriikides praeguse COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud ulatuslikud liikumispiirangud on rängalt mõjutanud teatavate veiselihatoodete kategooriate müüki majutus- ja toitlustussektorile, nagu mitmesuguste lõiketükkide tootmiseks ettenähtud tagaveerandid. Majutus- ja toitlustussektori arvele langeb ligikaudu 70 % liidu sisenõudlusest tagaveeranditest valmistatud eri lõiketükkide järele. Sellest tulenevalt suunatakse need tagaveerandid ümber muude veiselihatoodete tootmiseks ja seetõttu on nende hinnad juba langenud.

                     (2)

                     Veiseliha tarbimismustri muutumise tõttu on nõudlus teatavate veiselihatoodete järele järsult vähenenud. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on veiselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata veiselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.

                     (3)

                     Ulatuslike liikumispiirangute tõttu on vähenenud ka tööjõu kättesaadavus tapamajades ja toiduaineid töötlevates ettevõtetes ning transpordi- ja logistikasuutlikkus.

                     (4)

                     Praegust rasket olukorda ning eelkõige pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust veiselihaturul saab leevendada, kui ladustada sellised tagaveerandid, mis olid ette nähtud peamiselt majutus- ja toitlustussektorile mõeldud toodete valmistamiseeks.

                     (5)

                     Selleks, et vähendada praegust pakkumise ja nõudluste tasakaalustamatust, mis omakorda surub alla kõik veiseliha toodete hinnad, ning et leevendada praegust keerulist turuolukorda, on asjakohane anda kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske ja jahutatud liha eraladustamise toetust.

                     (6)

                     Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

                     (7)

                     Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kogu ladustamisajaks kindlaks toetuse suurus, mis põhineb lattu paigutamise ja laost väljaviimise kuludel, külmhoones hoidmise kuludel päeva kohta ning värske või jahutatud veiseliha külmutamisel väheneva väärtuse osalisel hüvitamisel.

                     (8)

                     Selleks et eraladustamistoetus oleks tõhus ja avaldaks turule tegelikku mõju, tuleks toetust anda ainult nende toodete jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

                     (9)

                     Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

                     (10)

                     Tuleks kindlaks määrata tagatis, millega kindlustatakse, et taotlus on tõsiseltvõetav ja et meetmel on soovitud mõju turule.

                     (11)

                     COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

                     (12)

                     Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktis b on sätestatud, et liikmesriigid peavad teatama komisjonile vastuvõetavatest taotlustest üks kord nädalas. Toetuskava tõhusaks haldamiseks on vaja sagedasemat teavitamist, et oleks tagatud läbipaistvus, järelevalve ja toetuseks eraldatavate summade nõuetekohane jaotamine.

                     (13)

                     Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (14)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.   Käesoleva määrusega nähakse ette kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile d, (edaspidi „toetus“).

               2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

            Artikkel 2
            Toetuskõlblikud tooted

               1.   Toetuskõlblike toodete loetelu on esitatud lisas.

               2.   Toetuse saamiseks peab liha olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa III jao nõuetele.

               3.   Toetust antakse üksnes sellise kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha koguste jaoks, mida ei ole veel lattu paigutatud.

            Artikkel 3
            Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

               1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020.

               2.   Iga taotlus tuleb esitada lisas loetletud toodete kohta, märkides ära asjakohase lihakusklassi.

               3.   Toetuskõlblik miinimumkogus iga taotluse kohta on 10 tonni.

            Artikkel 4
            Toetuse suurus ja ladustamisaeg

               1.   Asjaomase toetuse suurus ladustamisaja kohta on sätestatud lisas.

               2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

               3.   Toetust võib anda ainult ladustamisajaks pikkusega 90, 120 või 150 päeva.

            Artikkel 5
            Tagatis
            Toetusetaotluse esitamisel toetuskõlblike toodete kohta on delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti b kohaselt nõutava tagatise suurus 100 eurot tonni kohta.

            Artikkel 6
            Kontrollid

               1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

                           a)

                           pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

                           b)

                           lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

               2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

            Artikkel 7
            Teatised taotletud koguste kohta
            Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 42 lõike 1 punktist b teatavad liikmesriigid komisjonile toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetav taotlus, ning esitavad asjakohase teabe järgmiselt:

                        a)

                        igal esmaspäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused eelneva nädala neljapäeval ja reedel;

                        b)

                        igal neljapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) toodete kogused, mille kohta on esitatud vastuvõetavad taotlused sama nädala esmaspäeval, teisipäeval ja kolmapäeval.

            Artikkel 8
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

            (3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

            (5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

            LISA

               Artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuskõlblike toodete loetelu ja asjaomased toetussummad ladustamisaja kohta, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 1

                        Toodete tollinomenklatuuri kood (CN-kood)

                        Toodete kirjeldus

                        Toodete lihakusklass, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis III

                        Toetussumma ladustamisaja kohta
                        (EUR/t)

                        90 päeva

                        120 päeva

                        150 päeva

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        ex 0201 20 50

                        Poolrümpade tagaveerandid: veiste poolrümpade tagaosad, mis hõlmavad kõik kondid, puusa- ja seljatüki, k.a filee, ja kuhu kuulub vähemalt kolm tervet või läbisaetud ribi koos koodiga või ilma ja koos õhukese kubemetükiga või ilma

                        S: super
                        E: suurepärane
                        U: väga hea
                        R: hea
                        O: keskpärane

                        1 008

                        1 033

                        1 058


title: komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/593, 30. aprill 2020, millega lubatakse kartulisektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise kohta

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/593,
         30. aprill 2020,
         millega lubatakse kartulisektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise kohta
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Kartulisektori toodangu võib jagada kaheks: peamiselt kodus tarbimiseks ostetav värske kartul ja töötlemiseks ettenähtud kartul, mida kasutatakse loomasöödas ja töödeldud toiduainetes, nagu külmutatud kartul (sh külmutatud krõbekartul), kuivatatud kartul, töödeldud või konservitud kartul.

                     (2)

                     Liidu kartulitoodang on ligikaudu 52 miljonit tonni, millest 19,5 miljonit tonni moodustab töötlemiseks ettenähtud kartul. Liidu suurimad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad on Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaad. Töötlemiseks ettenähtud kartuli toodangust ligikaudu 41 % moodustab külmutatud krõbekartul.

                     (3)

                     Liit on töödeldud kartuli netoeksportija. Viimase viie aasta jooksul on Belgiast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Madalmaadest kolmandatesse riikidesse eksporditud keskmiselt vähemalt neli miljonit tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit töödeldud kartulitoodetena. Külmutatud kartuli ja eelkõige külmutatud krõbekartuli eksport on tavapärastes turutingimustes eriti märkimisväärne: 64 % kogu maailmast eksporditavast külmutatud kartulist on pärit liidust ning külmutatud krõbekartuli ekspordiväärtus liidust kolmandatesse riikidesse oli 2019. aastal hinnanguliselt 1,85 miljardit eurot.

                     (4)

                     Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides isikutele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu saavad töötlemiseks ettenähtud kartuli tootjad tunda majandushäireid, mis põhjustavad rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

                     (5)

                     Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu ning eelkõige mõjutab see töötlemiseks ettenähtud kartuli tootmist, töötlemist ja transportimist.

                     (6)

                     Restoranide ja muude külalismajandusasutuste, näiteks kooli- ja asutuste sööklate kohustuslik sulgemine ning selliste spordi- ja meelelahutusürituste nagu kultuuri- ja vabaõhufestivalide, sporditurniiride tühistamine liidus ja kolmandates riikides on samuti põhjustanud külalismajanduse toimimise seisaku ning selle tagajärjel on nõudlus kartulitoodete järele märgatavalt muutunud. Kuna tarbijad suurel määral ei söö enam kodust väljas ega osta kiirtoitu, on suurenenud nõudlus pigem kodus valmistamiseks ettenähtud värske kartuli järele. Kuigi teatavate töödeldud kartulitoodete, näiteks krõbekartuli ja kuivpüree tarbimine on suurenenud, ei saa sellega kompenseerida nõudluse vähenemist külalismajandus- ja toitlustussektoris.

                     (7)

                     Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et eelkõige värskete ja külmutatud toiduainete jaoks on konteinereid vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Alates 2020. aasta märtsi neljandast nädalast on töötlemiseks ettenähtud kartuli liidu tootjad teatanud liikmesriikidevaheliste tehingute arvu vähenemisest vahemikus 25–47 % ja ekspordi vähenemisest kolmandatesse riikidesse vahemikus 30–65 %.

                     (8)

                     Selle tulemusena on nõudlus värske kartuli järele praeguses etapis küll suurenenud, kuid järsult on vähenenud nõudlus töötlemiseks ettenähtud kartuli järele, millel on vahetu ja ränk mõju turule. Nõudluse järsk vähenemine puudutab eelkõige (kuid mitte ainult) töötlemiseks ettenähtud kartulit, mida tavaliselt kasutatakse külmutatud krõbekartulis, muudes tükeldatud kartulites ja vaakumpakendis toodetes, mida tavaliselt tarbitakse kiirtoidukohtades ja restoranides. Värske kartuli ja töötlemiseks ettenähtud kartuli erinevate omaduste tõttu ei saa transformatsiooniks ettenähtud kartulit müüa värske kartuli turul. Tehingute puudumise tõttu on futuuriturgudel hinnad märkimisväärselt langenud ja nii olid 2020. aasta aprillis hinnad 90 % madalamad kui 2020. aasta jaanuaris noteeritud hinnad. Tehingute seiskumise tõttu ei ole mõnes tootjaliikmesriigis (nt Belgias ja Prantsusmaal) enam teatava töötlemiseks ettenähtud kartuli hinnanoteeringuid, mis näitab tehingute mahu ja väärtuse järsku vähenemist. Teistes liikmesriikides (nt Saksamaal ja Madalmaades) on teatatud töötlemiseks ettenähtud kartuli hinna 90 % langusest.

                     (9)

                     Peale selle on praegu ladudes suured kogused töötlemiseks ettenähtud kartulit. 2019. aasta koristusaja saagist on hinnanguliselt vähemalt 2 650 000 tonni töötlemiseks ettenähtud kartulit (väärtus 400 miljonit eurot) käesoleva aasta juulis lõppeva 2020. aasta koristusaja lõpuks endiselt ladudes. Töötlemiseks ettenähtud kartul, mis koristati 2019. aasta oktoobris/novembris ja mis on endiselt ladustatud, on kvaliteedi halvenemise tõttu varsti kasutuskõlbmatu. 2020. aasta koristusaja saagist töötlemiseks ettenähtud kartuli ära mahutamiseks peavad tootjad hävitama osa järelejäänud varudest, mida ei ole võimalik õigeaegselt töödelda. Kuna tootjad peavad maksma toodangu transpordi- ja hävitamiskulud, on oht, et hävitamise asemel laotatakse töötlemiseks ettenähtud kartul viimase võimalusena hoopis põllule. Töötlemiseks ettenähtud kartuli põllule laotamine võib põhjustada pikaajalist keskkonna- ja fütosanitaarset mõju, sest lisaks muudele põllukultuuridele hakkab ka selline kartul põllul idanema, põhjustades haigusi, mille tagajärjel võib pinnas pikaajaliselt saastuda ja tekib püsiv oht uute põldude jaoks.

                     (10)

                     Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

                     (11)

                     Selleks et kartulitootjad suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel või sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida ajutiselt kokkuleppeid ja teha otsuseid töötlemiseks ettenähtud kartuli kohta kuueks kuuks. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine ja tasuta jagamine; ii) transformatsioon ja töötlemine; iii) ladustamine; iv) ühine edendamine ning v) tootmise ajutine kavandamine.

                     (12)

                     Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused võivad hõlmata järgmist: i) kartuli turult kõrvaldamine toote nõuetekohaseks hävitamiseks või tasuta jagamiseks toidupankadele või avalik-õiguslikele asutustele; ii) kartuli töötlemine muuks otstarbeks, näiteks loomasöödaks või metaankääritamiseks; iii) ladustamismahtude loomine ja leidmine ning kartuli pikemaks ladustamisajaks ettevalmistamine; iv) töödeldud kartulitoodete tarbimise edendamine ning v) meetmete kavandamine uute põldude mahtude vähendamiseks ning 2020. aasta koristusaja kartuli kohta sõlmitud kehtivate lepingute kohandamine.

                     (13)

                     Töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevaid kokkuleppeid või otsuseid tuleks ajutiselt lubada kuueks kuuks. Kuna see on ajavahemik, mil tuleb hallata olemasolevaid kartulivarusid 2019. aasta koristusaja saagist ja sellel suvel võtta üles 2020. aasta koristusaja kartul, on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju.

                     (14)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

                     (15)

                     Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

                     (16)

                     Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas töötlemiseks ettenähtud kartulit käsitlevad kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida kartulisektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast kartuli tootmismahust.

                     (17)

                     Võttes arvesse turu tõsist tasakaalustamatust, vajadust tegelda kiiresti järelejäänud kartulivarudega ning kartuli tavapärase koristamise, ladustamise ja töötlemiseni jõudmist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

                     (18)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõike 1 kohaldamist, võivad põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid sõlmida kokkuleppeid töötlemiseks ettenähtud kartuli kohta ning teha ühisotsuseid töötlemiseks ettenähtud kartuli turult kõrvaldamise, tasuta jagamise, transformatsiooni ja töötlemise, ladustamise, ühise müügiedenduse ja tootmise ajutise kavandamise kohta kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

            Artikkel 2
            Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ja nende eesmärk on üksnes stabiliseerida kartulisektorit.

            Artikkel 3
            Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

            Artikkel 4

               1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud eeldatavalt suurim osakaal kartuli tootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

                           a)

                           hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

                           b)

                           eeldatav rakendamisperiood.

               2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud kartuli tootmismahu.

               3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) edastavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

                           a)

                           hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

                           b)

                           hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/594, 30. aprill 2020, millega lubatakse eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise meetmete kohta

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/594,
         30. aprill 2020,
         millega lubatakse eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid turu stabiliseerimise meetmete kohta
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Liit on eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali (edaspidi „elustaimed ja lilled“) juhtiv tootja. Liidu vastava toodangu koguväärtus 2019. aastal oli 20 miljardit eurot.

                     (2)

                     Ligikaudu 85 % liidu elustaimede ja lillede toodangust suunatakse siseturule, samas kui ülejäänud 15 % eksporditakse kolmandatesse riikidesse.

                     (3)

                     Elustaimede ja lillede sektori omavahel tihedalt seotud tarneahel sõltub sujuvast ja tõhusalt organiseeritud logistikast, et tagada selliste toodete toimiv turusüsteem, mis on suures osas paratamatult kiiresti riknevad.

                     (4)

                     Peale selle on elustaimede ja lillede tootmine ja müük hooajaline. Enamik elustaimi ja lilli toodetakse kevadel konkreetseteks sündmusteks, nagu emadepäev või lihavõtted, ning hooajalisele nõudlusele reageerimiseks kasvatatakse toataimi spetsiaalselt väiksemates pottides. Müügi tipphetk on tavaliselt kevadel. Mõne allsektori puhul (nt iga-aastased peenralilletaimed ja lõikelilled) toimub 40–80 % müügist märtsist juunini.

                     (5)

                     Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on elustaimede ja lillede sektoris tekkinud majandushäired, mis põhjustavad tootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

                     (6)

                     Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib kasutatavat tööjõudu (eriti transpordi puhul) ning eelkõige mõjutab see elustaimede ja lillede tootmist, korjamist, enampakkumisel müümist ja müüki.

                     (7)

                     Aga ka väliturgude, aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste kohustuslik sulgemine, külalismajandusettevõtete sulgemine ning ürituste ja pidustuste tühistamine on põhjustanud elustaimede ja lillede sektori toimimise seisaku. Aianduskeskuste ja spetsialiseerunud jaemüügikaupluste osalise taasavamisega mõnes liikmesriigis ei saa seda olukorda oluliselt muuta, sest omavahel väga tihedalt seotud tarneahel sõltub toimivast logistikast ja piiratud mahutavusega ladustamisrajatistest. Eeldatavasti jäävad lähikuudel kehtima suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed, mis mõjutavad jätkuvalt nii transpordilogistikat kui ka müüki, sest korraga saab kauplusse siseneda väike hulk tarbijaid. Pealegi on juba tühistatud suured üritused (nt lähikuudel toimuvad iga-aastased aiandusnäitused) ning ära jäetakse ka muud seltskonnasündmused, mille puhul tavaliselt on vaja lillekaunistusi (nt pulmad).

                     (8)

                     Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi.

                     (9)

                     Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab elustaimede ja lillede sektoris majandushäireid. Selle tasakaalustamatuse tõttu on järsult vähenenud nõudlus elustaimede ja lillede järele, millel on otsene ja tõsine mõju turule. Üldine nõudlus elustaimede ja lilletoodete järele liidu turul on vähenenud 80 %. Oksjonitel toimuvat kauplemist on tabanud ränk löök. Kogu liidu müügist 35 % hõlmava Madalmaade oksjonituru käive oli 2020. aasta märtsi keskel vähenenud 85 %. Vaatamata Madalmaade oksjonituru mõningasele taastumisele on selle käive siiski 30 % väiksem kui 2019. aasta aprilli keskel. Teistes liikmesriikides (nt Belgias ja Prantsusmaal) on oksjonimajad ja hulgimüügiturud suletud. Lisaks on teatavates liikmesriikides (nt Madalmaades) teatatud ladustamiseks kõlbmatute peenralilletaimede ning kiiresti riknevate ja hooajaliste lõikelillede ulatuslikust hävitamisest. See on põhjustanud hindade järsu languse Madalmaade oksjonitel. 2020. aasta 16.–22. märtsi nädalal, kui turg kokku kukkus, olid hinnad ligikaudu 60 % madalamad kui 2019. aasta samal nädalal. Lisaks olid hinnad nädalatel 23.–29. märts, 30. märts – 5. aprill ja 6.–12. aprill 2020 endiselt 23–36 % madalamad kui 2019. aasta samadel nädalatel.

                     (10)

                     Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

                     (11)

                     Selleks et elustaimede ja lillede sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid elustaimede ja lillede kohta kuueks kuuks. Meetmed hõlmavad järgmist: i) turult kõrvaldamine või tasuta jagamine; ii) ühine edendamine ning iii) tootmise ajutine kavandamine.

                     (12)

                     Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata järgmist: i) kollektiivsed turult kõrvaldamised elustaimede ja lillede korrakohaseks hävitamiseks; ii) edendusmeetmed, millega innustatakse tarbijaid elustaimi ja lilli ostma ning iii) ühine tootmise kavandamine elustaimede ja lillede istutamise kooskõlastamiseks, eesmärgiga tulevikus piirangud kaotada.

                     (13)

                     Kõiki kokkuleppeid sõlmida või otsuseid teha peaks ajutiselt olema lubatud kuue kuu jooksul. Kuna see on ajavahemik, mil korjatakse ja turustatakse suurem osa elustaimi ja lilli, siis on võetavatel meetmetel sel ajavahemikul eeldatavasti kõige suurem mõju.

                     (14)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

                     (15)

                     Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

                     (16)

                     Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida elustaimede ja lillede sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast elustaimede ja lillede tootmismahust.

                     (17)

                     Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust ajavahemikul, mil toimub suurem osa elustaimede ja lillede müügist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

                     (18)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõige 1 kohaldamist, võivad eluspuude ja muude taimede, taimesibulate, -juurte ja muu sellise, lõikelillede ja dekoratiivse taimmaterjali sektori (edaspidi „elustaimede ja lillede sektor“) põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid sõlmida kokkuleppeid ja teha ühisotsuseid turult kõrvaldamise ja tasuta jagamise, ühiste edendusmeetmete ja tootmise ajutise kavandamise kohta kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

            Artikkel 2
            Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ning et nende eesmärk on üksnes stabiliseerida elustaimede ja lillede sektorit.

            Artikkel 3
            Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

            Artikkel 4

               1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud eeldatavalt suurim osakaal elustaimede ja lillede tootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

                           a)

                           hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

                           b)

                           eeldatav rakendamisperiood.

               2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud elustaimede ja lillede tootmismahu.

               3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) edastavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

                           a)

                           hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

                           b)

                           hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade kõnealuse perioodi jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).


title: komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/599, 30. aprill 2020, millega lubatakse piima- ja piimatoodete sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid tootmise kavandamise kohta

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/37

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/599,
         30. aprill 2020,
         millega lubatakse piima- ja piimatoodete sektoris sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid tootmise kavandamise kohta
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 222,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides inimestele kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris majandushäired, mis põhjustavad põllumajandustootjatele rahalisi raskusi ja rahavooprobleeme.

                     (2)

                     Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning eelkõige mõjutab see piima tootmist, kogumist ja töötlemist. See suurendab sektori raskusi veelgi, kuna töötlev tööstus peab leidma alternatiivseid lahendusi üha lisanduva toorpiima kogumiseks, samal ajal kui piimakombinaadid on raskustes.

                     (3)

                     Kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu on peatunud ka majutus- ja toitlustussektori tegevus ning selle tagajärjel on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Tarbijad nõuavad pigem esmaseid toidukaupu ja see kahjustab eripiimatoodete olukorda. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Seetõttu on nõudlus teatavate majutus- ja toitlustussektoris müüdavate piima- ja piimatoodete sektori toodete järele vähenenud. Näiteks rohkem kui pool liidus toodetava mozzarella-juustu toodangust läheb toitlustussektorile. Teatavate piimatoodete tarbimise suurenemine jaemüügisektoris ei ole kompenseerinud nõudluse vähenemist majutus- ja toitlustussektoris.

                     (4)

                     Edasist hinnalangust oodates tühistavad piima ja piimatoodete ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ja viivitavad uute lepingute sõlmimisega. Peale selle mõjutavad piima ja piimatoodete eksporti logistikaprobleemid, kuna COVID-19 pandeemia algus Hiinas on põhjustanud sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid. Periood, mil üha rohkem saadetisi on tühistatud, peaks jätkuma vähemalt kuni 2020. aasta juunini, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, hinnad tõusevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Eksport kolmandatesse riikidesse moodustab piima ja piimatoodete kogu tootmismahust liidus ligikaudu 15 %.

                     (5)

                     Seepärast keskendutakse toorpiima töötlemise asemel tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus osaliselt selliste lahtiselt müüdavate toodete valmistamisele, mis ei ole nii töömahukad, säilivad kaua ja mida võib ladustada, milleks on näiteks lõssipulber ja või. Samas ei suuda paljud liidu tootmisüksused töödelda piima teistsugusteks toodeteks ning peavad jätkama selliste piimatoodete tootmist, mille järele on nõudlus järsult vähenenud.

                     (6)

                     Selline pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus põhjustab majandushäireid piima- ja piimatoodete sektoris. Tasakaalustamatuse tõttu on piima ja piimatoodete hulgimüügihinnad märkimisväärselt langenud, eriti alates 2020. aasta märtsi algusest: lõssipulbrihind 19 % ja võihind 14 %. Kõigepealt on märkimisväärselt langenud lõssipulbri- ja võihinnad, kuna nendeks toodeteks töödeldakse toorpiima ülejääki, kui piimavoog ületab nõudluse. Lõssipulbri- ja võihinda aluseks võttes arvatakse, et toorpiima ekvivalendi hulgihind langes alates veebruari algusest kuni aprilli esimese nädalani 24 %. Hinnalangus on sel kevadel erakordne, kuna aeg, mil liikumispiirangutest tulenevalt nõudlus muutub, on ühtlasi ka piima ja piimatoodete tootmise tippaeg. Eeldatavasti langevad piima ja piimatoodete hinnad veelgi, kuna piimatootmismaht peaks suurenema kevadel ja suvel, s.o piima- ja piimatoodete sektori tootmise kõrghooajal.

                     (7)

                     Eespool kirjeldatud asjaolude tõttu võib öelda, et tegemist on turu tõsise tasakaalustamatusega.

                     (8)

                     Selleks et piima- ja piimatoodete sektor suudaks leida tasakaalu ajal, kui turul tasakaal suuresti puudub, on asjakohane lubada põllumajandustootjatel, põllumajandustootjate liitudel, sellistest liitudest moodustatud ühendustel, tunnustatud tootjaorganisatsioonidel, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudel ja tunnustatud tootmisharudevahelistel organisatsioonidel sõlmida kokkuleppeid ja teha otsuseid. Sellised kokkulepped ja otsused võiksid hõlmata ettevõtjate ühiseid jõupingutusi toorpiima tootmise kavandamisel vastavalt muutuvale nõudlusele.

                     (9)

                     Kokkuleppeid ja otsuseid tootmise kavandamise kohta võiks lubada ajutiselt kuni kuueks kuuks, s.t kevadele ja suvele langevaks perioodiks, kui piima- ja piimatoodete sektoris on tootmise kõrghooaeg ning kui nende kokkulepete ja otsuste mõju oleks seega kõige suurem.

                     (10)

                     Arvestades, et tõsiseid turuhäireid on täheldatud alates 2020. aasta aprilli algusest, peaks kuuekuuline periood algama 1. aprillil 2020.

                     (11)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 222 lõike 1 esimesele lõigule lubatakse kokkuleppeid sõlmida ja otsuseid teha siis, kui see ei kahjusta siseturu toimimist ning kõnealuste kokkulepete ja otsuste eesmärk on üksnes stabiliseerida sektorit. Neid eritingimusi ei kohaldata selliste kokkulepete ega otsuste suhtes, mis otseselt või kaudselt võivad põhjustada turgude jagunemist, kodakondsuse alusel diskrimineerimist või hindade kindlaksmääramist. Kui kokkulepped ja otsused ei vasta või enam ei vasta nendele tingimustele, kohaldatakse nende kokkulepete ja otsuste suhtes aluslepingu artikli 101 lõiget 1.

                     (12)

                     Käesoleva määrusega antud luba peaks hõlmama liidu territooriumi, kuna turg on suuresti tasakaalust väljas kogu liidus.

                     (13)

                     Selleks et liikmesriikidel oleks võimalik hinnata, kas kokkulepped ja otsused kahjustavad siseturu toimimist või mitte ning kas nende eesmärk on üksnes stabiliseerida piima- ja piimatoodete sektorit, tuleks teave sõlmitud kokkulepete ja tehtud otsuste, nendega hõlmatud tootmismahu ning nende kokkulepete ja otsuste kehtivuse aja kohta edastada selle liikmesriigi pädevatele asutustele, k.a sealsed konkurentsiasutused, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast piimatootmismahust.

                     (14)

                     Arvestades turu tõsist tasakaalustamatust enne kõrghooaja algust, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

                     (15)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 152 lõike 1a, artikli 209 lõike 1 ja artikli 210 lõike 1 kohaldamist, võivad piima- ja piimatoodete sektori põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid alates 1. aprillist 2020 kuue kuu jooksul sõlmida kokkuleppeid ja teha ühisotsuseid toodetava toorpiimakoguse kavandamise kohta.

            Artikkel 2
            Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 1 osutatud kokkulepped ja otsused ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist ning et nende eesmärk on üksnes stabiliseerida piima- ja piimatoodete sektorit.

            Artikkel 3
            Käesoleva loa geograafiline kohaldamisala on liidu territoorium.

            Artikkel 4

               1.   Kohe pärast artiklis 1 osutatud kokkulepete sõlmimist või otsuste tegemist teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid nendest kokkulepetest ja otsustest selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle puhul on kõnealuste kokkulepete ja otsustega hõlmatud suurim osakaal eeldatavast piimatootmismahust, ning esitavad nende kokkulepete ja otsuste kohta järgmise teabe:

                           a)

                           hinnanguline kokkulepete ja otsustega hõlmatud tootmismaht;

                           b)

                           eeldatav rakendamisperiood.

               2.   Hiljemalt 25 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu teatavad asjaomased põllumajandustootjad, põllumajandustootjate liidud, sellistest liitudest moodustatud ühendused, tunnustatud tootjaorganisatsioonid, tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidud ja tunnustatud tootmisharudevahelised organisatsioonid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele kokkulepete või otsustega tegelikult hõlmatud tootmismahu.

               3.   Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 (2) teatavad liikmesriigid komisjonile järgmist:

                           a)

                           hiljemalt viis päeva pärast iga ühekuulise perioodi lõppu kokkulepped ja otsused, millest on neile kõnealuse ajavahemiku jooksul lõike 1 kohaselt teatatud;

                           b)

                           hiljemalt 30 päeva pärast artiklis 1 osutatud kuuekuulise perioodi lõppu ülevaade selle aja jooksul rakendatud kokkulepetest ja otsustest.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/601, 30. aprill 2020, erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitest 62 ja 66 seoses viinapuude istutuseks antavate lubade kehtivusega ja selliste viinapuuistanduste väljajuurimisega, mille puhul on kohaldatud taasistutamist

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/46

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/601,
         30. aprill 2020,
         erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklitest 62 ja 66 seoses viinapuude istutuseks antavate lubade kehtivusega ja selliste viinapuuistanduste väljajuurimisega, mille puhul on kohaldatud taasistutamist
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõikide liikmesriikide viinamarjakasvatajad kokku puutunud erakordsete takistustega. Eelkõige on viinamarjakasvatajatel olnud logistilisi probleeme ja puudu tööjõust ning see mõjutab viinapuude, kui väga töömahukate taimede kasvatamist – kogu kasvuperioodi vältel on viinamarjaistandustes palju käsitsitööd, eriti veel kevadel, kui on tavapärane uute viinapuude istutamise aeg. Praeguste piirangute tõttu on viinamarjakasvatajatel enneolematult keeruline leida oma istandustesse igapäevatoiminguteks vajalikku tööjõudu ning olukord on veelgi kriitilisem seoses lisatööjõuga, mida on vaja uute viinamarjaistanduste rajamiseks.

                     (2)

                     Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 on sätestatud, et viinapuude istutuseks antavad load kehtivad kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast. Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/274 (2) artikli 7 lõike 2 teise lõiguga antakse edukatele taotlejatele istutusluba hiljemalt 1. augustil. See võimaldab viinamarjakasvatajatel sügisel pinnas ette valmistada ja hankida uusi viinapuid, mis tavaliselt istutatakse kevadel. Kevad on viinapuude istutamiseks kõige soodsam aeg, sest temperatuuri tõustes ja suve saabudes muld kuivab ning suvel istutatud taimed kannatavad kuivuse käes ega pruugi juurduda.

                     (3)

                     COVID-19 pandeemia põhjustatud kriisi tõttu ei saa viinamarjakasvatajad, kellel on istutusluba, mille kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 1. augustil 2020, neid lubasid viimasel kehtivusaastal kavakohaselt kasutada. Kuna pandeemiavastaste meetmete kestus ei ole teada, siis ei ole kindel, et need viinamarjakasvatajad jõuavad oma istutusload enne 1. augustit ära kasutada. Isegi juhul, kui COVID-19 pandeemia võtab positiivse pöörde ja piirangud kaotatakse enne suve, peavad viinamarjakasvatajad istutama viinapuud kuumal hooajal ja seega kasvutsükli vähem sobival hetkel rasketes tingimustes ja lisakuludega ajal, mil veinisektor juba kannatab ebasoodsate turutingimuste all.

                     (4)

                     Selleks et vältida istutuslubade aegumist või viinapuude istutamist olukorras, kus tingimused kiiresti halvenevad, on vaja viivitamata lubada 2020. aastal lõppevate istutuslubade kehtivust pikendada. Kõiki lube, mis kaotavad kehtivuse 2020. aastal, tuleks seetõttu pikendada 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, et viinamarjakasvatajad saaksid viinapuid istutada soodsates tingimustes 2021. aasta kevadel.

                     (5)

                     Võttes arvesse ettenägematuid tegevus- ja majandusprobleeme, millega viinamarjakasvatajad COVID-19 pandeemia tõttu kokku puutuvad, tuleks neil juhul, kui nad ei soovi enam oma viinamarjaistandusala laiendada, võimaldada loobuda 2020. aastal kehtivuse kaotavast istutusloast, ilma et nende suhtes kohaldataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (3) artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust.

                     (6)

                     Viinamarjakasvatajate suhtes, kellele liikmesriik on andnud taasistutusloa, kuna nad on vastava viinapuude kasvuala määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 1 kohaselt välja juurinud, tuleks käesoleva määrusega lubatud erandit kohaldada samamoodi nagu nende viinamarjakasvatajate puhul, kellele on antud luba uue istanduse rajamiseks. See tagaks, et viinamarjakasvatajad ei vähenda oma istanduste pindala põhjusel, et neil ei ole võimalik väljajuuritud ala taas täis istutada ettenägematute asjaolude ja COVID-19 pandeemiaga seotud liikumispiirangutest tingitud tööjõupuuduse tõttu.

                     (7)

                     Kui liikmesriigid on andnud taasistutusloa viinamarjakasvatajatele, kes kohustusid viinapuud välja juurima hiljemalt neljanda aasta lõpuks alates uute viinapuude istutamise kuupäevast, siis liikumispiirangute ja tööjõupuuduse tõttu võivad viinamarjakasvatajatel tekkida 2020. aastal spetsiifilised probleemid. Kui kõnealused viinamarjakasvatajad suudavad põhjendada, et viinapuude väljajuurimine oli 2020. aastal COVID-19 pandeemiaga seotud põhjustel võimatu, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda neile viinapuude väljajuurimiseks rohkem aega ja pikendada tähtaega 12 kuu võrra alates käesoleva määruse jõustumisest. Liikmesriigid peaksid kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist otsustama, kas tähtaega pikendatakse ja milliseks ajavahemikuks, või tagasilükkamise korral, teavitama taotlejat selle põhjustest. Kui viinapuid pikendatud tähtaja jooksul välja ei juurita, tuleks viinamarjakasvataja suhtes kohaldada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (4) artikli 5 teises lõigus sätestatud karistusi.

                     (8)

                     Kui viinamarjakasvatajatel lubatakse viivitada sellise viinamarjaistanduse väljajuurimisega, mille asendamiseks on liikmesriigi loaga juba rajatud uus istandus, siis topeltrahastamise vältimiseks peaksid nii veel välja juurimata kui ka uus viinamarjaistandus olema toetuskõlbmatud rohelise korje toetuse saamiseks.

                     (9)

                     Kehtivad liikumispiirangud ning sellest tulenevad logistilised probleemid ja tööjõupuudus viinamarjaistandustes vajaliku käsitsitöö tegemiseks, eelkõige viinapuude istutamiseks ja väljajuurimiseks, kujutavad endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada eespool nimetatud määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Ühest küljest ei ole see seotud juba olemasolevate turuhäiretega või piisavalt konkreetse turuhäirete ohuga. Teisest küljest ei ole see konkreetne probleem seotud ka meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu, nagu on nõutud kõnealuse määruse artiklis 220.

                     (10)

                     Meede peaks nii ulatuse kui ka kohaldamisaja osas piirduma rangelt sellega, mis on vajalik praeguse, COVID-19 pandeemiast tingitud erakorralise olukorra lahendamiseks.

                     (11)

                     Meetmed tuleks võtta kiiresti, et vältida olukorda, kus viinamarjakasvatajad jäetakse ilma istutuslubadest või neid karistatakse selle eest, et ettenägematute logistiliste probleemide ja tööjõupuuduse tõttu ei saa nad täita oma kohustust ning viinapuid ettenähtud alalt välja juurida.

                     (12)

                     Käesolevas määruses sätestatud erakorraliste meetmete kohaldamisaeg peaks piirduma maksimaalselt 12 kuuga alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. See ajavahemik on vajalik, et anda viinamarjakasvatajatele piisavalt aega uute viinapuude istutamiseks sobival ajal ja võimaldada liikmesriikidele teatavat paindlikkust, kui viinapuid ei ole võimalik välja juurida COVID-19 pandeemia tõttu.

                     (13)

                     Kuna meetmed tuleks võtta viivitamata, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (14)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            2020. aastal lõppevate istutus- ja taasistutuslubade kehtivuse pikendamine

               1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimesest lausest kaotavad kõnealuse määruse artiklite 62 ja 64 kohaselt uusistutuseks antud load, mis on aegunud või aeguvad 2020. aastal, kehtivuse alles 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

               2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 teisest lausest ei kohaldata aegunud või 2020. aastal aeguva istutusloaga viinamarjakasvatajate suhtes määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust, kui nad teatavad pädevatele asutustele 31. detsembriks 2020, et neil ei ole kavas oma luba kasutada ning nad ei soovi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kehtivusaja pikendamist.

               3.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimesest lausest kaotavad kõnealuse määruse artikli 62 ja artikli 66 lõike 1 kohaselt antud taasistutusload, mis on aegunud või aeguvad 2020. aastal, kehtivuse alles 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

               4.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 teisest lausest ei kohaldata viinamarjakasvatajate suhtes, kelle taasistutusload aegusid või aeguvad 2020. aastal, määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 89 lõikes 4 osutatud halduskaristust, kui nad teatavad pädevatele asutustele 31. detsembriks 2020, et neil ei ole kavas oma luba kasutada ning nad ei soovi käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kehtivusaja pikendamist.

            Artikkel 2
            Väljajuurimise tähtaja pikendamine juba asendatud viinamarjaistanduste korral

               1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikest 2 võivad liikmesriigid juhul, kui nad on andnud viinamarjakasvatajale loa eelnevaks asendavaks istutamiseks ja väljajuurimine peaks toimuma hiljemalt 2020. aastal, pikendada väljajuurimise tähtaega kuni 12 kuu võrra pärast käesoleva määruse jõustumist, kui väljajuurimine oli COVID-19 pandeemia tõttu võimatu ning viinamarjakasvataja esitab nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.

               2.   Liikmesriigid teavitavad taotlejat kahe kuu jooksul alates lõikes 1 osutatud väljajuurimise tähtaja pikendamise taotluse esitamisest ning kui taotlus on tagasi lükatud, teavitatakse taotlejaid selle põhjustest.

               3.   Delegeeritud määruse (EL) 2018/273 artikli 5 teist lõiku kohaldatakse juhul, kui viinamarjakasvataja ei juuri viinapuid välja käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt antud pikendusperioodi lõpuks.

               4.   Viinamarjakasvatajad, kelle suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud tähtaja pikendamist, ei vasta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 osutatud rohelise korje toetuse saamise tingimustele ei uusistutatud alal ega alal, mis on kavas välja juurida.

            Artikkel 3
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
            Käesolevat määrust kohaldatakse 12 kuu jooksul alates selle jõustumise kuupäevast.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/274, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide ja teadete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad asjakohaste kontrollide kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/561 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 60).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

            (4)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/597, 30. aprill 2020, millega antakse või eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/597,
         30. aprill 2020,
         millega antakse või eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2,
         võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on piima- ja piimatoodete sektoris langenud nõudlus teatavate toodete järele. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega.

                     (2)

                     Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid.

                     (3)

                     Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda või jaoks eraladustamistoetust.

                     (4)

                     Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks või eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

                     (5)

                     Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

                     (6)

                     Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused käsitlema üksnes juba ladustatud võid ja tagatist ei tohiks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

                     (7)

                     Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

                     (8)

                     COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

                     (9)

                     Et saavutada vahetu mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (10)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.   Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punkti e kohane või eraladustamise toetus (edaspidi „toetus“).

               2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

            Artikkel 2
            Toetuskõlblikud tooted
            Toetuse saamiseks peab või olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa IV jaos sätestatud nõuetele.

            Artikkel 3
            Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

               1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. juuni 2020.

               2.   Taotlused peavad olema seotud juba lattu paigutatud toodetega.

               3.   Miinimumkogus taotluse kohta on kümme tonni.

            Artikkel 4
            Toetuse suurus ja ladustamisaeg

               1.   Toetuse suurus määratakse kindlaks järgmiselt:

                           a)

                           9,83 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

                           b)

                           0,43 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

               2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

               3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustamisaeg on vahemikus 90–180 päeva.

            Artikkel 5
            Kontrollid

               1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

                           a)

                           pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu või

                           b)

                           lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

               2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

            Artikkel 6
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

            (3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

            (5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/598, 30. aprill 2020, millega antakse lõssipulbri eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus

text:
                  4.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 140/34

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/598,
         30. aprill 2020,
         millega antakse lõssipulbri eraladustamise toetust ja määratakse eelnevalt kindlaks selle toetuse suurus
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 2,
         võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (3) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Praeguse COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on nõudlus teatavate piima- ja piimatootesektori toodete järele vähenenud. Haiguse leviku ja kehtestatud meetmete tõttu napib tööjõudu ning see raskendab eelkõige piima tootmist, kogumist ja töötlemist. Peale selle on kaupluste, väliturgude, restoranide ja muude külalismajandusettevõtete kohustusliku sulgemise tõttu peatunud majutus- ja toitlustussektori tegevus, mistõttu on nõudlus piima ja piimatoodete järele märgatavalt muutunud. Sõltuvalt tootest tarbib majutus- ja toitlustussektor liidus toodetavatest piimast ja piimatoodetest tavaliselt ligikaudu 10–20 %. Edasist hinnalangust oodates tühistavad ostjad liidus ja maailmaturul ka lepinguid ning viivitavad uute lepingute sõlmimisega.

                     (2)

                     Seepärast on toorpiima töötlemise asemel hakatud tavapärasest turunõudlusest suuremas mahus valmistama piimast osaliselt selliseid lahtiselt müüdavaid, kaua säilivaid ja ladustamist võimaldavaid tooteid, mis on vähem töömahukad, näiteks lõssipulbrit ja võid.

                     (3)

                     Et sellest tulenevat pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatust vähendada, on asjakohane anda lõssipulbri jaoks eraladustamistoetust.

                     (4)

                     Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (4) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (5) on sätestatud eraladustamistoetuse rakendamise eeskirjad. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, tuleks lõssipulbri eraladustamise toetuse suhtes kohaldada delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

                     (5)

                     Toetuse suurus tuleks eelnevalt kindlaks määrata, et võimaldada kiiret ja paindlikku tegevussüsteemi. Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 4 kohaselt tuleks eraladustamistoetuse eelneva kindlaksmääramise korral määrata toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja muude asjakohaste turunäitajate põhjal. On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise püsikulude katteks antav toetus ning ladustamispäeva kohta ladustamise kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

                     (6)

                     Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides peaksid taotlused olema seotud üksnes juba ladustatud lõssipulbriga ja tagatist ei tuleks nõuda. Seda arvestades on asjakohane määrata kindlaks ladustamisaeg.

                     (7)

                     Haldustõhususe ja lihtsustamise huvides tuleks kindlaks määrata iga taotlusega hõlmatavate toodete miinimumkogus.

                     (8)

                     COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks kehtestatud meetmed võivad mõjutada rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 kohaste eraladustamistoetuse kohapealse kontrolli nõuete täitmist. On asjakohane võimaldada kõnealustest meetmetest mõjutatud liikmesriikidele paindlikkust, pikendades lattu saabumise kontrollimise aega või võimaldades sellise kontrollimise asemel kasutada muid asjakohaseid tõendeid, samuti mitte nõudes etteteatamata kontrollimist. Seepärast on asjakohane teha käesoleva määruse kohaldamisel erand rakendusmääruse (EL) 2016/1240 teatavatest sätetest.

                     (9)

                     Et saavutada otsene mõju turule ja aidata hindu stabiliseerida, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (10)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.   Käesoleva määrusega nähakse ette lõssipulbri eraladustamise toetus (edaspidi „toetus“) vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 17 esimese lõigu punktile g.

               2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1238 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1240.

            Artikkel 2
            Toetuskõlblikud tooted
            Toetuse saamiseks peab lõssipulber olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning pärinema liidust. Toode peab vastama delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 VI lisa VI jao nõuetele.

            Artikkel 3
            Taotluste esitamine ja vastuvõetavus

               1.   Toetusetaotlusi võib esitada alates 7. maist 2020. Taotluste esitamise viimane kuupäev on 30. juuni 2020.

               2.   Taotlused peavad olema seotud juba lattu paigutatud toodetega.

               3.   Vähim kogus taotluse kohta on kümme tonni.

            Artikkel 4
            Toetuse suurus ja ladustamisaeg

               1.   Toetuse suurus on kindlaks määratud järgmiselt:

                           a)

                           5,11 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

                           b)

                           0,13 eurot tonni kohta päevas iga lepingulise ladustamispäeva eest.

               2.   Lepinguline ladustamine lõpeb päeval, mis eelneb toote laost väljaviimise päevale.

               3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustamisaeg on vahemikus 90–180 päeva.

            Artikkel 5
            Kontrollid

               1.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõigetest 1 ja 2 võib asjaomane liikmesriik juhul, kui makseasutusel ei ole COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete (edaspidi „meetmed“) tõttu võimalik kõnealuse määruse artikli 60 lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrolle õigel ajal teha,

                           a)

                           pikendada artikli 60 lõike 1 esimese lõigu kohast kontrollide tegemise aega kuni 30 päeva võrra pärast meetmete kestuse lõppu; või

                           b)

                           lubada meetmete rakendamise ajal kasutada nende kontrollide asemel asjakohaseid tõendeid, sealhulgas geomärgistatud fotosid või muid elektroonilisi tõendeid.

               2.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 60 lõike 3 esimesest lõigust ei nõuta makseasutuselt juhul, kui tal ei ole kõnealuste meetmete tõttu võimalik etteteatamata kohapealseid kontrolle teha, nende meetmete kestuse ajal etteteatamata kontrollide tegemist.

            Artikkel 6
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

            (3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

            (5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).