title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1050/2011, 20. oktoober 2011 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ Darjeeling (KGT)]

text:
               21.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 276/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1050/2011,
   20. oktoober 2011,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Darjeeling” (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti artikli 7 lõike 5 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
                   (2) Indialt 12. novembril 2007 laekunud avaldus registreerida nimetus „Darjeeling” kaitstud geograafilise tähisena.

               (2)

               Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Austria, Ühendkuningriik ja üks India kodanik esitasid määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 1 kohaselt kõnealuse registreerimise suhtes vastuväited. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a, c ja d kohaselt loeti vastuväited vastuvõetavaks. Oma 11. juuni 2010. aasta kirjaga palus komisjon asjaosalistel kokkuleppele jõuda.

               (3)

               Prantsusmaa ja India jõudsid kokkuleppele, mille tulemusena tuleks koonddokumenti lisada selgitus, et üksnes puistekaubana pakendamine peab toimuma geograafilises piirkonnas, samas kui tarbijapakenditesse pakendamine võib toimuda nii geograafilises piirkonnas kui ka väljaspool seda. Seepärast tuleks märgistamisega seoses rõhutada, et loa numbrit ja asjaomast logo nõutakse üksnes toodete puhul, mida transporditakse geograafilisest piirkonnast puistekaubana.

               (4)

               Saksamaa, Itaalia, Austria, Ühendkuningriik ja India kodanik jõudsid kindlaksmääratud aja jooksul Indiaga vaid osaliselt kokkuleppele. Kokkuleppe kohaselt tuleb botaanilise nime Camellia sinensis M Kuntz asemel kasutada korrektset nime Camellia sinensis L. O. Kuntze ning tee „Darjeeling” pakendamine puistekaubana peab piirduma üksnes geograafilise piirkonnaga. Mis tahes muu pakendamine või ümberpakendamine, sealhulgas lõpptarbijapakenditesse pakendamine, võib toimuda nii geograafilises piirkonnas kui ka väljaspool seda.

               (5)

               Vastuväidete esitajad osutasid ka määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 eiramisele.

               (6)

               Seoses toote maine ja tuntuse ning tootmispiirkonna vahelise seose väidetava puudumisega tõdeti, et toote spetsifikaadi kohaselt on toode eriline ning tootjate oskusteave ja vilumus, samuti geograafilise piirkonna mullastiku- ja kliimatingimused ning asend (vihmavee looduslik äravool, eriti suur sademete hulk koostoimes pidevalt madala temperatuuriga) mõjutavad oluliselt toote omadusi, mis on selle peamised mainekujundajad.

               (7)

               Koonddokumendis esitatud analüüsiandmete mittevastavusele osutava vastuväitega seoses tuleks täpsustada, et need andmed ei mõjuta tuntusel põhinevat seost, vaid on mõeldud üksnes toote kirjeldamiseks. Määrus (EÜ) nr 510/2006 ei nõua analüüsiandmete allika avaldamist.

               (8)

               Nimetust „Darjeeling” tohib kasutada üksnes sellise tee müüginimetusena, mis on täielikult toodetud geograafilises piirkonnas vastavalt spetsifikaadile, kuigi kõnealuse tee segamine võib toimuda nii geograafilises piirkonnas kui ka väljaspool seda. Tee „Darjeeling” ja muude teede segude puhul ei tohi nimetust „Darjeeling” kasutada müüginimetusena ning need tuleb märgistada ELi märgistamiseeskirjade kohaselt eelkõige selliselt, et vältida tarbijate eksitamist olulisel määral.

               (9)

               Vastuväidetest ilmnes, et nimetust „Darjeeling” kasutatakse teatavate selliste toodete puhul, mis ei vasta spetsifikaadile, kuid mis on spetsifikaadikohaste toodetega võrreldavad. Leiti, et nimetuse „Darjeeling” jätkuv kasutamine võrreldavate toodete puhul ohustab nimetuse säilimist algses tähenduses. Seega tuleks võrreldavate toodete tootjatel määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 alusel lubada kõnealust nimetust kasutada, tingimusel et kõnealuseid tooteid on vähemalt viie aasta jooksul enne 14. oktoobrit 2009 õiguspäraselt turustatud ning järgitakse liidu õiguskorda ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3).

               (10)

               Registreerimiseks esitatud nime väidetavalt üldine iseloom tõendust ei leidnud.

               (11)

               Eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades tuleks nimetus „Darjeeling” kanda kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse ning koonddokument tuleks vastavalt ajakohastada ja avaldada.

               (12)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse I lisas esitatud nimetus kantakse registrisse.
   Artikkel 2
   Registrisse kandmise tingimuseks on viieaastane üleminekuperiood, mille jooksul sõna „Darjeeling” sisaldavaid nimetusi võib kasutada spetsifikaadile mittevastavate toodete puhul, eeldusel et kõnealuseid tooteid on vähemalt viie aasta jooksul enne 14. oktoobrit 2009 õiguspäraselt turustatud ning järgitakse liidu õiguskorda ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ostjate olulisel määral eksitamist käsitlevat artiklit 2.
   Artikkel 3
   Ajakohastatud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. oktoober 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 246, 14.10.2009, lk 12.

      (3)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

      I LISA
      Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.8.   Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

      INDIA
      Darjeeling (KGT)

      II LISA
      KOONDDOKUMENT

         NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

         „DARJEELING”

         EÜ nr: IN-PGI-0005-0659-12.11.2007

         KGT ( X ) KPN ( )

      1.   Nimetus

      „Darjeeling”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      India
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.8.

                  Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Darjeelingi teepõõsa botaaniline nimetus on Camellia sinensis L. O. Kuntze. Darjeelingi teepõõsas on külmakindel, mitme tüve ja aeglase kasvuga igihaljas taim, mis vabas looduses võib kasvada kuni 2,5 m kõrguseks. Darjeelingi teepõõsas hakkab end majanduslikult ära tasuma umbes 6–8 aasta vanuselt ja on teada, et heade põllumajandustavade järgimise korral võib taim anda saaki rohkem kui 100 aastat. Põõsas talub nii Darjeelingi piirkonnale iseloomulikke karme talvi, pikaajalisi põudu kui ka suurt kõrgust merepinnast. Teelehed on väikesed, läikivad ja ererohelist värvi, sageli kaetud hõbedaste udusulgjate karvadega, ning pikkade pungadega. Darjeelingis kasvatatava teepõõsa saagikus on teiste teekasvatuspiirkondadega võrreldes oluliselt väiksem ja see muudab tee koristamise ja tootmise kalliks. Väikese saagikuse põhjus on suur kõrgus merepinnast ja harvaesinevad kliimatingimused. Darjeelingi teepõõsast hakati kasvatama 19. sajandi alguses. Aastate jooksul on taim kohanenud oma looduslike kasvutingimustega ja omandanud iseloomulikud tunnused, st tee „Darjeeling” kordumatu eripära, millest räägivad nii tunnustatud teedegustaatorid kui ka tarbijad.
      Tee „Darjeeling” tõmmise värvus võib ulatuda kahvatust sidrunitoonist sügava merevaigukollaseni. Tõmmised võivad märkimisväärselt erineda nii välise erksuse, sügavuse kui ka kanguse poolest. Tõmmis on rikkaliku ja meeldiva lõhna, maitse ning järelmaitsega, mis tulenevad tõmmise aroomist, buketist ja tuumast. Tee „Darjeeling” organoleptilisi omadusi kirjeldatakse üldjuhul järgmiselt: mahlakas, mahe, täidlane, õrn, küps, magus, erk, kuiv ja värske.
      Tees „Darjeeling” leidub suures koguses järgmisi keemilisi koostisosi: linalooloksiid (I, II, III ja IV), linalool, geraniool, metüülsalitsülaat, bensüülalkohol, 2-fenüületanool, dihüdroaktinidioliid, heksaanhape, cis-3-hekseenhape, trans-2-hekseenhape, trans-geraanhape, 3,7-dimetüül-1,5,7-oktatrieen-3-ool (protsentides 0,36 % kuni 1,24 %) ja 2,6-demetüül-3, 7-oktadieen-2,6-diool (protsentides 3,36 % kuni 9,99 %). Kaks viimast koostisosa on väga suure kontsentratsiooniga (vastavalt kuni 1,24 % ja 9,99 % tee koostisest).
      Tee „Darjeeling” haruldase maitse allikas on Darjeelingi piirkonnale omastest taimegeenidest, mineraaliderikka mulla keemilisest koostisest, Darjeelingi mägedele iseloomulikust suurest sademehulgast (kuni 630 mm aastas), kõrgustest (kõrgeim punkt 2 250 m ja madalaim punkt 600 m) ning ainulaadsetest temperatuurimuutustest (vahemikus 5–30 °C) koosnev kombinatsioon. Tee „Darjeeling” kvaliteeti mõjutavate teiseste metaboliitide tootmisel mängivad olulist rolli agroklimaatilised tingimused, kaasa arvatud valgus, temperatuur, niiskus ja sademed. On märgatud, et riigi muudes, teistsuguse agrokliimaga piirkondades kasvatatavatel tee kultivaridel ei ole teele „Darjeeling” iseloomulikku kordumatut lõhna ja maitset.
      Darjeelingi teetööstuses järgitakse väljakujunenud põllumajandustavasid, mida on arendatud ja kasutatud üle 150 aasta, et soodustada võsude kasvu, säilitades saagi käsitsi kogumiseks sobiva põõsaste kõrguse. Üks kilogramm valmisteed koosneb umbes 20 000 käsitsi korjatud võsust. See annab ettekujutuse, kui palju tööd inimesed tee tootmiseks peavad tegema.
      Tee „Darjeeling” töötlemiseks kasutatakse vaid traditsioonilist väljakujunenud meetodit, mille kõik etapid hõlmavad inimeste kätetööd ning traditsioonilisi teadmisi ja oskusi ning mida tuntakse kui Darjeelingi teetootmisviisi.
      Teed „Darjeeling” valmistatakse kolmes suuruses, mille traditsioonilised nimed on „Whole Leaf”, „Brokens” ja „Fannings” (terved teelehed, purustatud teelehed ja teepuru).
      3.3.   Tooraine

      Ei kohaldata.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Ei kohaldata.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Tee „Darjeeling” korjamine algab veebruari lõpus või märtsi alguses ja lõpeb novembri keskel, sõltuvalt ilmastikutingimustest ja ümbritsevast temperatuurist; detsembrist kuni veebruarini kestvatel külmadel talvekuudel on teepõõsastel puhkeperiood. Darjeelingi teepõõsas annab aastas vaid 50–100 g valmisteed. Tee „Darjeeling” korjamine on eriline traditsiooniline oskus, mida antakse edasi põlvest põlve. Teelehti korjavad peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga naistöötajad, sest roheliste teelehtedega tuleb kvaliteedi tagamiseks õrnalt ümber käia.
      Pärast korjet töödeldakse Darjeelingi teelehti vaid Darjeelingi kindlaksmääratud teekasvatuspiirkonna teatavates istandustes asuvates tehastes, kasutades traditsioonilist, ainult Darjeelingi piirkonnale iseloomulikku väljakujunenud meetodit. Teetootmise kõiki etappe hõlmavaid traditsioonilisi teadmisi ja oskusi on edasi antud põlvest põlve. Tervena korjatud roheline teeleht on loomupäraselt tundlik ja sellega tuleb õrnalt ümber käia. Ehkki eri liiki lehtede puhul kasutatakse väga erinevaid töötlemisviise, järgitakse tootmisel samu etappe.
      Tee „Darjeeling” töötlemine toimub ainult kindlaksmääratud teeistandustes asuvates tehastes. Tee „Darjeeling” kuivatamine, sorteerimine, suuruse järgi jaotamine ja pakkimine toimub ainult kindlaksmääratud teeistandustes asuvates tehastes. Oluline on märkida, et teeistanduste piirest väljaspool tee töötlemist ei toimu.
      Seega leiavad kõik teetootmise etapid (korjamine, kuivatamine ja töötlemine) aset kindlaksmääratud piirkondades.
      Pärast tehasesse jõudmist teelehed närtsitatakse. Närtsitamise eesmärk on 14–16 tunni jooksul aeglaselt vähendada rohelistes lehtedes sisalduvat niiskust. Leht tõmbub kokku ja muutub pehmeks, nii et seda saab mehaaniliselt väänata ja rullida. Teelehe struktuuri füüsiliste ja keemiliste muutuste tagajärjel hakkavad välja kujunema ka tõmmise iseärasused.
      Teelehed eraldatakse üksteisest ja laotatakse ühtlaselt ülipikki puukaste meenutavate künade kohale paigutatud traatvõrgust sõeltele. Iga küna kujutab endast õhukambrit, mille abil saab läbi roheliste lehtede puhuda vajalikul hulgal värsket kuiva õhku, kuni lehed on parajalt närtsinud. Selles etapis kaotavad värsked rohelised lehed umbes 75 % oma veesisaldusest.
      Seejärel võetakse närtsitatud lehed künast välja ja asetatakse rullimismasinasse, mis lehti rõhu all rullimisliigutuste abil väänavad, purustades rakud ja vabastades looduslikud mahlad, mis hõlbustavad oksüdeerumist ja kiirendavad pigmenteerumist. Rullimismasina rõhku ja liigutuste järjestust jälgitakse väga hoolikalt, et tagada sobivaim töötlusviis, vältides kahjulikku ülekuumenemist.
      Seejärel paigutatakse lehed õhukese kihina jahedasse, hästi ventileeritud ruumi, kus need aeglaselt oksüdeeruvad (fermentimine). See etapp, mis hõlmab flavanoolide reageerimist õhus leiduva hapnikuga, kestab sõltuvalt ümbritsevast temperatuurist ja suhtelisest niiskusest kaks kuni neli tundi. Kogenud teevalmistaja kontrollib kindlate ajavahemike tagant tee kvaliteedi kujunemist lehtedest üha tugevamini leviva lõhna järgi. Aistimine on teetõmmise kvaliteedi seisukohalt väga oluline. Külaliste jaoks on Darjeelingi rullimis- ja fermentimisruumis leviv rikkalik lillelõhn joovastav ja kindlasti unustamatu.
      Kui lehed on piisavalt fermenditud (oksüdeerunud), kuumutatakse neid, et hävitada fermentimist (oksüdeerumist) põhjustanud ensüümid ja eemaldada peaaegu kogu allesjäänud niiskus. Teekuivati on ruum, kus fermenditud (oksüdeeritud) lehti töödeldakse 20–30 minuti jooksul kuuma ja kuiva õhuga kindlaksmääratud temperatuuridel, mis on ahju eri osades erinevad. Asjatundlik kuumutamine vähendab lõpptoote niiskussisaldust vähem kui 2 protsendile ja tulemuseks on krõbe kuiv tee, mis seejärel vibreerivate sõelade abil suuruse järgi sorteeritakse. Suuruse järgi sorteeritud lehed pakitakse partiidena fooliumiga vooderdatud pakenditesse, mis aitavad säilitada tee värskust ja kvaliteeti pika aja jooksul.
      Pärast suuruse järgi sorteerimist tähistatakse eri sordid eri nimedega vastavalt leheosakeste suurusele. Teed „Darjeeling” on kolme sorti:

                  a)

                  Whole Leaf – FTGOP – Fine Tippy Golden Flowery Orange Pekoe (terved teelehed);

                  b)

                  Brokens – TGBOP – Tippy Golden Broken Orange Pekoe (purustatud teelehed);

                  c)

                  Fannings – GOF – Golden Orange Fannings (teepuru).

            Need kolm sorti erinevad üksteisest eelkõige leheosakeste suuruse poolest.
      Mõistet „Orange Pekoe” kasutatakse peamiselt leheosakeste teatud suuruse tähistamiseks musta tee sortimissüsteemi raames. Tee „Darjeeling” sortimissüsteem rajaneb ainult töödeldud ja kuivatatud musta tee lehtede suurusel.
      Eespool kirjeldatud sordid on seotud ainult leheosakeste suurusega pärast nende töötlemist ega tähista erinevusi kvaliteedis. Kõik sordid on saadud samade roheliste teelehtede töötlemisel. Eri tähistusi kasutatakse selleks, et kirjeldada valmistee moodustavate leheosakeste suurust pärast töötlemist.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      Erinõuded tee „Darjeeling” pakendamise kohta puuduvad. Tee „Darjeeling” jõuab ELis lõpptarbijani lahtiselt või tarbijapakendisse pakituna. 95 % tarbijapakenditesse pakkimisest toimub ELis (ülejäänu pakitakse Indias).
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Igale pakendile tuleb lisada India teeameti (Tea Board of India, 1953. aasta teeseaduse (Tea Act of 1953) alusel loodud asutus, millele on antud teetootmise haldamise volitused) sertifitseerimissüsteemi Darjeeling Protection Certified Trade Mark Scheme 1999 kohane tootja/pakkija litsentsi number ja registreeritud Darjeelingi logo (teelehti hoidva india naise stiliseeritud kujutis ringikujulisel taustal). Naise kujutist täiendavad stiliseeritud ümmargune kõrvarõngas ja ninaneet. Ringikujulise tausta vasakul poolel on sõna „Darjeeling”. Kõik need elemendid kokku moodustavad Darjeelingi logo.

      1983. aastal loodud ja Indias kollektiivse kaubamärgina registreeritud eriline Darjeelingi logo on kohustuslik märgistus, mis tähistab India teeameti (Tea Board) kinnitust selle kohta, et tee vastab tee „Darjeeling” standarditele ja et sel on tee „Darjeeling” omadused. Pärast Darjeelingi logo kasutuselevõtmist kannavad seda kõik teeameti (Tea Board) järelevalve alla kuuluvad pappkastid.
      Teeamet (Tea Board) on registreerinud Darjeelingi logo tõendusmärgina India 1958. aasta kaubamärgiseaduse (Indian Trade and Merchandise Marks Act, 1958) kohaselt.
      Teeamet (Tea Board) on registreerinud Darjeelingi logo ka kaupade geograafilise päritolu, registreerimist ja kaitset käsitleva 1999. aasta seaduse (Geographical Indication of Goods (Registration & Protection) Act, 1999) kohaselt.
      Eri suuruste märgistusel tähistamine ei ole kohustuslik.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Teed „Darjeeling” kasvatatakse Indias Lääne-Bengali osariigis asuvas Darjeelingi piirkonnas. Teeistandused asuvad Indias Lääne-Bengali osariigis asuva Darjeelingi piirkonna järgmistel aladel: Sadar, Kalimpongi mägialad, mis hõlmavad Samabeongi teeistandust (Samabeong Tea Estate), Ambioki teeistandust (Ambiok Tea Estate), Mission Hilli teeistandust (Mission Hill Tea Estate), Upper Fagu ja Kumai teeistandust (Upper Fagu Tea Estate ja Kumai Tea Estate) ning Kurseong, v.a jurisdiktsiooni nimekirjades 20, 21, 23, 24, 29, 31 ja 33 nimetatud alad, mis hõlmavad New Chumta teeistandust (New Chumta Tea Estate) Subtiguris, Kurseongis asuva Kurseongi politseijaoskonna Simulbari ja Marionbari teeistandusi (Simulbari Tea Estate ja Marionbari Tea Estate). Teeistandused asuvad 600 – 2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli sadavate vihmade ärajuhtimiseks.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      Teeistandused asuvad 600 – 2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli esinevate vihmade ärajuhtimiseks. Oluline on ära märkida teeistanduste kõrgus merepinnast, sest see on seotud tee „Darjeeling” kvaliteediga. Tee „Darjeeling” kordumatu kvaliteedi kujunemisel mängib oma osa ka pilvisuse ja päikesepaiste pidev vaheldumine.
      Pinnas on viljakas ja mägine maastik kujutab endast looduslikku drenaaži kõnealuses piirkonnas sageli esinevate vihmade ärajuhtimiseks.
      Pideva madala temperatuuri tõttu on Darjeelingi teepõõsa fotosüntees aeglasem kui teistel teepõõsastel, piirates roheliste lehtede kasvu ja suurendades looduslike keemiliste omaduste kontsentratsiooni.
      Darjeelingi teekasvatuspiirkond asub Himaalaja mäestiku ja maailma kõrguselt kolmanda mäe Kanchenjunga tipu naabruses paiknevate Darjeelingi mägede seitsmes orus. Üheks tee „Darjeeling” kordumatu maitse kujundajaks on erinevatel aastaaegadel erinevate temperatuuridega läbi seitsme oru puhuvad külmad Himaalaja tuuled. Lisaks sellele tekib Darjeelingi mägedes öösiti udu, mis lähikonnas leiduvad veemolekulid kokku kogub ja Darjeelingi teepõõsaste lehti öösiti paitab ja niisutab. Darjeelingi mägedes esineb väga palju sademeid (kuni 630 mm ja mitte alla 320 mm aastas). Darjeelingi mägedes paistab päike 4–5 tundi ainult 180 päeval aastas. Need looduse iseärasused mängivad olulist osa tee „Darjeeling” märkimisväärse maitse ja omaduste väljakujunemisel.
      5.2.   Toote eripära

      Tee „Darjeeling” on tuntud oma kordumatu maitse tõttu, mida kusagil mujal maailmas ei suudeta järele aimata. Darjeelingi mägipiirkonnas üle 150 aasta kasvatatud teepõõsaid on toitnud vihma ja päikesepaiste vaheldumine ning niiskusrikas pehme udu. Erilise maitse säilitamiseks murravad teekorjajad ära ainult kaks kõige õrnemat lehte koos pungaga. Lisaks looduslikele elementidele muudab tee „Darjeeling” haruldaseks ja ihaldusväärseks lihtne tõsiasi, et Darjeelingi piirkonnas toodetakse igal aastal vaid 9–10 miljonit kg teed „Darjeeling”. Tee „Darjeeling” on luksuslik nišitoode. Jõupingutused kõrge kvaliteedi säilitamiseks on põhjustanud väga väikese saagikuse. Darjeelingi tootjad teevad kõik selleks, et tagada kõrgeimate kvaliteedistandardite järgimine, vaatamata sellega kaasnevatele suurtele kuludele. Põlvest põlve edasi antud teekorjamisoskusel on kunstiline väärtus. Mitmes tootmisetapis kasutatakse inimkäte abi (vt eespool).
      Tee „Darjeeling” töötlemisel kasutatakse vaid traditsioonilist väljakujunenud meetodit, mille kõik etapid hõlmavad inimeste kätetööd ja traditsioonilisi teadmisi ning oskusi.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Geograafiline ja agroklimaatiline seos: tänu Darjeelingi piirkonna 87 teeistanduses valitsevale kordumatule ja keerukale agroklimaatiliste tingimuste kombinatsioonile ning teeameti (Tea Board) poolt toodangu suhtes kehtestatud nõuetele on kõnealuses piirkonnas toodetud tee omandanud erilised looduslikud organoleptilised maitse-, lõhna- ja struktuuriomadused, mis on võitnud teadlike tarbijate poolehoiu ja tunnustuse kogu maailmas ning teinud teest „Darjeeling” luksusliku nišikauba.
      Topograafiline seos: Darjeelingi teeistandused asuvad 600 – 2 250 m kõrgustel järskudel mäenõlvadel, mis kujutavad endast ideaalset looduslikku drenaaži kõnealuses ringkonnas sageli sadavate vihmade ärajuhtimiseks. Tee „Darjeeling” haruldane maitse on taime geene, pinnase keemilist koostist, kasvukoha kõrgust, temperatuuri ja Darjeelingi mäestikule iseloomulikku sademeterohkust hõlmava kombinatsiooni tulemus. Darjeelingi teetööstuses järgitakse väljakujunenud põllumajandustavasid, mida on arendatud ja kasutatud üle 150 aasta, et soodustada võsude kasvu, säilitades saagi käsitsi kogumiseks sobiva põõsaste kõrguse.
      Saagikoristus: üks Darjeelingi teepõõsas annab aastas vaid kuni 100 g valmisteed (Darjeelingi piirkonnas toodetakse 9–10 miljonit kg teed „Darjeeling” aastas). Üks kilogramm valmisteed koosneb rohkem kui 20 000 käsitsi korjatud taimevõsust. See annab ettekujutuse, kui palju tööd inimesed tee tootmiseks peavad tegema.
      Muud tegurid: tee „Darjeeling” ja selle maine on kordumatu nii ajaloolisest, traditsioonilisest, kultuurilisest kui ka sotsiaalsest vaatepunktist. Darjeelingi piirkonnas toodetud ja eespool kirjeldatud eriliste omadustega tee on olnud juba pikka aega tuntud nii India kui ka kogu maailma kaupmeeste ja üldsuse hulgas ning saavutanud märkimisväärse maine nii oma kodumaal kui ka rahvusvaheliselt. India või välismaa kaupmehed ja üldsuse esindajad, kes tellivad teed „Darjeeling”, näevad selle reklaami või tee „Darjeeling” müügiks pakkumist, eeldavad, et kõnealuse nime all tellitud, reklaamitud või müügiks pakutav tee on istutatud, kasvatatud ja toodetud Darjeelingi piirkonna eespool nimetatud aladel ja et kõnealusel teel on eespool nimetatud erilised omadused. Seepärast on Lääne-Bengali osariigi Darjeelingi piirkonnast pärit tee „Darjeeling” nimi, mida kasutatakse eelnimetatud alal ja eelnimetatud piirkonnas toodetud tee tähistamiseks, omandanud üldsuse silmis erilise kordumatuse ja maine, andes osa oma aupaistest ka kõigile neile, kes on kõnealuse piirkonnaga asjakohaselt seotud. Tee „Darjeeling” hind on muude India teede ja maailmaturu keskmisest hinnast kõrgem. Teisisõnu võib nimetuse „Darjeeling” kasutamist tee puhul vaadelda kui India geograafilist tähist.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/publishedName.html?denominationId=1900