title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/527, 15. aprill 2020, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited

text:
                  16.4.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 118/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/527,
         15. aprill 2020,
         millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

                     (1)

                     17. märtsil 2016 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2016/388, (2) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes, (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/1369) (3) (edaspidi „vaidlusalune määrus“).

               1.1.   Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

                     (2)

                     Äriühing Jindal Saw Limited (edaspidi „Jindal“) ja temaga seotud importija Jindal Saw Italia SpA (koos edaspidi „hagejad“) vaidlustasid vaidlusaluse määruse Üldkohtus. 10. aprillil 2019 tegi Üldkohus otsuse kohtuasjas T-301/16 (4) vaidlusaluse määruse kohta (edaspidi „otsus“).

                     (3)

                     Üldkohus leidis, et komisjon oli teinud vea hagejaid puudutavates hinna allalöömise arvutustes. Esiteks võttis komisjon selles juhtumis liidu tootmisharu puhul arvesse kas tootmisettevõtete tehasest hankimise tasandi hindu, (5) kui viimased müüsid otse sõltumatutele klientidele, või müügiettevõtete tehasest hankimise tasandi hindu. Teiseks, seoses Jindali müügiga liidu turul kasutas komisjon ELis võrreldava mahalaadimisel kehtiva hinnani jõudmiseks alghinnana ekspordihinda, nagu see on arvutatud dumpinguvastase menetluse raames (jättes seega välja müügi-, üld- ja halduskulud ning Jindali müügiüksuste tulud ELis). Üldkohus on seisukohal, et toodete turustamisel mitte vahetult tootja poolt, vaid müügiüksuse vahendusel, kaasnevad nende üksuste enda kulud ja kasumimarginaal, mistõttu on hinnad, mida viimased sõltumatutelt ostjatelt küsivad, üldjuhul kõrgemad kui tootjate poolt otse sellistele ostjatele toimuva müügi puhul ning seega ei saa neid samastada viimati nimetatud hindadega (6). Seepärast leidis Üldkohus, et samastades hinna allalöömise arvutamise raames rakendatud hindade võrdlemiseks müügiüksuste poolt sõltumatutelt ostjatelt küsitavaid hindu ja tootjate poolt sellistelt ostjatelt otsemüügi raames küsitavaid hindu üksnes liidu tootjate samasuguse toote osas, võttis komisjon selle toote puhul arvesse suurendatud hinda ja seetõttu ebasoodsamat hinda Jindal Saw jaoks, kelle müük liidus toimus suuremalt jaolt müügiüksuste kaudu (7). Üldkohtu arvates oli tegemist vaatlusaluse toote hinna allalöömise arvutamisel tehtud veaga, sest hinna allalöömise arvutamisel ei võrreldud hindu samal kaubandustasandil. Seega leidis Üldkohus, et komisjon tegi vea, kui ta lahutas Jindali liidus asuvate müügiüksuste müügikulud ja kasumi esimeselt sõltumatult ostjalt küsitud müügihindadest, samas kui liidu tootmisharuga seotud müügiüksuste müügikulusid ja kasumit ei arvestatud maha müügihindadest, mida liidu tootmisharu esimeselt sõltumatult kliendilt küsis. Üldkohus leidis, et kaht hinda ei võrreldud sümmeetriliselt samal kaubandustasandil.

                     (4)

                     Sellest tulenevalt leidis Üldkohus, et komisjon oli rikkunud esialgse uurimise ajal kehtinud dumpinguvastase alusmääruse (8) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) artikli 3 lõiget 2. Kuna vaidlusaluses määruses esitatud arvutused hinna allalöömise kohta olid aluseks järeldusele, et vaatlusaluse toote import oli liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus, leidis Üldkohus, et põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, mis on dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohase dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise vajalik tingimus, ei pruugi olla usaldusväärne (9).

                     (5)

                     Lisaks leidis Üldkohus, et ei saa välistada, et kui hinna allalöömine oleks arvutatud õigesti, oleks liidu tootmisharu kahjumarginaal olnud madalam kui dumpingumarginaal. Sellisel juhul tuleks dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt vähendada dumpinguvastase tollimaksu summat määrani, millest piisab kahju kõrvaldamiseks (10).

                     (6)

                     Pidades silmas eespool toodud kaalutlusi, tühistas Üldkohus vaidlusaluse määruse äriühingut Jindal Saw Ltd puudutavas osas.

               1.2.   Üldkohtu otsuse rakendamine

                     (7)

                     Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed kohtuotsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on praegusel juhul dumpinguvastane menetlus, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus (11).

                     (8)

                     Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil see õigusvastasus aset leidis (12). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud dumpinguvastased meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (13) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti dumpinguvastase tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kehtimise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (14).

                     (9)

                     Käesoleval juhul tühistas Üldkohus vaidlusaluse määruse äriühingut Jindal Saw Limited puudutavas osas, kuna komisjon oli teinud vea märkimisväärse hinna allalöömise olemasolu kindlakstegemisel. Selle eksimuse tõttu ei pruukinud põhjusliku seose analüüs ja kahjumarginaal olla usaldusväärsed.

                     (10)

                     Vaidlusaluses määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mille vaidlustused Üldkohus tagasi lükkas või mille vaidlustusi Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlusaluse määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima (15).

                     (11)

                     Kohtu 10. aprilli 2019. aasta otsuse järel kohtuasjas T-301/16 otsustas komisjon teatega (edaspidi „uurimise taasavamise teade“) osaliselt taasavada keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude importi käsitleva dumpinguvastase uurimise, mille tulemusel võeti vastu vaidlusalune määrus, ning jätkata uurimist sellest etapist, milles õigusvastasus ilmnes. Uurimise taasavamine piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingu Jindal Saw Limited suhtes.

                     (12)

                     Seejärel otsustas komisjon 22. juulil 2019, et Indiast pärit ja äriühingu Jindal Saw Limited toodetud teatud keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude import tuleb registreerida, ning palus liikmesriikide tolliasutustel oodata ära komisjoni sellise rakendusmääruse avaldamine, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksete ja vähendamise nõuete kohta seoses Jindal Saw Limited impordiga (16) (edaspidi „registreerimismäärus“).

                     (13)

                     Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasavamisest ja palus neil esitada oma märkused.

               2.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

                     (14)

                     Komisjonile saatsid oma märkused liidu tootmisharu ja kaks eksportivat tootjat.

                     (15)

                     Jindal väitis, et komisjon ei saanud anda riiklikele tolliasutustele korraldust mitte tagasi maksta ja/või vähendada tollimakse, mis olid vaidlusaluse määruse alusel sisse nõutud. Ta väitis, et käesoleva juhtumi olukord erineb Deichmanni kohtuotsuse olukorrast (17). Samuti väitis Jindal, et tollimakse ei saa taaskehtestada tagasiulatuvalt. Jindal on seisukohal, et vaidlusalune määrus tühistati tervikuna, mis tähendab, et see kõrvaldati liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt, samas kui Deichmanni kohtuotsuses ei olnud asjaolusid, mis „mõjutaks lõpliku määruse kehtivust“. Lisaks väitis Jindal, et hinna allalöömise analüüsi puudutav õigusvastasus „muudab kehtetuks kogu põhjuslikku seost puudutava komisjoni analüüsi“. Jindali arvates tähendab see, et tollimakse tervikuna ei oleks pidanud ei kehtestama ega ka uuesti kehtestama, sest kogu kahju ja põhjusliku seose analüüs oli puudulik.

                     (16)

                     Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb siis, kui Euroopa Kohus tunnistab tollimaksu kehtestava määruse kehtetuks, käsitada seda tollimaksu nii, et see ei tulene seadusest tolliseadustiku artikli 236 tähenduses, ja liikmesriigi toll peab selle üldjuhul tagasi maksma selleks kehtestatud tingimustel (18). Euroopa Kohus on siiski ka leidnud, et Euroopa Kohtu tühistava kohtuotsuse täpne ulatus ja seega sellest tulenevad kohustused tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, arvestades lisaks selle kohtuotsuse resolutsioonile ka kohtuotsuses esitatud põhjendusi, mis kujutavad endast selle alust (19). Avalikustamise järel kordas Jindal neid väiteid ilma uusi argumente lisamata.

                     (17)

                     Kõnealuse juhtumi puhul seadis Üldkohus otsuse punktides 192–195 küsimuse alla hinna allalöömise arvutamise meetodi ja selle mõju põhjuslikule seosele, samuti selle võimaliku mõju Jindali kahjumarginaalile. Ometi ei seadnud need elemendid kahtluse alla seda, kui põhjendatud on kõik teised vaidlusaluses määruses tehtud järeldused, mis võivad toetada komisjoni lõplike kahju käsitlevate järelduste põhjendatust, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 24. Isegi kui taasavatud uurimise tulemus on, et dumpinguvastaseid tollimakse ei tule uuesti kehtestada, oleks tolliasutustel võimalus maksta tagasi kogu tollimaksude summa, mis on alates vaidlusaluse määruse vastuvõtmisest kogutud.

                     (18)

                     Lisaks on Euroopa Kohus järjepidevalt väljendanud seisukohta, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõige 1 (20) ei välista, et aktidega kehtestatakse uuesti dumpinguvastased tollimaksud impordile, mis toimus kehtetuks tunnistatud määruste kohaldamisaja jooksul (21). Niisiis, nagu on selgitatud registreerimismääruse põhjenduses 15, ei ole haldusmenetluse jätkamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (22). Sellest tulenevalt lükati tagasi Jindali väide, et tollimakse ei saa taaskehtestada.

                     (19)

                     Samuti väitis Jindal, et Üldkohtu otsuse täitmiseks peab komisjon kasutama Jindali esimestelt sõltumatutelt klientidelt küsitavaid tegelikke hindu. Ta rõhutas, et komisjon ei tohi arvutada liidu tootmisharu müügiga tegelevate tütarettevõtjate hindu. Ta väitis, et see oleks vastuolus kohtuotsuse punktiga 187, milles kohus otsustas, „[---] et Üldkohtu hinnangul peaksid hinna allalöömise arvutamisel kasutatavad hinnad olema sõltumatute ostjatega kokku lepitud hinnad, ehk hinnad, mida viimased oleksid saanud arvesse võtta, et otsustada, kas nad ostavad liidu tootjate tooteid või kõnealuste eksportivate tootjate tooteid, ja mitte hinnad vaheetapil“. Seoses sellega leidis komisjon, et Kazchrome’i (23) kohtuasjas, st allika puhul, mida Üldkohus Jindali kohtuasjas tsiteeris, ei jõudnud Üldkohus nii kategoorilisele järeldusele nagu nüüd Jindal (nimelt, et kõigi juhtumite puhul, kus tehakse hinna allalöömise arvutusi, on olulised tegelikud hinnad, mida eksportiva tootja müügiüksused ELis küsivad). Tegelikult oli Üldkohus Kazchrome’i kohtuasja puhul ettevaatlik, märkides, et „eespool esitatud analüüsi põhjal tehtud järeldus puudutab ainult käesolevat asja“ (24). Komisjon leiab, et mahalaadimisel kehtivaid CIF-hindu tollivormistuse tegemise sadamas võib kasutada subsideeritud impordi hinnamõjude analüüsi raames konkreetsetes hinna allalöömise arvutustes. Sel tasandil võistleb import tavaliselt liidu tootmisharu hindadega, sest sel tasandil teevad kauplejad otsuse, kas hankida toode liidu tootmisharust või eksportivalt tootjalt. Olukord, kus hinna allalöömise arvutamiseks püütakse hinnata mahalaadimisel kehtivaid CIF-hindu, kui eksportiv tootja müüb liidus müügiüksuse kaudu, ei erine olukorrast, kus komisjon kasutab võrdluseks eksportivate tootjate mahalaadimisel kehtivaid CIF-hindu, kui müüakse otse liitu. Seetõttu tuleks viiteid „läbiräägitud hinnale“ mõista nii Kazchrome’i kui ka hiljem Jindali kohtuasjas nende konteksti arvestades.

                     (20)

                     Jindal väitis ka, et komisjon peaks parandama muud puudused ja arvutusvead, mis ilmnesid pärast vaidlusaluse määruse vastuvõtmist. Nagu komisjon uurimise taasavamise teates selgitas, jäävad vaidlusaluses määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mille vaidlustused lükati Üldkohtu otsusega tagasi või mille vaidlustusi Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlusaluse määruse tühistamiseni, täielikult kehtima (25). Seepärast ei pea komisjon uurima väiteid küsimustes, mille puhul Üldkohus õigusvastasust ei tuvastanud.

                     (21)

                     Teine eksportiv tootja Electrosteel Castings Ltd. (edaspidi „ECL“) märkis, et juhul kui komisjon otsustab, et Jindali import ei põhjustanud liidu tootmisharule kahju, tuleks uuesti hinnata, kas ECLi impordi suhtes kehtestatud meetmed tuleks säilitada. Samuti väitis ECL, et juhul, kui komisjon parandab Jindali marginaale, tuleks parandada ka ECLi marginaale. Avalikustamise järel kinnitas ECL, keda toetas India valitsus, neid väiteid veel kord ja rõhutas, et menetluse taasavamine tingib tema marginaalide ümberarvutamise. Seetõttu peaks komisjon selle ette võtma omal algatusel.

                     (22)

                     Seoses ECLi esimese väitega leidis komisjon, nagu on märgitud põhjenduses 24, et komisjonil ei olnud vaja ECLi hinna allalöömise marginaali uuesti arvutada. Isegi pärast Jindaliga seotud hinna allalöömise uuesti arvutamist, järgides punktis 3.2 kirjeldatud lähenemisviisi, otsustas komisjon, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kahju vahel oli endiselt põhjuslik seos, nagu kirjeldatud punktis 3.4. Väide kaotas seetõttu oma asjakohasuse. Komisjon lükkas tagasi ka ECLi teise väite, kuna käesolev menetlus ei hõlma ECLi marginaalide uuesti arvutamist. Isegi kui eeldada, et peab paika ECLi väide, mille kohaselt tema hinna allalöömise marginaal jäi samasse vahemikku nagu Jindali puhul punktis 3.2 kirjeldatud lähenemise põhjal kindlaks tehtud marginaal, märkis komisjon, et kogu Indiast pärit impordi puhul esineks siiski hinna allalöömine, ehkki väiksemas ulatuses. Arvestades vaatlusaluse toote konkreetset turuolukorda, oleks selline hinna allalöömise tase märkimisväärne, järeldamaks, et asjaomane India import on leitud kahju tõeline ja oluline põhjus. Komisjon käsitles seda teemat lähemalt punktis 3.4.

                     (23)

                     Liidu tootmisharu väitis, et komisjon peaks kahju analüüsis arvesse võtma impordi hindu langetavat mõju liidu tootmisharule. Avalikustamise järel väitis ECL aga vastupidi, et selline analüüs jääb taasavatud menetluse ulatusest väljapoole ja seda ei tuleks teha. Komisjon leidis, et hindade languse analüüs moodustab lahutamatu osa põhjusliku seose analüüsist, mis ei pruukinud Üldkohtu hinnangul eelmainitud vea tõttu usaldusväärne olla. Seega analüüsis komisjon seda hinnalangust, nagu kirjeldatud punktis 3.3.

               3.   ASJAOMASE IMPORDI MÕJUL TOIMUVA HINNA ALLALÖÖMISE/HINNALANGUSE JA KAHJUMARGINAALI UUESTI LÄBIVAATAMINE SEOSES ÄRIÜHINGUGA JINDAL SAW LIMITED

         3.1.   Jindali müügi mõju kahju kindlakstegemisele

                     (24)

                     Komisjon tuletas meelde, et Jindali import moodustas uurimisperioodil ainult 20 % kogu Indiast pärit impordist. Kogu ülejäänud importi Üldkohtu otsus ei mõjuta. Teisisõnu, isegi kui Jindali import hinnamõjude hindamisest eemaldada, jääks järeldused märkimisväärse hinna allalöömise kohta, (26) mis puudutab väga olulist osa asjaomasest impordist, samaks. Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et nii hinnamõjude analüüsimisel kui ka selle kindlakstegemisel, kas asjaomane import põhjustas kahju liidu tootmisharule, võetakse arvesse asjaomasest riigist või riikidest pärit importi tervikuna (mitte iga eksportivat tootjat) (27). Seepärast leidis komisjon, et Jindali hinna allalöömise arvutuste läbivaatamine ei moonutanud järeldust, et üldiselt toimus Indiast pärit impordi mõjul märkimisväärne hinna allalöömine. Seega puudus Üldkohtu leitud veal oluline mõju üldistele järeldustele, milleni esialgses uurimises jõuti. Selles mõttes hõlmab ja kinnitab käesolev määrus kõiki esialgses uurimise käigus tehtud järeldusi kahju kohta.

               3.2.   Hinna allalöömise kindlakstegemine seoses Jindaliga

                     (25)

                     Isegi kui komisjon oli põhjenduses 24 kirjeldatud seisukohal, et Üldkohtu tuvastatud viga ei muudaks komisjoni hinna allalöömise ja kahjuga seotud järeldusi valeks, uuris komisjon veel üksikasjalikumalt, kas Jindaliga seoses siiski esineb hinna allalöömist, võttes sel korral arvesse ka konkreetseid turutingimusi.

                     (26)

                     Üldkohus märkis, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud kohustus dumpinguhinnaga impordi mõju objektiivselt uurida näeb ette õiglaselt võrrelda vaatlusaluse toote hinda ja liidu tootmisharu samasuguse toote hinda liidu territooriumil toimuva müügi ajal. Õiglase võrdluse tagamiseks tuleb hindu võrrelda samal kaubandustasandil (vt kohtuasja T-301/16 punkt 176).

                     (27)

                     Käsitletava juhtumi puhul on vaatlusaluse tootega seotud hulk olulisi ja spetsiifilisi turu iseärasusi, mida kirjeldatakse allpool.

               3.2.1.   Vaatlusalune toode ja äriühingud

                     (28)

                     Vaatlusalune toode on Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (TARICi koodid 7303001010 ja 7303009010) alla.

                     (29)

                     Komisjon tuletas meelde, et kaks äriühingute kontserni (kolmest), kes vaatlusalust toodet valmistavad, on uurimismenetluses koostööd teinud liidu tootjad (kes annavad ligikaudu 96 % kogutoodangust). SG PAM Group (edaspidi „SG PAM“) müüs liidus sõltumatutele klientidele oma kolme tootmisettevõtte kaudu, mis asuvad Prantsusmaal, Saksamaal ja Hispaanias, ning paljude müügiga tegelevate tütarettevõtjate kaudu, mis asuvad erinevates liikmesriikides (28). Teine liidu tootjate kontsern, Duktus Rohrsysteme GmbH, müüs oma Saksa tootmisettevõtte ja ühe müügiga tegeleva tütarettevõtja kaudu (29). Jindal aga müüs vaatlusalust toodet liidus kolme müügiga tegeleva tütarettevõtja kaudu, mis asuvad Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis (30).

               3.2.2.   Keragrafiitmalmist torude turu eripärad liidus

         a)
               Müügikanalid / klientide liigid

                     (30)

                     Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse peamiselt vee ja reovee transportimiseks. Järelikult on kõige suurem nõudlus vaatlusaluse toote järele veevarustus- ja veepuhastusettevõtetel. Need ettevõtted kasutavad keragrafiitmalmist torusid suurtes taristuprojektides ning neid tooteid ostetakse otseselt või kaudselt riigihangete avalike pakkumiste kaudu. Nagu kaebuses märgitud, (31) müüakse keragrafiitmalmist torusid kas otse ehitus- või vee-ettevõtjatele (st müük kasutajatele) või kaudselt turustajate kaudu (st müük edasimüüjatele). Isegi kui suur osa keragrafiitmalmist torudest müüakse esmalt ehitusettevõtjatele, osalevad need ettevõtjad veevarustus- ja veepuhastusettevõtjate hangetes, seega esineb peaaegu alati hankega seonduv hinnasurve. Niisiis on enamik keragrafiitmalmist torude müügist liidu turul otseselt või kaudselt seotud eri liikmesriikides toimuvate hangetega.

                     (31)

                     SG PAM müüs umbes 75 % oma toodangust kasutajatele ja ülejäänud 25 % sõltumatutele edasimüüjatele. Duktusel oli teistsugune müügistruktuur – peamiselt müüdi sõltumatutele edasimüüjatele (peaaegu 90 % müügist). Kuna Duktuse müük moodustas aga ainult väikse osa liidu tootmisharu müügist, kinnitas komisjon, et vähemalt 65 % liidu tootmisharu müügist läks otse kasutajatele.

                     (32)

                     Jindalil oli liidu tootmisharuga sarnane müügistruktuur: ta müüs üle 70 % kasutajatele ja umbes 30 % sõltumatutele edasimüüjatele.

                     (33)

                     Seepärast tegi komisjon järelduse, et Jindal ja liidu tootmisharu müüsid vaatlusalust toodet sarnast liiki klientidele sarnases ulatuses.

               b)
               Otsemüük tootjalt vs. müük müügiga tegelevate tütarettevõtjate kaudu

                     (34)

                     SG PAMil oli territoriaalne müügistruktuur, mille puhul üksused keskendusid kohalikule turule, kus nad tegutsesid. See kehtis nii SG PAMi tootjate kui ka müügiga tegelevate tütarettevõtjate kohta. Näiteks SG PAM France oli SG PAMi ainuke üksus, mis müüs Prantsusmaal otse lõppkasutajatele. Isegi kui teatud liiki toodet tootis SG PAM Germany või SG PAM Spain, müüdi seda liiki toode esmalt kontsernisiseselt üksusele SG PAM France ja alles seejärel müüs SG PAM France selle lõppkasutajale. Samamoodi oli SG PAM Belgium ainuke müügiüksus Belgias [ja Luksemburgis], SG PAM UK Ühendkuningriigis [ja Iirimaal], SG PAM Italy ainult Itaalias jne. Teisisõnu ei müünud kolm tootmisettevõtet otse kasutajatele nendel turgudel, kus tegutses teine tootmisettevõte või müügiga tegelev tütarettevõtja. Selline struktuur kajastab asjaolu, et turgu suunavad liikmesriikide kohalike omavalitsuste/kommunaalettevõtete korraldatud hanked ja seetõttu on igal turul vajalik oma müügiesindus.

                     (35)

                     Duktusel oli ka kohalik müügistruktuur, kuna ta müüs üle 50 % oma toodangust koduturul Saksamaal. Duktusel oli ainult üks müügiga tegelev tütarettevõtja Duktus Czech Republic (edaspidi „Duktus CZ“), mis müüs ainult Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias. Duktus CZi müük oli suhteliselt väike (umbes 10 % kogu Duktuse müügist). Jindali müük neil kahel turul oli vähene (alla 1 %).

                     (36)

                     Komisjon tegi SG PAMi kohta üksikasjaliku hinnaanalüüsi, et teha kindlaks hinnastruktuur otsemüügi puhul tehasest ja kaudse müügi puhul müügiga tegelevate tütarettevõtjate kaudu. SG PAM on ülekaalukalt liidu suurim tootja ning tema arvel on 80 % koostööd tegevate liidu tootjate müügist ja 90 % toodangust (32). Komisjon võrdles kümne enim müüdud tooteliigi (33) müügihindu SG PAMi kolme tootmisettevõtte ja kahe suurema müügiga tegeleva tütarettevõtja puhul, mis müüvad analoogses mahus. Võrdlus osutas märkimisväärsele hindade erinevusele ühe tooteliigi lõikes. Eelkõige olid müügiga tegelevate tütarettevõtjate hinnad sageli madalamad kui tootjapoolse müügi puhul, kuid esines ka vastupidist. Seda võib selgitada eespool kirjeldatud asjaolu, et vaatlusaluse toote turgu näib mõjutavat hangete kasutamine. Olenevalt geograafilisest turust võib vaatlusaluse tooteliigi hind varieeruda. Seoses geograafiliste turgudega märkis komisjon, et põhimõtteliselt kasutati ühel geograafilisel turul ainult ühte müügikanalit, nagu on kirjeldatud põhjenduses 34. Seepärast ei olnud võimalik samal geograafilisel turul tootmisettevõtete ja omamaiste müügiüksuste müügi tüüpiliste mahtude põhjal hinnastruktuure võrrelda.

                     (37)

                     Komisjon järeldas, et müük otse tootja poolt või müük tootja müügiettevõtete kaudu ei mõjutanud märgatavalt müüdavate toodete hinnataset kliendi jaoks. Eelkõige leiti, et müük seotud ettevõtte kaudu ei too kaasa kõrgemaid hindu kui müük otse tootja poolt, sest mõju avaldab hanke hinnasurve ja erinev hinnatase olenevalt geograafilisest asukohast. Isegi kui liidu tootmisharu tootmisettevõtete lõplik müük leidis aset kodumaisel turul, toimus müük sama liiki klientidele nagu müügiga tegelevatel tütarettevõtjatel teistes liikmesriikides. Seega leidis komisjon vastavalt nende hindade üksikasjalikule analüüsile, mida liidu tootmisharu liidu turul küsib, et kohane on käsitleda otsemüüki ja müügiga tegelevate tütarettevõtjate kaudu toimuvat kaudset müüki samal kaubandustasandil toimuvana.

               3.2.3.   Üldine järeldus ja Jindali hinna allalöömise marginaal

                     (38)

                     Eeltoodu põhjal asus komisjon seisukohale, et keragrafiitmalmist torude sektoril on mitu eripära, mille tõttu võib lugeda liidu tootmisharu ja Jindali müügi samal kaubandustasandil toimuvaks:

                                 —

                                 nii liidu tootmisharul kui ka Jindalil olid otsemüük kasutajatele ja kaudne müük turustajate/edasimüüjate kaudu sarnase osakaaluga (vastavalt umbes 70 % ja 30 %);

                                 —

                                 liidu tootjate otsemüük sõltumatutele klientidele ja nende müügiga tegelevate tütarettevõtjate kaudu toimuv müük üldjuhul oma hinnastruktuuri poolest ei erinenud;

                                 —

                                 turgu suunavad hanked ja selle tulemusena esineb peaaegu alati märkimisväärne hinnasurve. Seotud müügiüksuste olemasoluga kaasnevaid lisakulusid nii eksportivate tootjate kui ka liidu tootmisharu puhul ei saanud tingimata jätta lõplike sõltumatute ostjate kanda, nagu osutab asjaolu, et otsemüügi ja kaudse müügi puhul ei esinenud märgatavaid erinevusi hinnastruktuuris.

                     (39)

                     Võttes arvesse Üldkohtu järeldusi kohtuasjas T-301/16, eriti otsuse punkti 184 kohaseid seisukohti, mis on esitatud eespool põhjenduses 3, ei leidnud komisjon tõendeid, nagu põhjustaks liidu tootjate müügiüksuste lisakulud ja kasumimarginaalid sõltumatutele ostjatele kõrgemat hinda; vastavad selgitused on toodud põhjendustes 36–37. Teatud juhtudel, nagu ka käesoleval juhul, näitavad turu iseärasused, et alati ei kajastu vahepealsete müügiüksuste tekitatud kulud ja kasum automaatselt hinnas, millele Üldkohus kaudselt ka viitas, lisades sõna „üldiselt“.

                     (40)

                     Et aga järgida Üldkohtu otsust ning eriti selle punktis 184 toodud seisukohti, uuris komisjon, kas hinna allalöömine esineks isegi siis, kui võrrelda esimeselt sõltumatult kliendilt küsitavaid hindu müügiüksuste tasandil, olgu tegu tootmisettevõtetega või müügiga tegelevate tütarettevõtjatega. Seda tehti ilma eespool tõdetut kahtluse alla seadmata.

                     (41)

                     Komisjon kasutas seega liidus mõlema poole (liidu tootmisharu ja Jindali) esimesele sõltumatule kliendile kohaldatavat lõplikku müügihinda kohandatult. Vajaduse korral korrigeeris komisjon esimese sõltumatu kliendi suhtes kohaldatavat lõpphinda vastavalt transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise, pakendamise, krediidi ja garantiiga seotud kuludele ning vahendustasudele müügiga tegeleva ettevõtte ja sõltumatu kliendi vahel. Selle tulemusel leitud hinna allalöömise marginaal oli 3,1 %.

                     (42)

                     Seega näitas Jindalit puudutava konkreetse olukorra uuesti läbivaatamine, et Jindali müügihinnad lõid liidu tootmisharu müügihindu alla, ehkki väiksemal määral, kui esialgses uurimises kindlaks tehti. Nagu allpool selgitatakse, võib sellist hinna allalöömist pidada märkimisväärseks turuolukorras, kus on oluline hinnatundlikkus.

               3.3.   Hinnalangus

                     (43)

                     Isegi juhul, kui Jindali läbivaadatud hinna allalöömise marginaali loetaks marginaalseks või ebakohaseks, leidis komisjon, et asjaomasel impordil oleks siiski liidu müügile negatiivne hinnamõju.

                     (44)

                     Dumpinguhinnaga impordil võib turule märkimisväärne mõju olla, eriti kui tooted on homogeensed ja hinnatundlikkus oluline. Keragrafiitmalmist torud on suure hinnatundlikkusega tooted ja seda liiki toodete puhul võib isegi väike hinnaerinevus turule suurt mõju avaldada.

                     (45)

                     Keragrafiitmalmist torud on toode, mille kohta kehtivad tehnilised standardid. Seepärast esineb sama tooteliigi kvaliteedis suhteliselt vähe erinevusi ja see asjaolu muudab hinna ostuotsuste tegemisel ülekaalukalt oluliseks teguriks. Lisaks on peamiseks müügikanaliks otsesed ja kaudsed hanked, kus kehtib tugevalt madalaima pakkumise loogika. See loogika kehtib siis, kui tootjad ja nende müügiga tegelevad tütarettevõtjad osalevad hangetes otse, ja ka siis, kui nad osalevad nendes kaudselt, varustades toodetega teisi ettevõtteid, kes hangetes osalevad. Tavaliselt on need ettevõtted ehitusettevõtted, kes osalevad ostjate (omavalitsused, veevarustusettevõtted jne) hankemenetlustes. Need hanked hõlmavad nii torude tarnet kui ka paigaldust. Kuna hanked on tavaliselt avatud kõigile pakkujatele, olid kõik ettevõtted hinnalangetussurve all, et ühtlustada lepingu saamiseks hind madalaima pakkuja omaga.

                     (46)

                     Selles konkreetses olukorras langetas vaatlusaluse toote hindu kiirelt kasvav Indiast pärit dumpinguhinnaga import, mida on kirjeldatud põhjenduses 51, ning hinna allalöömine üksi ei kajastanud täielikult dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju liidu tootmisharu hinnale. Nagu vaidlusaluses määruses selgitatakse, (34) siis samas kui India müük ja turuosa uurimisperioodi ajal oluliselt kasvasid, kahanes liidu tootmisharu müügimaht palju rohkem kui tarbimine ning liidu tootmisharu müük vähenes 11 % ja turuosa 4 %. Madala dumpinguhinnaga impordi avaldatud pidev surve (35) ei võimaldanud liidu tootmisharul oma müügihindu kohandada.

                     (47)

                     Komisjon järeldas seetõttu, et isegi kui hinna allalöömise olemasolu peaks vaidlustatama, põhjustaks asjaomane import käesoleval juhul hinnalanguse.

               3.4.   Põhjuslik seos

                     (48)

                     Komisjon uuris ühtlasi, kas dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel oleks endiselt põhjuslik seos, kui võtta arvesse Jindali puhul läbi vaadatud hinna allalöömise marginaali ja/või alternatiivseid järeldusi hindade languse kohta. Seoses sellega tuletas komisjon meelde, et Jindali import moodustas umbes 20 % dumpinguhinnaga impordist. Samuti leidis komisjon, et Jindali müüki puudutav ümberarvutatud madalam hinna allalöömise marginaal ei muutnud asjaolu, et ka kogu muu Indiast pärit import lõi liidu tootmisharu müügihindu alla, nagu märgitud põhjenduses 22, sest muud importi Üldkohtu järeldustes ei käsitletud. Jindali korrigeeritud hinna allalöömise marginaal koos olulise hinna allalöömise marginaaliga, mis leiti suurema osa India impordi puhul esialgses uurimises, kinnitab komisjoni esialgset järeldust nii olulise kahju esinemise kui ka käesoleval juhul põhjusliku seose kohta.

                     (49)

                     Seejärel viis komisjon ellu üldise analüüsi põhjusliku seoses kohta leitud kahju ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel, pidades silmas ka alternatiivseid järeldusi hindade languse kohta.

                     (50)

                     Komisjon leidis, et liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele müümise kasumlikkus oli väga väike. Dumpinguhinnaga impordi avaldatud konkurentsisurve ei võimaldanud liidu tootmisharul piisavalt hindu tõsta, et oma finantsseisundit parandada. Vähene kasumlikkus näitab, et dumpinguhinnaga import langetas liidu tootmisharu hindu ja takistas nende tõstmist, et saavutada jätkusuutlik kasumlikkuse tase.

                     (51)

                     Lisaks suurenes vaidlusaluse määruse (põhjendused 79 ja 80) järgi dumpinguhinnaga impordi maht märkimisväärselt, vaatamata kahanevale turule. Dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 10 %. Seoses sellega on dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 6 sätestatud, et ainuüksi dumpinguhinnaga impordi maht võib liidu tootmisharule olulist kahju põhjustada.

                     (52)

                     Seega järeldas komisjon, et vaatamata Jindali puhul kindlaks tehtud madalamale hinna allalöömise marginaalile, lõi kogu import liidu tootmisharu hindu alla. Seetõttu on siiski olemas põhjuslik seos kogu Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Isegi kui asjaomast importi puudutavad hinna allalöömise järeldused võis kahtluse alla seada, leidis komisjon, et India import põhjustas märkimisväärset hinnalangust ja seega kinnitatakse esialgseid kahju/põhjuslikku seost puudutavaid järeldusi.

               3.5.   Kahjumarginaal

                     (53)

                     Üldkohus leidis kohtuasjas T-301/16 tehtud otsuse punktis 194, et ei saa välistada, et kui komisjon oleks hinna allalöömise õigesti arvutanud, oleks liidu tootmisharu kahjumarginaal olnud madalam kui dumpingumarginaal.

                     (54)

                     Esiteks märgib komisjon, et kahjumarginaali kindlakstegemist puudutavaid reegleid, mis kehtisid meetmeteni viinud uurimise lõpetamise ajal, on määrusega (EL) 2016/1036 muudetud. Uute reeglite kohaselt tuleb kahjumarginaal arvutada ainult erandlike asjaolude korral.

                     (55)

                     Teiseks tuletas komisjon meelde, et hinna allalöömise analüüsil ja kahjumarginaali määramisel on erinevad eesmärgid. Hinna allalöömise analüüsi eesmärk on kindlaks teha, kas asjaomane import mõjutab liidu tootmisharu hindu. Hinna allalöömist puudutavad järeldused on üks tegur, mida komisjon arvestab kahju ja põhjusliku seose analüüsis. Seevastu kahjumarginaali kindlakstegemise otstarve on uurida, kas tollimaks, mis on madalam kui leitud dumpingumarginaal, oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Erinevalt kahju tuvastamise kontekstist ja dumpinguvastase alusmääruse artiklis 3 esitatud üksikasjalikest kohustustest ei ole seadusandja kehtestanud põhjalikke eeskirju selle kohta, kuidas komisjon sellist tollimaksumäära hindama peaks. Tol ajal oli kehtiva dumpinguvastase määruse artiklis 9 sätestatud lihtsalt, et „[d]umpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks“. Kõnealusel juhul arvutas komisjon hinna, millest piisaks liidu tootmisharu tootmiskulude katmiseks, ja suurendas seda mõistliku kasumi võrra (nn mittekahjustav hind). Seda hinda võrreldi impordihinnaga. Hinnaerinevust väljendati protsendina imporditud toote CIF-hinnast, et sellist protsenti või marginaali saaks seejärel võrrelda leitud dumpingusummaga (mida samuti väljendatakse CIF-hindade alusel). Ükskõik, kas tollimaks põhineb kahjumarginaalil või dumpingumarginaalil, kohaldatakse seda alati imporditud toodete CIF-hinna suhtes, kui liidus tehakse nende toodete tollivormistus.

                     (56)

                     Lisaks erinevad hinna allalöömise arvutamist puudutav metoodika ja arvnäitajad nendest, mida kasutatakse turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes. Hinna allalöömise marginaali arvutatakse tooteliigi (toote kontrollnumber) kaupa erinevusena eksportiva tootja tegelike impordihindade ja liidu tootja tegelike hindade vahel ning väljendatakse protsendina liidu tootmisharu hinnast. Üldine kaalutud hinna allalöömise marginaal arvutatakse seejärel erinevusena eksportiva tootja tegelike impordihindade ja liidu tootja tegelike hindade vahel ning väljendatakse protsendina eksportiva tootja „teoreetilisest käibest“, st summast, mis eksportiv tootja oleks saanud, kui ta oleks imporditud kogused müünud sama hinnaga nagu liidu tootjad. Seevastu kahjumarginaali arvutatakse (samuti toote kontrollnumbri alusel) erinevusena liidu tootmisharu mittekahjustava hinna ja tegeliku impordihinna vahel ning väljendatakse protsendina eksportiva tootja tegelikust CIF-väärtusest (seega tegelik käive võrreldes teoreetilise käibega).

                     (57)

                     Seega ei avalda hinna allalöömise esinemise ja suuruse kindlaksmääramisel tehtud viga antud eksportiva tootja puhul tingimata automaatselt mõju selle eksportiva tootja kahjumarginaali kindlaksmääramisele.

                     (58)

                     Igal juhul vaatas komisjon Üldkohtu otsuse punktist 194 lähtudes Jindali kahjumarginaali uuesti läbi.

                     (59)

                     Tavatingimustes põhineb liidu tootmisharu mittekahjustav hind tootmiskulul tooteliikide lõikes, sh müügi-, üld- ja halduskulud, millele lisandub mõistlik kasum, ning see määratakse tehasest hankimise tasandil. Kuid kõnealusel juhul ei olnud komisjonil piisavalt üksikasjalikku ja kontrollitud teavet tootmiskulude kohta toote kontrollnumbri alusel, mis on vajalik, et eespool kirjeldatud moel kahjumarginaali arvutada. Teisalt oli aga komisjoni käsutuses teave, mis sisaldas ka liidu tootjate müügiüksuste müügikulusid ja kasumit. Võttes arvesse kõnealuse juhtumi konkreetseid asjaolusid, eriti tooteliikide mitmesuguseid erinevusi ja hankedokumentide kohaseid tehnilisi standardeid/kirjeldusi, põhines mittekahjustav hind erandlikult tooteliigi lõplikul müügihinnal, mida kohandati, nagu kirjeldatud põhjenduses 41, ja millest arvati maha tegelik kasum ning millele lisati seejärel mõistlik kasum. Arvestades neid erandlikke asjaolusid, peeti otsuse täitmiseks erandkorras sobivaks võrrelda seda hinda Jindali lõpliku müügihinnaga sümmeetriliselt, st temaga seotud importijate tasandil, samuti kohandatuna vastavalt eespool kirjeldatud põhjendusele 41, kuid kaasates müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, kui see üldse esines.

                     (60)

                     Ümberarvutatud kahjumarginaaliks kehtestati 9,0 %.

                     (61)

                     Avalikustamise järel tõstatas SG PAM küsimuse kehtestatud kahjumarginaali taseme kohta. Esiteks väitis SG PAM, et komisjon kasutas kahjumarginaali uuesti arvutades kohtu järeldusi liigselt ära, sest nende arvates ei avastanud kohus kahjumarginaali arvutustes ühtegi viga. Teiseks väitis SG PAM, et esitatud kahjumarginaal ei kõrvaldaks liidu tootmisharule tekitatud kahju, kuna taaskehtestatud tollimaksumäär oleks võrreldav ECLi omaga. Oma turuteabe põhjal väitis SG PAM, et selline tollimaksumäär ei mõjutanud ECLi mahte ega hindu, mis tähendas, et SG PAMil polnud võimalik mittekahjustavat hinnataset saavutada ega oma kasumlikkust parandada. Seega peaks komisjon loobuma väiksema tollimaksu reegli kohaldamisest või kasutama kahjumarginaali arvutamiseks teistsugust metoodikat.

                     (62)

                     Seoses esimese väitega meenutas komisjon, et nagu märgitud põhjenduses 5, nõudis Üldkohus sõnaselgelt, et komisjon uuriks, kas hinna allalöömise marginaali ümberarvutamisel oleks kahjumarginaali võimaliku muutumise tõttu mõju ka lõplikule tollimaksumäärale.

                     (63)

                     Teiseks tuletas komisjon meelde õigusraamistikku. Tol ajal kehtinud dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõikes 4 oli sätestatud: „Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.“ Samuti oli uurimise ajal kehtinud subsiidiumivastase alusmääruse artikli 15 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud, et „[t]asakaalustava tollimaksu summa ei tohi ületada kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summat, kuid peaks olema tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummast väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks“.

                     (64)

                     See taasavatud dumpinguvastane uurimine on toimunud paralleelselt subsiidiumivastase uurimisega, mille käigus arvutati välja uus, 6 % subsiidiumimarginaal. Kuna Üldkohtu otsus ei mõjutanud Jindali 19 % dumpingumarginaali, on kombineeritud subsiidiumi- ja dumpingumarginaal kõrgem kui uuesti arvutatud kahjumarginaal.

                     (65)

                     Pidades silmas eelmainitud õigusraamistikku, ei tohi tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksude kombineeritud määrad väiksema tollimaksu reegli kohaselt ületada kahjumarginaali. Seega kehtestab komisjon lisaks lõplikule tasakaalustavale tollimaksule üksnes sellise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis on kooskõlas asjaomase kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega.

                     (66)

                     Esialgse uurimise käigus tegi komisjon kindlaks liidu tootmisharu mittekahjustava hinna, nagu kirjeldatud põhjenduses 59. Seda hinda võrreldi impordihinnaga ja nende vahet väljendati protsendina (kahjumarginaal). Liidu tootmisharu ei vaidlustanud tol ajal seda, et see oli õiguspärane metoodika toona kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks. Selle metoodika õiguspärasust pole võimalik ümber lükata kaalutlustel, mis on seotud meetmete tõhususega väidetavate hilisemate sündmuste seisukohast. Praegu pole mingit põhjust sellest metoodikast kõrvale kalduda, kui kehtestatakse tollimaksumäär, ilma et tehtaks vigu, mille Üldkohus tuvastas seoses hinna allalöömisega ja mis mõjutasid ka kahjumarginaali.

                     (67)

                     Neil põhjustel lükkas komisjon need väited tagasi.

               4.   LÕPLIKUD MEETMED

                     (68)

                     Taasavatud dumpinguvastases uurimises dumpingu, kahju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järelduste põhjal kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit ja äriühingu Jindal Saw Limited toodetud keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes.

                     (69)

                     Uurimine toimus paralleelselt sama äriühingut ja sama toodet käsitleva taasavatud subsiidiumivastase uurimisega, mille tulemusel komisjon tegi kindlaks subsiidiumimarginaali, mis oli kahju kõrvaldamist võimaldavast tasemest madalam. Seega kehtestas komisjon tasakaalustavad tollimaksud kindlakstehtud lõpliku subsiidiumimarginaali tasemel. Kuna kombineeritud subsiidiumi- ja dumpingumarginaalid on kõrgemad kui uuesti arvutatud kahjumarginaal, ei tohi tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksude kombineeritud määrad väiksema tollimaksu reegli kohaselt ületada kahjumarginaali. Seega kehtestab komisjon lisaks lõplikule tasakaalustavale tollimaksule üksnes sellise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis on kooskõlas asjaomase kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega.

                     (70)

                     Eeltoodust lähtudes on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

                                 Äriühingu nimi

                                 Subsi-deerimise ulatus

                                 Dumpingu-marginaal

                                 Kahju-marginaal

                                 Tasa-kaalustava tollimaksu määr

                                 Dumpingu-vastase tollimaksu määr

                                 Tollimaksud kokku

                                 Jindal Saw Limited

                                 6,0 %

                                 19,0 %

                                 9,0 %

                                 6,0 %

                                 3,0 %

                                 9,0 %

                     (71)

                     Läbivaadatud dumpinguvastane tollimaks kehtib ilma ajalise katkestuseta alates vaidlusaluse määruse jõustumisest (nimelt alates 19. märtsist 2016). Tolliasutustele antakse korraldus äriühingu Jindal Saw Limited impordilt asjakohased summad sisse nõuda ja vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi maksta.

                     (72)

                     Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (36) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

                     (73)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Alates 19. märtsist 2016 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit ja äriühingu Jindal Saw Limited toodetud selliste keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (katmata torud)), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (TARICi koodid 7303001010, 7303009010) alla.

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja äriühingu Jindal Saw Limited valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 3 % (TARICi lisakood C054).

            Artikkel 2
            Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida Jindal Saw Limited on maksnud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2016/388 ja mis ületab artiklis 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, kuulub tagasimaksmisele või vähendamisele.
            Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16: Jindal Saw hüvitist maksnud asutused peavad hüvitatud summad tagasi nõudma ulatuses, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2.

            Artikkel 3
            Artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu kogutakse ka impordilt, mis on registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/1250 (millega kehtestatakse teatava Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi registreerimise nõue pärast uurimise taasavamist eesmärgiga rakendada 10. aprilli 2019. aasta otsuseid kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 seoses rakendusmäärustega (EL) 2016/387 ja (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks ja lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes) artiklile 1.

            Artikkel 4
            Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2019/1250 artikli 1 lõike 1 kohase impordi registreerimise; nimetatud määrus tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 15. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 53).

            (3)  Komisjoni 11. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1369, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 217, 12.8.2016, lk 4).

            (4)  Kohtuotsus, Üldkohus (esimene koda laiendatud koosseisus), 10. aprill 2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA vs. Euroopa Komisjon, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234.

            (5)  Tehasest hankimise tasand tähendab, et põhjendatud juhtudel on transpordikulud maha arvatud.

            (6)  Kohtuasi T-301/16, punkt 184.

            (7)  Ibid., punkt 185.

            (8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) (asendatud määrusega (EL) 2016/1036).

            (9)  Kohtuasi T-301/16, punkt 193.

            (10)  Ibid., punkt 194.

            (11)  Kohtuotsus, Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28.

            (12)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtuotsus, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

            (13)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industries des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

            (14)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79, ning kohtuotsus, 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, punkt 58.

            (15)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

            (16)  Komisjoni 22. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1250, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi registreerimise nõue pärast uurimise taasavamist eesmärgiga rakendada 10. aprilli 2019. aasta otsuseid kohtuasjades T-300/16 ja T-301/16 seoses rakendusmäärustega (EL) 2016/387 ja (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks ja lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 195, 23.7.2019, lk 13).

            (17)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187.

            (18)  Selle kohta vt otsus kohtuasjas C-256/16: Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg ja selle punktis 62 viidatud kohtuotsused, nimelt 27. septembri 2007. aasta kohtuotsus, Ikea Wholesale, C-351/04, EU:C:2007:547, punktid 66–69, ja 18. jaanuari 2017. aasta kohtuotsus, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, punkt 34.

            (19)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika.

            (20)  Määrus (EL) 2016/1036.

            (21)  Kohtuotsus, Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, punktid 77 ja 78, ning kohtuotsus, 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, punkt 57.

            (22)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 79, ning kohtuotsus, 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, punkt 58.

            (23)  Kohtuotsus, 30. november 2011, Transnational Company „Kazchrome“ ja ENRC Marketing vs. nõukogu ja komisjon, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704.

            (24)  Kohtuotsus, 30. november 2011, Transnational Company „Kazchrome“ ja ENRC Marketing vs. nõukogu ja komisjon, T-107/08, ECLI:EU:T:2011:704, punkt 68.

            (25)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

            (26)  Vt komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (vaidlusalune määruss), põhjendused 93 ja 126.

            (27)  Vt selle kohta kohtuotsus, Üldkohus (teine koda), 8. mai 2019, Stemcor London, T-749/16, ECLI:EU:T:2019:310, punkt 84 („Euroopa Kohus on aga leidnud, et dumpinguhinnaga toimuva impordi tekitatud kahju liidus toimuvale tootmisele tuleb hinnata terviklikult, ilma et oleks vaja ega isegi võimalik täpsustada, milline osa sellest kahjust on omistatav igale vastutavale äriühingule“).

            (28)  Uurimistoimingu lihtsustamiseks kaasas komisjon valimisse kuus suurimat SG PAMi müügiga tegelevat tütarettevõtjat.

            (29)  Duktus müüs ka Tšehhi Vabariigis asuva müügiga tegeleva tütarettevõtja kaudu, kuid selle andmeid väiksuse tõttu ei kontrollitud.

            (30)  Kõiki kolme Jindali tütarettevõtjat kontrolliti. Jindali müügist liidus moodustas alla 3 % ka müük otse Indiast kaugetele Reunioni ja Mayotte’i saartele, mida loetakse ELi tolliterritooriumiks.

            (31)  10. novembril 2014 esitatud kaebuse konsolideeritud versioon, tutvumiseks huvitatud isikutele, lk 6.

            (32)  Tootmise suuremat osakaalu selgitab asjaolu, et SG PAM eksportis rohkem kui Duktus.

            (33)  Need kümme tooteliiki moodustasid enam kui 30 % kogu SG PAMi müügist. Kuna tooteliigid olid väga hajutatud – enim müüdud tooteliik moodustas ainult 6 % kogumüügist ja järjekorras kümnes ainult 2,7 %, võttis komisjon arvesse kümmet kõige tüüpilisemat tooteliiki.

            (34)  Vt rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes, põhjendused 80 ja 99.

            (35)  Asjaolu, et import Indiast toimus madalamate hindadega kui müük liidus, näitasid tabelid vaidlusaluse määruse põhjendustes 82 (India impordihinnad) ja 106 (keskmised ühikuhinnad liidus).

            (36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).