title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/942, 1. juuni 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes

text:
                  2.6.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 142/53

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/942,
      1. juuni 2017,
      millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:
      1.   MENETLUS

      1.1.   Kehtivad meetmed

                  (1)

                  Määrusega (EMÜ) nr 2737/90 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase 33 %-lise tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine“). Otsusega 90/480/EMÜ (3) on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.

                  (2)

                  Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat võetud kohustustest loobusid, muutis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 610/95 (4) määrust (EMÜ) nr 2737/90 ning kehtestas volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõpliku 33 %-lise tollimaksu.

                  (3)

                  Komisjoni määrusega (EÜ) nr 771/98 (5) pikendati kõnealuste meetmete kehtivust pärast aegumise läbivaatamist veel viieks aastaks.

                  (4)

                  Määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (6) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes dumpinguvastase 33 %-lise tollimaksu.

                  (5)

                  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (7) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi.

                  (6)

                  Pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (8) artikli 11 lõike 2 kohast läbivaatamist pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 287/2011 (9) meetmete kehtivust veel viie aasta võrra (edaspidi „eelmiste meetmete aegumise läbivaatamine“).

            1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                  (7)

                  Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (10) sai komisjon 7. detsembril 2015 aastal taotluse (edaspidi „läbivaatamistaotlus“) algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2.

                  (8)

                  Taotluse esitasid kuus liidu tootjat (edaspidi „taotluse esitaja“), kes esindavad rohkem kui 25 % liidu volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi (edaspidi „volframkarbiid“) toodangust.

                  (9)

                  Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja uue kahju liidu tootmisharule.

            1.3.   Algatamine

                  (10)

                  Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komiteega arupidamist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 23. märtsil 2016Euroopa Liidu Teatajas
                      (11) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2.

                  (11)

                  Mitu kasutajat väitsid, et nad taotlesid komisjonilt enne praeguse aegumise läbivaatamise algatamist, et aegumise läbivaatamise algatamise korral algatataks samaaegselt ka alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohane vahepealne läbivaatamine. Kõnealune väide esitati uuesti pärast järelduste avalikustamist.

                  (12)

                  Erinevalt väidetust ei ole komisjonile sellist taotlust esitanud. Kõnealused isikud esitasid komisjonile vaid küsimuse, kas dumpingut ja kahju käsitlevad varasemad järeldused veel kehtivad. Selle küsimuse esitamisega ei kaasnenud taotlust vahepealse läbivaatamise algatamiseks ning isikud ei esitanud mingeid tõendeid asjaolude püsiva muutumise kohta. Kehtivaks saab lugeda vaid taotluse, mis on vajalikul määral põhjendatud tõenditega asjaolude püsiva muutumise kohta.

            1.4.   Huvitatud isikud

                  (13)

                  Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kutsudes neid uurimises osalema.

                  (14)

                  Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. Samuti anti huvitatud isikutele võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

                  (15)

                  Menetluse käigus toimus neli ärakuulamist: kahel korral said sõna mitmed kasutajad, ühel korral liidu tootjad ja ühel korral üks importija/kasutaja kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

            a)   Väljavõtteline uuring

                  (16)

                  Komisjon teatas algatamisteates, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

         Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                  (17)

                  Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

                  (18)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina RV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust, kui neid on.

                  (19)

                  Väljavõttelise uuringu jaoks saadi teavet kaheksalt Hiinas asuvalt eksportivalt tootjalt/eksportivate tootjate rühmalt.

                  (20)

                  Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon esialgse valimi kolmest eksportivast tootjast/eksportivate tootjate rühmast vaatlusaluse toote suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühmade ja Hiina RV ametiasutustega. Ühtegi märkust ei esitatud.

                  (21)

                  Küsimustikud saadeti kolmele valimisse kuuluvale eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale, kuid ükski neist ei esitanud komisjonile nõutud andmed. Selleks, et koguda vajalikku teavet dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju kindlakstegemiseks, pidasid komisjoni talitused vajalikuks teha koostööd ülejäänud eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühmadega, kes esitasid valimi moodustamiseks vajaliku teabe. Uue valimi moodustamisel konsulteeriti kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühmade ja Hiina RV ametiasutustega. Ühtegi märkust ei esitatud. Seega saadeti küsimustikud ülejäänud eksportivatele tootjatele/eksportivate tootjate rühmadele. Paraku ei esitanud ükski Hiina eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm komisjonile nõutud andmeid.

         Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                  (22)

                  Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Vastavalt läbivaatamistaotlusele on liidus üheksa volframkarbiidi tootjat, kellest kuus toodavad vabaturule ja kolm peamiselt oma tarbeks. Kõik kuus liidu tootjat/liidu tootjate rühma, kes toodavad vabaturule, andsid endast märku representatiivsuse hindamisel ning nende toodang moodustab 65 % liidu kogutoodangust. Komisjon otsustas kaasata valimisse kõik kuus tootjat. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

                  (23)

                  Kolm tootjat, kes toodavad peamiselt tootmisharusisese turu jaoks, ei teinud koostööd, kuid ei olnud ka uurimise vastu.

         Importijate/kasutajate väljavõtteline uuring

                  (24)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kümnel teadaoleval importijal/kasutajal esitada algatamisteates nimetatud teave.

                  (25)

                  Seitse ettevõtjat andis endast teada tähtaja jooksul ja küsimustikud saadeti neile kõigile. Kõik nad olid kasutajad.

            b)   Vastused küsimustikule

                  (26)

                  Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse kuuluvale liidu tootjale, seitsmele teadaolevale kasutajale, kaheksale eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale ja kahekümnele teadaolevale tootjale võimalikes võrdlusriikides (Kanada, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid).

                  (27)

                  Küsimustiku vastused saadi kuuelt Liidu tootjalt, kaheksalt kasutajalt (kaks neist seotud), ühelt võimaliku võrdlusriigi tootjalt Ameerika Ühendriikidest ja ühelt võimaliku võrdlusriigi tootjalt Jaapanist. Ükski Hiina eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm ei vastanud küsimustikule.

                  (28)

                  Üks Saksa värviliste metallide ühing andis teada oma toetusest meetmete jätkamisele.

            c)   Kontrollkäigud

                  (29)

                  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                                 Liidu tootjad

                                          —

                                          Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Prantsusmaa

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Tšehhi Vabariik

                                          —

                                          H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa

                                          —

                                          Tikomet Oy, Jyväskylä, Soome

                                          —

                                          Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria

                                          —

                                          Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria

                                 Kasutajad

                                          —

                                          Atlas Copco Secoroc AB, Fagersta, Rootsi

                                          —

                                          Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Saksamaa

                                          —

                                          Gühring KG, Albstadt, Saksamaa

                                          —

                                          Konrad Friedrichs GmbH & Co. KG, Kulmbach, Saksamaa

                                          —

                                          Technogenia SAS, Sait-Jorioz, Prantsusmaa

                                 Võrdlusriigi tootjad

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders Corp., Towanda, Ameerika Ühendriigid

            1.5.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                  (30)

                  Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

            2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

      2.1.   Vaatlusalune toode

                  (31)

                  Vaatlusalune toode on volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid (edaspidi „vaatlusalune toode“), mis kuulub praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 alla (TARICi kood 3824300010).

                  (32)

                  Volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mis saadakse kuumtöötlemisel. Need tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes.

                  (33)

                  Vaatlusalusel perioodil toodeti vaatlusalust toodet liidus nii varem kasutamata toorainetest (rauamaak, kontsentraat, ammooniumparavolframaat (APT) ja oksiid) kui ka jääkidest. Kõvasulamist jäägid tekivad kõvasulamiettevõtjate tootmisprotsessis, tööriistade tootmisprotsessis ja kõvasulamist toodete lõppkasutajate juures. Volframitööstuses saab jääke ringlusse võtta, kasutades keemilist ringlussevõttu või tsingi taasväärtustamise protsessi.

                  (34)

                  Varem kasutamata volframkarbiidil ja keemiliselt ringlussevõetud volframkarbiidil on identsed füüsikalis-keemilised omadused ning samad kasutusalad. Lisaks ei eraldata tootmisprotsessis varem kasutamata toorainetest ja jääkidest toodetud volframkarbiidi.

                  (35)

                  Tsingi taasväärtustamise protsessis saadakse metallipulbritega, näiteks koobaltiga segatud volframkarbiid. See tootmisprotsess on füüsikalis-mehaaniline ringlussevõtuprotsess ning volframkarbiidi kvaliteedi määrab sisendi (kasutatud jääkide) kvaliteet.

                  (36)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et uurimine ei peaks hõlmama tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid, kuna võrreldes varem kasutamata toorainetest saadud volframkarbiidiga on neil erinevad tootmiskulud, nõudluse tase, kliendid ja rakendused.

                  (37)

                  Tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbrid vastavad metallipulbritega segatud volframkarbiidide kirjeldusele, olles üks kolmest tooteliigist, mida uurimine hõlmab. Käesoleva uurimise käigus selgus, et tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbril on väiksem keemiline puhtus ning laiem terasuuruse järgi jaotumine kui varem kasutamata toorainetest või volframijääkidest keemilise ringlussevõtu protsessis toodetud volframkarbiidil. Saadud pulbri kvaliteet sõltub sisendjääkide kvaliteedist. Kuigi tsingiga taasväärtustatud pulbreid ei saa kasutada kõigis volframkarbiidi rakendustes, kasutatakse seda teatavate kõvasulamist tööriistade tootmisest volframkarbiidina. Seega järeldati, et seda tüüpi volframkarbiidil on sarnased füüsikalis-keemilised omadused ja sarnased kasutusalad kui volframkarbiidil, mis on toodetud varem kasutamata toorainetest või jääkidest keemilise ringlussevõtu protsessis. Pealegi ei ole vaatlusaluse toote kui sellise määratlemiseks olulised muud põhjenduses 36 mainitud komponendid nagu tootmiskulud ja nõudlus. Mis puutub sellesse, nagu oleks tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbritel erinevad kliendid, siis selgus uurimise käigus, et kolm selle väitega esinenud huvitatud isikut olid tegelikult nii seda tüüpi toote kui ka volframkarbiidi tarbijad. Seetõttu lükati see väide tagasi.

                  (38)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et praegune uurimine ei tohiks hõlmata jääkidest toodetud volframkarbiidi. Väideti, et Hiina RVst imporditud vaatlusalust toodet toodetakse peaaegu eranditult varem kasutamata toorainetest, samas kui liidu tootmisharu toodab volframkarbiidi ka ringlusse võetud materjalidest. Need huvitatud isikud väitsid, et volframkarbiidi tootmiskulud erinevad sõltuvalt kasutatud toorainetest ja et jääkide kogumise, transpordi ja töötlemise tulemusel tekkiv kulustruktuur on teistsugune.

                  (39)

                  Kasutatud sisendist (varem kasutamata toorained või jäägid) sõltuvad tootmiskulud ei ole toote määratlemiseks iseenesest nii olulised, kui seda on toote tehnilised, füüsikalis-keemilised omadused ning põhilised kasutusalad. Lisaks leidis liidu tootmisprotsessi hindamisel kinnitust, et ei tehta vahet varem kasutamata toorainetest ja jääkidest toodetud volframkarbiidil. Liidu teatavad tootjad kasutavad tootmisprotsessis üksnes varem kasutamata tooraineid, samas kui teised kasutavad ka jääke. Nagu põhjenduses 34 mainitud, on varem kasutamata toorainest toodetud volframkarbiidil ja keemilise ringlussevõtu tulemusena toodetud volframkarbiidil identsed füüsikalis-keemilised omadused ning samad kasutusalad. Igal juhul, nagu põhjenduses 21 sedastatud, ei vastanud ükski Hiina eksportiv tootja küsimustikule. Komisjonil ei olnud seega võimalik hinnata nende tootmisprotsessi ja liitu eksporditavaid tooteliike. Seetõttu lükati tagasi väide, et praegune uurimine ei tohiks hõlmata jääkidest toodetud volframkarbiidi.

                  (40)

                  Üks kasutaja väitis, et uurimises tuleks arvestada volframkarbiidi erinevate kaubanduslike omadustega, kuna volframkarbiidi kvaliteediklassid (ülipeenike, standardne ja kõrgtemperatuuril süsinikrikastatud) mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Lisaks väideti, et Hiina eksportijad spetsialiseeruvad standardklassi toodete tootmisele, samas kui liidu tootmisharus toodetakse kõiki kvaliteediklasse.

                  (41)

                  Seda väidet ei põhjendatud ja väide ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Kõnealune kasutaja ei esitanud ühtegi tõendit, mis oleks viidanud olulistele hinnaerinevustele tooteliikide/kvaliteediklasside vahel. Samuti ei kinnitanud väidet uurimise käigus kogutud teave. Lisaks, nagu põhjenduses 21 sedastatud, ei vastanud ükski Hiina eksportiv tootja küsimustikule. Komisjon ei saanud seetõttu muu hulgas hinnata nende toodetavate toodete liiki, kulustruktuuri ja müügihindu. Seepärast lükati see väide tagasi.

            2.2.   Samasugune toode

                  (42)

                  Uurimise käigus jõuti järeldusele, et eksportivate tootjate toodetud ja liidus müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalis-keemilised omadused ning kasutusalad kui liidu tootjate toodetud ja liidu turul müüdaval või võrdlusriigis toodetud ja müüdaval tootel.

                  (43)

                  Komisjon järeldas seetõttu, et need tooted on alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

            3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

      3.1.   Dumping

         Võrdlusriik

                  (44)

                  Esialgse uurimise raames ei kohaldatud ühegi eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a tuleb ülejäänud eksportivate tootjate puhul määrata normaalväärtus kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

                  (45)

                  Eelmiste meetmete aegumise läbivaatamise ajal oli võrdlusriigiks valitud Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“). Käesoleva läbivaatamise algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina taas USAd ning kutsus huvitatud isikuid üles märkusi esitama.

                  (46)

                  Komisjon soovis teha koostööd muudes võimalikes võrdlusriikides ja võttis ühendust teadaolevate volframkarbiidi tootjatega Jaapanis ja Kanadas ning palus neil esitada vajaliku teabe. Komisjon võttis ühendust Iisraeli, Jaapani, USA, Kanada, Korea Vabariigi, India ja Venemaa ametiasutustega ning palus neil esitada teavet volframkarbiidi tootmise kohta oma riigis. Komisjon sai Kanadast, Jaapanist ja USAst teavet neis riikides umbes 20 samasuguse toote tootja kohta, kellega võeti ühendust ja paluti vastata küsimustikule. Ainult üks USAs ja üks Jaapanis paiknev tootja võttis ühendust ja esitas soovitud teabe.

                  (47)

                  Nii USA kui ka Jaapani turg on sarnased omamaiste tootjate arvu, kehtivate dumpinguvastaste meetmete puudumise ning märkimisväärsete Hiinast pärinevate impordikoguste osas. See viitab sellele, et mõlemad turud on konkurentsivõimelised.

                  (48)

                  Samas kui Jaapani tootja müüs omamaisel turul samasugust toodet üksnes väga väikeses koguses, müüs USA tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma koduturul toodet märkimisväärses koguses.

                  (49)

                  Ehkki mitu huvitatud isikut märkis, et USAs paiknev tootja on seotud liidu tootmisharuga, ei takista see asjaolu iseenesest USA võrdlusriigiks valimist. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et see suhe on mõjutanud hindu USA siseturul ja seega ei ole USA sobiv võrdlusriik.

                  (50)

                  Mitu huvitatud isikut väitis ka, et arvesse ei ole võetud USAs kasutatavaid tootmismeetodeid, eelkõige seda, kas volframkarbiidi toodetakse varem kasutamata toorainetest või jääkidest (nagu põhjenduses 33 selgitatud). Need huvitatud isikud väitsid, et erinevad tootmismeetodid mõjutavad nõudlust ja hindu USA turul, mida tuleks arvesse võtta. Lisaks väitsid nad, et USA hinnad on eriti kõrged, arvestades et USA tootjatel on USA sõjaväega sõlmitud kõrge hinnaga lepingud.

                  (51)

                  Nagu põhjenduses 34 juba mainitud, on varem kasutamata toorainetest toodetud volframkarbiidil ja jääkidest toodetud volframkarbiidil identsed füüsikalis-keemilised omadused ning samad kasutusalad. Seetõttu ei tehta ka USAs vahet tootmisprotsessis varem kasutamata toorainetest ja jääkidest toodetud volframkarbiidil. Lisaks selgus uurimise käigus, et tootmisprotsessil puudub mõju nõudlusele ja hindadele.

                  (52)

                  Kuigi volframkarbiidi kasutatakse ka sõjaliseks otstarbeks, siis uurimise käigus kogutud teabest lähtuvalt puuduvad tõendid selle kohta, nagu mõjutaks koostöö valitsusega võrdlusturu tootja omamaiseid hindasid.

                  (53)

                  Lisaks ei esitanud huvitatud isikud ettepanekuid alternatiivse võrdlusriigi kasutamise kohta.

                  (54)

                  Seega lükati tagasi väited, milles seati kahtluse alla USA sobivus võrdlusturuks.

                  (55)

                  Tuginedes eespool öeldule ja arvestades potentsiaalsetes võrdlusriikides valiku tegemise ajal omamaistel turgudel müüdud koguseid ning seda, et USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises, ja asjaolu, et komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt märkusi, milles oleks seatud kahtluse alla USA kasutamine võrdlusriigina, loeti USA sobivaks võrdlusriigiks.

                  (56)

                  Huvitatud isikuid teavitati valiku tegemisest. Märkusi ei esitatud.

         Normaalväärtus

                  (57)

                  Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas võrdlusriigi tootja samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Müüki käsitatakse tüüpilisena, kui sõltumatutele tarbijatele toimuva müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote Hiinast liitu suunatud ekspordimüügi kogumahust, nagu allpool põhjenduses 111 tuvastatud. Sellest lähtuvalt oli võrdlusriigi tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

                  (58)

                  Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootja kohta, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli samasuguse toote omamaine müük tulutoov ja kas seda võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

                  (59)

                  Samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, seega määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub üksnes tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

         Ekspordihind

                  (60)

                  Kuna Hiina eksportivad tootjad ei soovinud koostööd teha (nagu on märgitud eespool põhjenduses 21), siis vastavalt alusmääruse artiklile 18 põhines ekspordihind kättesaadavatel andmetel, st Eurostati teabel, mida võrreldi andmetega, mis olid saadud kasutajatelt, kes importisid volframkarbiidi Hiinast.

                  (61)

                  Hiina eksport toimus nii seestöötlemise tolliprotseduuri (12) kui ka tavalise režiimi alusel. Kuna põhjenduse 111 kohaselt moodustas tavalise režiimi alusel toimunud eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 0,1 % liidu turuosast, hinnati see ebaoluliseks ning arvutuste aluseks võeti üksnes seestöötlemise tolliprotseduuriga seotud eksporthinnad.

         Võrdlus

                  (62)

                  Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Põhjendatud juhtudel ja õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt kohandati kättesaadavate andmete põhjal nii transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud) kui ka 5 %-list ekspordimaksu (tunnistati kehtetuks 2015. aasta mais).

                  (63)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et Hiina tootjatel on võrreldav eelis tooraine, nimelt APT hinna osas ja seetõttu madalamad tootmiskulud. Kõnealune väide esitati uuesti pärast järelduste avalikustamist. Samuti väitsid nad, et Hiina eksportivatel tootjatel on tõhusam tootmine ja mastaabisääst ning seda tuleks dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta.

                  (64)

                  Nagu eespool põhjenduses 21 märgitud, ei vastanud ükski Hiina eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm komisjoni küsimustikule. Lisaks ei esitanud ükski huvitatud isik oma väidete toetuseks tõendeid. Seetõttu ei olnud võimalik hinnata Hiina tootjate tootmisprotsessi väidetavaid võrreldavaid eeliseid võrdlusriigi tootja suhtes. Seepärast lükati väide tagasi.

                  (65)

                  Pärast avalikustamist väitis mitu kasutajat, et dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamisel tuleb arvestada kvaliteedierinevusi kasutamisel, erinevaid tootmiskulusid ja käivet.

                  (66)

                  Nagu eespool põhjendustes 34 ja 37 selgitatud, on kolmel tooteliigil sarnased füüsikalis-keemilised omadused ning kasutusalad. Lisaks, nagu põhjenduses 21 sedastatud, ei vastanud ükski Hiina eksportiv tootja küsimustikule. Komisjon ei saanud seetõttu hinnata nende toodetavate toodete liiki, kvaliteedierinevusi, lõppkasutust, kulustruktuuri ja müügihindu. Seepärast lükati see väide tagasi.

                  (67)

                  Lisaks väitis mitu kasutajat pärast avalikustamist, et kuna komisjon ei kasutanud uurimises toote kontrollnumbreid, siis tähendas see loobumist senisest praktikast.

                  (68)

                  Esialgses uurimises tuvastati, et näiteks dumpingumarginaalide arvutamisel puudus vajadus tooteliikide eristamiseks erinevate toote kontrollnumbrite alusel.

                  (69)

                  Praeguses uurimises leidis kinnitust, et asjaoludes ei ole toimunud selliseid muutusi, mis õigustaksid kõrvalekaldumist esialgsest metoodikast. Lisaks, nagu selgitatud põhjenduses 21, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik võrrelda tooteliigiti võrdlusturul toodetud ja müüdud tooteid ning Hiinast liitu eksporditud tooteid. Seetõttu lükati see väide tagasi.

         Dumpingumarginaal

                  (70)

                  Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

                  (71)

                  Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 40 %.

                  (72)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et arvestades Hiina eksportivate tootjate siirdumist tootmisahela järgmise etapi toodete tootmisele, on äärmiselt ebatõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad müüksid tooteid dumpinguhindadega.

                  (73)

                  Tuleb märkida, et eespool põhjenduses 71 tuvastatud dumpingumarginaal on kooskõlas alusmääruse artiklis 2 määratletud metoodikaga. Ükski Hiina eksportivatest tootjatest ei teinud koostööd ega esitanud dumpingumarginaalide arvutamiseks vajalikku teavet. Ka kõnealused huvitatud isikud ei esitanud oma väite toetamiseks tõendeid. Väide lükati tagasi.

                  (74)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et Hiina eksportivatelt tootjatelt ja võrdlusriigi tootjalt nõutud andmed on ebatäielikud ning ei võimalda tooteid tooteliigiti nõuetekohaselt võrrelda. Nad väitsid, et andmeid oleks pidanud koguma tooteliikidest lähtuvalt.

                  (75)

                  See väide ei leidnud kinnitust. Uurimise käigus tehti sarnaselt eelmiste sama toodet käsitlenud uurimistega kindlaks, et volframkarbiidi liikide/kvaliteedi erinevused ei mõjuta märkimisväärselt kulusid ega hindu. Ühtlasi ei esitanud kõnealused huvitatud isikud ühtegi tõendit, mis oleks viidanud olulistele hinnaerinevustele tooteliikide/kvaliteediklasside vahel. Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 21, ei vastanud ükski Hiina eksportiv tootja küsimustikule ja seetõttu ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks Hiina eksportivate tootjate toodete liike ning mõju kuludele ja hindadele. Väide lükati tagasi.

            3.2.   Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                  (76)

                  Et selgitada välja dumpingu kordumise tõenäosus juhul, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse, analüüsiti järgmisi elemente: i) tootmine, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, ii) toorainete varumine ja ekspordimaks volframi kontsentraadile, iii) Hiina eksport ja Euroopa Liidu turu atraktiivsus, iv) tarbimise muutumine Hiinas ja selle muudel põhilistel eksporditurgudel.

            3.2.1.   Hiina RV tootmine, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                  (77)

                  Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisel tegi komisjon Hiina tootmise, tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kindlaks kättesaadavate andmete põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18 ja lähtudes järgmistest allikatest: i) eksportivate tootjate valimi koostamisel kogutud teave, ii) läbivaatamistaotluses esitatud teave (lähtuvalt taotleja turu-uuringute andmetest), iii) avalikult kättesaadav teave, nt väljaanne Metal Bulletin, mis on spetsialiseerunud turualase teabe kogumisele rahvusvaheliste terase-, värviliste metallide ja vanametalliturgude kohta.

                  (78)

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus volframkarbiidi tootmine Hiinas hinnanguliselt umbes 30 000 tonnini, tootmisvõimsus 42 000 – 50 000 tonnini ja vaba tootmisvõimsus 12 000 – 20 000 tonnini. Seega moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 94–156 % liidu tarbimisest (nagu tuvastatud põhjenduses 107).

            3.2.2.   Toorainete varumine ja volframi kontsentraadi ekspordimaks

                  (79)

                  Tuginedes avalikult kättesaadavale teabele, (13) leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal ja pärast seda oli Hiina tooraineid (st APTd ja volframi kontsentraate) varunud koguses, millest saaks toota 25 000 tonni volframkarbiidi ja seega tekitada märkimisväärsed kiiresti kättesaadavad mahud. Uurimise käigus ei viidanud miski sellele, et rahvusvaheline nõudlusvolframkarbiidi tootmise järele neist toorainetest oleks tõusnud.

                  (80)

                  Pealegi kontrollib Hiina RV 60 % maailma volframimaagi varudest ning on volframi kontsentraadile kehtestanud 20 % ekspordimaksu (14).

            3.2.3.   Hiina eksport ja liidu turu atraktiivsus

                  (81)

                  Hiina ekspordimahud ja liidu turu atraktiivsuse määras komisjon kättesaadavate andmete põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18, lähtudes järgmistest allikatest: i) Hiina ekspordistatistika andmebaas, ii) Eurostati teave, mida on korrigeeritud Hiinast volframkarbiidi importivate kasutajate andmetega, nagu kirjeldatud põhjenduses 106, iii) eksportivate tootjate valimi koostamise ajal kogutud teave, iv) uurimise käigus kogutud teave Hiina hetketuru hindade kohta, v) uurimise käigus saadud teave Hiina hinnapakkumuse kohta Jaapanile.

                  (82)

                  Peamised teadaolevad Hiina eksportivad tootjad eksportisid umbes 20 % oma vaatlusaluse toote toodangust ning liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse (Jaapan, Korea Vabariik, USA jne) eksporditud toodete suhtarv oli ligikaudu 1: 3.

                  (83)

                  Lisaks suurenes vaatlusaluse toote eksport Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 10 %.

                  (84)

                  Hoolimata kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest on Hiina jätkuvalt see riik, kes ekspordib liitu kõige rohkem volframkarbiidi. Tõepoolest, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote import Hiinast rohkem kui viis korda suurem 2012. aasta impordist (ehk 406 %), mis liidu turuosa suhtes tähendab 6,9 protsendipunkti suurust kasvu (nagu põhjenduses 109 tuvastatud): 2,0 %-lt 2012. aastal 8,9 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab Hiina jätkuvat huvi liidu turu vastu. Liit on Hiina jaoks Jaapani järel suuruselt teine volframkarbiidi eksporditurg.

                  (85)

                  Et hinnata liidu turu atraktiivsust hindades, võrreldi Hiina ekspordihindu liidus Hiina omamaiste hindade ja Hiina ekspordihindadega muudes kolmandates riikides.

                  (86)

                  Hiina keskmised omamaised hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 19 % madalamad kui Hiina ekspordihinnad liidus.

                  (87)

                  Muude kolmandate riikide turgudel olid Hiina ekspordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 25 % madalamad kui Hiina ekspordihinnad liidus.

                  (88)

                  Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid vaatlusaluse toote Hiina ekspordihinnad liidu turul kõrgemad kui Hiina omamaised hinnad ja ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel, viitab selgelt sellele, et liidu turg on Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivne.

                  (89)

                  Lisaks tuleb märkida, et isegi dumpinguvastase tollimaksu puudumisel muudes kolmandates riikides on liit ikkagi Hiina jaoks Jaapani järel suuruselt teine volframkarbiidi eksporditurg, nagu eespool põhjenduses 84 sedastatud. Peale selle on mitmed kasutajad avalikustamise järgsetes esildistes nõustunud, et Hiina toote järele on liidu turul alati nõudlus.

                  (90)

                  Mitu huvitatud isikut väits, et liidu turu atraktiivsus on Hiina turu jaoks suhteliselt väike. Need huvitatud isikud väitsid, et seda kinnitab asjaolu, et viimase kümne aasta jooksul ei ole Hiina eksportivad tootjad kasutanud kõrvalehoidmis- ja absorptsioonimeetodeid, Hiina eksportivad tootjad ei ole oluliselt suurendanud oma eksporti ega turuosa liidu turul ega alandanud oma ekspordihindasid liidus.

                  (91)

                  Kuigi kõrvalehoidmis- või absorptsioonitavad on asjakohased näitajad, mis näitavad, kas teatavad eksportivad tootjad võivad olla huvitatud konkreetsest turust seal kehtivatest meetmetest hoolimata, ei ole need siiski hädavajalikud, et tuvastada sellise turu atraktiivsus kolmandate riikide impordi jaoks. Nende huvitatud isikute muid väiteid ei ole võimalik kinnitada selle uurimise järeldustega, milles – nagu allpool põhjendustes 109 ja 114 selgitatud – tuvastati vaatlusalusel perioodil Hiina eksportivate tootjate turuosa suurenemine ja nende ekspordihindade alanemine liidus. Seepärast lükati väide tagasi.

                  (92)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et muudel turgudel ei ole volframkarbiidile dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatud ja seega meetmete aegumise korral on ebatõenäoline, et osa vabast tootmisvõimsusest suunatakse liitu eksportimise suurendamiseks.

                  (93)

                  Esiteks võivad Hiina eksportivad tootjad juba praegu eksportida sellistesse kolmandatesse riikidesse ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Teiseks, nagu allpool põhjenduses 107 märgitud, suurenes tarbimine ELi turul vaatlusaluse perioodi ajal 15 % võrra. Kolmandaks, nagu allpool põhjendustes 111 ja 112 selgitatud, toimub enamik Hiina RV ekspordist seestöötlemise tolliprotseduuri kohaselt (ilma tollimaksudeta) ja see suurenes vaatlusalusel perioodil 477 %. Seetõttu on tõenäoline, et dumpinguvastaste tollimaksude tühistamisel Hiina eksport ELi suureneb. See väide lükati tagasi.

            3.2.4.   Tarbimise muutumine Hiinas ja Hiina muud peamised eksporditurud

                  (94)

                  Hiina omamaise tarbimise tõenäolise muutumise osas ei selgunud uurimise käigus asjaolusid, mis viitaksid sellele, et Hiinas sisenõudlus lähitulevikus oluliselt suureneks. Arvestades Hiina volframkarbiidi ekspordi kasvu liidus (406 %) ja muudes kolmandates riikides (10 %), nagu on selgitatud eespool põhjendustes 83 ja 84, leidis komisjon, et Hiinas ei suuda sisenõudlus olemasolevat vaba tootmisvõimsust neelata.

                  (95)

                  Hiina muude peamiste eksporditurgude (Jaapan, Korea Vabariik, USA) tarbimise tõenäolise muutumise osas ei selgunud uurimise käigus asjaolusid, mis viitaksid sellele, et neil turgudel sisenõudlus oluliselt suureneks. Vaatlusalusel perioodil suurenes Hiina ekspordimaht neisse riikidesse 8 %, ent samal perioodil vähenes Hiina eksport USAsse 35 %. Arvestades et Hiina on volframi peamine tootja maailmas (nagu selgitatud allpool põhjenduses 192) ja isegi nende riikide omamaise toodangu ja impordi mahtu teadmata järeldas komisjon, et need turud ei neela olulisel määral Hiina olemasolevat vaba tootmisvõimsust.

            3.2.5.   Järeldus

                  (96)

                  Järelikult viitab Hiina märkimisväärne olemasolev vaba tootmisvõimsus ning liidu turu tuvastatud atraktiivsus sellele, et meetmete tühistamisel dumping tõenäoliselt jätkub ning dumpinguhinnaga eksporttoodang siseneks liidu turule suurtes kogustes. Seega leitakse, et juhul, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline.

            4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

      4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                  (97)

                  Liidus toodavad samasugust toodet üheksa äriühingut või äriühingute kontserni, millest kuus toodavad ja müüvad vabal turul ning ülejäänud kolm toodavad volframkarbiidi peamiselt sisendina töötlemiseks tootmisahela järgmistel etappidel (tootmisharusisene kasutamine). Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                  (98)

                  Üks kasutaja toonitas asjaolu, et üks liidu tootjatest kasutab toodete müümisel liidus erinevat CN-koodi (8101 10 00), mida praegune uurimine ei hõlma. Seega viitas ta sellele, et kõnealune tootja ei peaks vastavalt põhjenduse 97 määratlusele kuuluma liidu tootmisharusse.

                  (99)

                  Liidus toodete müümisel kasutatavad CN-koodid ei oma vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu määratlemisel tähtsust. Oluline on, kas liidu tootjate toodetud toode on hõlmatud põhjenduses 31 sedastatud vaatlusaluse toote määratlusega. Uurimise käigus selgus, et kõnealuse liidu tootja toodetud toode on tõepoolest nimetatud määratlusega hõlmatud. Sellest tulenevalt kuulub see liidu tootja vastavalt põhjenduse 97 määratlusele liidu tootmisharusse.

            4.2.   Liidu tarbimine

                  (100)

                  Nagu põhjenduses 97 märgitud, toodavad mõned liidu tootjad vaatlusalust toodet peamise toorainena tootmisharusiseseks kasutamiseks, et valmistada erinevaid järgmise etapi tooteid, ning seetõttu analüüsiti tootmisharusisest ja vaba turu tarbimist eraldi.

                  (101)

                  Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele ja seepärast ei ole need usaldusväärsed. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vaba turu hinnad.

                  (102)

                  Lähtudes koostööd tegevate liidu tootjatelt ja taotlejalt kogu liidu tootmisharu tegevuse (tootmisharu sees ja vabal turul) kohta saadud andmetest, tegi komisjon kindlaks, et ligikaudu 31 % liidu tootjate kogutoodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks kasutamiseks.

                  (103)

                  Lisaks toodab liidu tootmisharu vabal turul tavaliste lepingute (liidu tootmisharu on tooraine omanik) ja töötlemislepingute (volframkarbiidi klient on tooraine omanik ja maksab toorainest volframkarbiidi valmistamise eest liidu tootjatele töötlemistasu) alusel. Töötlemislepinguid kasutatakse ringlussevõtu eesmärgil, kuna kliendid tarnivad liidu tootmisharule töötlemiseks jääke. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistati 23 % tootmise kogumahust töötlemislepingute alusel, millest umbes 89 % oli suunatud liidu turule. Järelikult moodustab tavatootmine vabal turul umbes 46 % kogutoodangust.

            4.2.1.   Tootmisharusisene tarbimine

                  (104)

                  Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

                     Tabel 1

                     Tootmisharusisene tarbimine

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Tootmisharusisene tarbimine (tonnides)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                                 Allikas: küsimustiku vastused, taotleja esitatud teave ja Eurostat.

                  (105)

                  Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidus 18 %, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 653 tonni.

            4.2.2.   Tarbimine vabal turul

                  (106)

                  Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks: a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele. Hiina RV osas korrigeeriti Eurostatilt saadud impordimahte, võttes arvesse koostööd tegevate kasutajate kontrollitud vastuseid küsimustikule, kuna need kasutajad teatasid Eurostatiga võrreldes suurematest impordimahtudest.

                  (107)

                  Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt.

                     Tabel 2

                     Tarbimine vabal turul

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Tarbimine vabal turul (tonnides)

                              11 151

                              11 778

                              13 815

                              12 814

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 124

                                 115

                                 Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

                  (108)

                  Perioodil 2012–2014 suurenes liidu tarbimine vabal turul 24 % ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (RIP) võrreldes 2014. aastaga 7 %, jäädes tasemele 12 814 tonni. Kokkuvõttes suurenes vaatlusalusel perioodil vabal turul tarbimine 15 %.

            4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

      4.3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                  (109)

                  Komisjon tegi korrigeeritud Eurostati andmete põhjal kindlaks impordimahu, võttes arvesse koostööd tegevate kasutajate kontrollitud vastuseid küsimustikule, kuna need kasutajad teatasid Eurostatiga võrreldes suuremast impordi kogumahust, nagu on mainitud ka põhjenduses 106. Import vaatlusalusest riigist liitu muutus järgmiselt.

                     Tabel 3

                     Impordimaht ja turuosa

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Import Hiinast (tonnides)

                              225

                              303

                              905

                              1 140

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 135

                                 402

                                 506

                              Hiina turuosa (%)

                              2,0

                              2,6

                              6,6

                              8,9

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 127

                                 325

                                 441

                                 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

                  (110)

                  Vaatlusalusel perioodil suurenes import Hiina RVst märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Hiina RVst 1 140 tonni, mis on üle viie korra rohkem Hiina RV impordimahust vaatlusaluse perioodi alguses (225 tonni). Impordimahu kasv ületas tarbimise suurenemist ning seega kasvas Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil 6,9 protsendipunkti – 2,0 %-lt 2012. aastal 8,9 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

            4.3.1.1.   Impordirežiimid

                  (111)

                  Hiina RVst tavalise režiimi ja seestöötlemise tolliprotseduuri alusel imporditud toodete maht oli järgmine.

                     Tabel 4

                     Impordimaht ja turuosa vastavalt impordirežiimile

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                                 Tavaline impordirežiim

                              Import Hiinast (tonnides)

                              29

                              8

                              10

                              10

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 27

                                 34

                                 33

                              Hiina turuosa (%)

                              0,3

                              0,1

                              0,1

                              0,1

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 25

                                 28

                                 29

                                 Seestöötlemise tolliprotseduur

                              Import Hiinast (tonnides)

                              196

                              295

                              895

                              1 131

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 151

                                 457

                                 577

                              Hiina turuosa (%)

                              1,8

                              2,5

                              6,5

                              8,8

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 143

                                 369

                                 502

                                 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

                  (112)

                  Peaaegu kogu import Hiina RVst toimub seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ja vaatlusalusel perioodil suurenes impordimaht peaaegu viis korda. Vaatlusalusel perioodil oli tavalisel režiimil imporditud toodete maht ebaoluline (alla 0,1 % turuosast) ja see isegi vähenes.

            4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                  (113)

                  Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnasuundumuse kindlaks Eurostati andmete põhjal, võttes ühtlasi arvesse koostööd tegevate kasutajate kontrollitud vastuseid küsimustikule. Kuna tavalisel impordirežiimil Hiina RVst imporditud toodete maht oli ebaoluline, ei arvestatud seda keskmise impordihinna kindlaksmääramisel ja hinna allalöömise arvutamisel.

                  (114)

                  Hiina RVst pärit liitu imporditud toodete keskmine hind muutus järgmiselt.

                     Tabel 5

                     Impordihinnad (eurot/t) seestöötlemise tolliprotseduuri alusel

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Hiinast pärit impordi hinnad (eurot/t)

                              39 418

                              35 465

                              34 414

                              33 327

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 85

                                 Allikas:
                                 Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

                  (115)

                  Vaatlusalusel perioodil vähenes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel imporditud toote keskmine hind 15 %. Hindade alanemine järgis toorainete hinna langust.

                  (116)

                  Lähtudes koostööd tegevatelt kasutajatelt saadud teabest ja Hiina RV impordile kohaldatud impordirežiimidest, toimub vaatlusaluse toote kogu import Hiina RVst tavaliste lepingute alusel. Seetõttu ja õiglase võrdluse tagamiseks ei arvestatud hinna arvutamisel liidu tootmisharu hindade allalöömist töötlemislepingute alusel. Lisaks, nagu on mainitud põhjenduses 113, oli kogu vaatlusalusel perioodil tavalisel režiimil toimunud impordi maht ebaoluline ja järelikult seda ei arvestatud. Seetõttu põhines hindade allalöömise arvutamine ainult seestöötlemise tolliprotseduuri impordihindadel.

                  (117)

                  Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                              —

                              liidu tootjate tavaliste lepingute alusel müüdud kaalutud keskmisi müügihindu volframkarbiidi kohta liidu turul sõltumatute tarbijate jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning

                              —

                              vastavalt Eurostati andmetele kaalutud keskmisi impordihindasid, võttes ühtlasi arvesse koostööd tegevate kasutajate kontrollitud vastuseid küsimustikule, mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

                  (118)

                  Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu kaalutud keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ja see oli keskmiselt 13,2 %. Arvutuses võetakse arvesse asjaolu, et tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst ei imporditud, ning seega need jäeti välja.

            4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

                  (119)

                  Liitu suunatud impordimaht muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalune riik on esitatud allpool tabelis. Kogused ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel ja hõlmavad kõiki olulisi impordirežiime (tavaline, seestöötlemise ja välistöötlemise tolliprotseduur). Enamik kolmandate riikide impordimahust imporditakse tavalise režiimi alusel.

                     Tabel 6

                     Import muudest kolmandatest riikidest

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Import (tonnides)

                              1 896

                              1 402

                              1 724

                              1 359

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 74

                                 91

                                 72

                              Turuosa (%)

                              17,0

                              11,9

                              12,5

                              10,6

                              USA turuosa (%)

                              4,2

                              2,8

                              4,7

                              4,8

                              Keskmine hind (eurot/t)

                              54 525

                              52 342

                              40 543

                              39 878

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 96

                                 74

                                 73

                              Lõuna-Korea turuosa (%)

                              1,4

                              2,3

                              2,0

                              2,4

                              Keskmine hind (eurot/t)

                              49 249

                              38 022

                              39 256

                              41 316

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 77

                                 80

                                 84

                              Vietnami turuosa (%)

                              1,3

                              1,0

                              1,1

                              0,9

                              Keskmine hind (eurot/t)

                              44 633

                              35 110

                              36 869

                              37 352

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 79

                                 83

                                 84

                                 Allikas: Eurostati andmed.

                  (120)

                  Koguimport kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %. Täheldatud suundumus ei järginud suurenevast tarbimisest tingitud üldist turusuundumust, nagu on kirjeldatud põhjenduses 108. Alles 2014. aastal suurenes impordimaht 2013. aastaga võrreldes 23 %, kuid seejärel vähenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes 21 %. Vaatlusalusel perioodil seega vähenes impordi turuosa 17,0 %-lt 10,6 %-ni.

                  (121)

                  USA ja Lõuna-Korea ei järginud seda üldist suundumust, vaid nende turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, ehkki võrreldes Hiina impordiga jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamale tasemele. Lisaks vähenes vaatlusalusel perioodil ka keskmine impordihind USAs ja Lõuna-Koreas, olles siiski järjepidevalt kõrgem kui seestöötlemise tolliprotseduuri alusel Hiinast eksporditud toodete keskmine müügihind.

            4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

      4.5.1.   Üldised märkused

                  (122)

                  Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

                  (123)

                  Nagu põhjenduses 97 märgitud, koosneb liidu tootmisharu üheksast äriühingust või äriühingute kontsernist, millest kuus toodavad ja müüvad vabal turul ning ülejäänud kolm toodavad peamiselt tootmisharusiseseks kasutamiseks. Kolm vabal turul aktiivset liidu tootjat ja kolm tootmisharusisesel turul tegutsevat tootjat on tootmisahela järgmise etapi tootjad. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 22, otsustas komisjon uurida kõiki kuut vabal turul tegutsevat liidu tootjat, et teha kindlaks liidu tootmisharu võimalik kahju.

                  (124)

                  Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharu makromajanduslikke näitajaid, tuginedes taotleja esitatud andmetele. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikus antud kontrollitud vastused. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

                  (125)

                  Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus.

                  (126)

                  Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, keskmine ühikukulu, tööjõukulu, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

                  (127)

                  Teatavate liidu tootmisharuga seotud makromajanduslike näitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Need tegurid on järgmised: müük ja turuosa. Muude majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu poolsele tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Need tegurid on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharust, sest kõnealuste andmete puhul ei saa eristada tootmisharusisest ja vabal turul toimuvat müüki.

                  (128)

                  Mõnede mikromajanduslike näitajate (keskmine ühikuhind, keskmine ühikukulu ja tulusus) puhul eristati analüüsis tavalisi ja töötlemislepinguid. Selle põhjus oli asjaolu, et töötlemislepingud ei sisalda toorainete kulu ja hinnad on tegelikult töötlemistasud.

                  (129)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et uurimine ei peaks käsitlema töötlemist põhjendusel, et kuna klient on tooraine omanik, siis on küsitav, kes on tegelik tootja. Lisaks väideti, et töötlemiseks tootmisel on tootmiskulu madalam kui see on tavalisel tootmisel, mille puhul liidu tootmisharu on tooraine omanik (tooraine hinda töötlemislepingutes ei arvestata), ning kahjuanalüüsis ei tohiks kahte ärimudelit segi ajada.

                  (130)

                  Uurimine näitas, et liidu tootjate tootmisprotsessis ei ole võimalik eristada tavaliste lepingute alusel toodetud volframkarbiidi sellest, mis toodetakse töötlemislepingute alusel. Klient ei tea, kas talle tarnitud volframkarbiid on toodetud jääkidest või varem kasutamata toorainetest. Toimib üksnes tsingi taasväärtustamise protsess partiidena ning sellisel juhul saab klient volframkarbiidi, mis on valmistatud tema enda tööstusjääkidest. Ent töötlemislepingute alusel tsingi taasväärtustamise protsessis saadud mahud olid vaatlusalusel perioodil võrreldes liidu tootmisharu kogutoodanguga väga väikesed (alla 3 %). Seega ei moonuta töötlemislepingute alusel selles protsessis toodetud kogused liidu toodangu üldist hindamist. Lisaks erineb töötlemistoodangu osakaal liidu kogutoodangus aastate lõikes sõltuvalt turul saadaolevatest toorainetest.

                  (131)

                  Mis puutub tootmiskulude erinevusse, kui tootmine toimub töötlemislepingute või tavaliste lepingute alusel, siis pole see põhjus jätta töötlemine kahjuanalüüsist välja Nii või teisiti kajastub see erinevus analüüsis. Seetõttu lükatakse tagasi väide, et uurimine ei peaks töötlemist hõlmama.

            4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

      4.5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                  (132)

                  Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 7

                     Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Toodang (tonnides)

                              12 667

                              13 903

                              15 068

                              14 668

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 110

                                 119

                                 116

                              Tootmisvõimsus (tonnides)

                              19 225

                              20 100

                              21 245

                              21 565

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 111

                                 112

                              Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                              66

                              69

                              71

                              68

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 108

                                 103

                                 Allikas: küsimustiku vastused ja taotleja esitatud teave.

                  (133)

                  Ülal tabelis toodud andmed hõlmavad nii tavalist tootmist kui ka töötlemist, nii varem kasutamata kui ka ringlussevõetavaid tooteid.

                  (134)

                  Tootmismaht suurenes aastatel 2012–2014 16 %, seejärel vähenes 3 % ajavahemikus 2014. aastast kuni läbivaatusega seotud uurimisperioodini, jäädes tasemele 14 668 tonni. Kokkuvõttes tõusis tootmismaht vaatlusalusel perioodil 16 %.

                  (135)

                  Vaatlusalusel perioodil suurenes ka tootmisvõimsus 12 %, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 21 565 tonni. Mitu liidu tootjat kavandab järgneval 3–4 aastal oma tootmisvõimsust jätkuvalt suurendada.

                  (136)

                  Lisaks suurenes perioodil 2012–2014 tootmisvõimsuse realiseerimise määr 8 %, mis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2012. aastaga võrreldes veidi vähenes. Kokkuvõttes suurenes tootmisvõimsuse realiseerimise määr vaatlusalusel perioodil 3 % võrra 68 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

            4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                  (137)

                  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 8

                     Müügimaht vabal turul ja turuosa

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Müügimaht liidu vabal turul (tonnides)

                              9 030

                              10 073

                              11 186

                              10 314

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 112

                                 124

                                 114

                              Turuosa (%)

                              81,0

                              85,5

                              81,0

                              80,5

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 100

                                 99

                                 Allikas: küsimustiku vastused, taotleja esitatud teave ja Eurostat.

                  (138)

                  Perioodil 2012–2014 suurenes müügimaht vabal turul 24 % ja vähenes seejärel 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 8 %. Kokkuvõttes tõusis müügimaht vaatlusalusel perioodil 14 %, saavutades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taseme 10 314 tonni. See suundumus järgnes liidu tarbimise kasvule samal perioodil.

                  (139)

                  Liidu tootmisharu vaba turu turuosa kasvas 4,5 protsendipunkti võrra 2012. ja 2013. aastal ning seejärel langes 5 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks, jäädes tasemele 80,5 %. Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu turuosa vabal turul vaatlusalusel perioodil 0,5 protsendipunkti võrra.

                  (140)

                  Mis puudutab tootmisharusisest turgu, siis muutusid selle maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 9

                     Tootmisharusisene maht ja turuosa

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Tootmisharusisene tarbimine (tonnides)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                              Turuosa (kogu tootmisharusisesest ja vabast turust) (%)

                              17

                              17

                              16

                              17

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 94

                                 102

                                 Allikas: küsimustiku vastused, taotleja esitatud teave ja Eurostat.

                  (141)

                  Liidu tootmisharu müügimaht tootmisharusisesel turul (hõlmab liidu tootmisharu tootmisharusisest kasutamist ja tootmisharusisest käivet) suurenes vaatlusalusel perioodil 18 % võrra – veidi rohkem kui tootmisharusisese ja vaba turu kogu tarbimise kasv. Selle tagajärjel jäi liidu tootmisharusisene turuosa väljendatuna protsendina kogutarbimisest (nii tootmisharusisesel kui ka vabal turul) vaatlusalusel perioodil 17 % juures peaaegu samaks.

            4.5.2.3.   Kasv

                  (142)

                  Liidu tootmisharu müügimaht vabal turul järgis pea täpselt liidu tarbimise muutusi ja kasvas vaatlusalusel perioodil 14 %. Selle tulemusena hoidis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosa üsna püsival tasemel, v.a 2013. aastal, kui see võrreldes 2012. aastaga 4,5 protsendipunkti võrra suurenes.

            4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                  (143)

                  Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 10

                     Tööhõive ja tootlikkus

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Töötajate arv

                              681

                              687

                              700

                              704

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 103

                              Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

                              19

                              20

                              22

                              21

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 112

                                 Allikas: küsimustiku vastused ja taotleja esitatud teave.

                  (144)

                  Töötajate arv liidu tootmisharus tõusis vaatlusalusel perioodil 3 % võrra 704 töötajani läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tänu tootmise suuremale kasvule suurenes vaatlusalusel perioodil tootlikkus 12 %.

            4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                  (145)

                  Uurimise käigus tehti kindlaks (põhjendus 71), et vaatlusaluse toote import Hiina RVst liidu turule toimus jätkuvalt märkimisväärse dumpinguhinnaga.

                  (146)

                  Liidu tootmisharu on suures osas taastunud varasemate dumpingute mõjudest ning kehtestatud dumpinguvastased meetmed on osutunud tõhusateks. Seega suurendas liidu tootmisharu oma müügimahtu 14 %. Turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil vabal turul 0,5 protsendipunkti võrra.

            4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

      4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                  (147)

                  Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad tavaliste lepingutega sõltumatutele tarbijatele liidu vabal turul muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 11

                     Kaalutud keskmine ühiku müügihind

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/t)

                              47 296

                              41 686

                              41 118

                              36 160

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 76

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (148)

                  Liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku müügihind tavamahtude kohta vähenes vaatlusalusel perioodil 24 %. Hindade alanemine järgis toorainete hinna langust.

                  (149)

                  Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku töötlemistasud töötlemislepingutega sõltumatutele tarbijatele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 12

                     Kaalutud keskmine ühiku töötlemistasu

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Kaalutud keskmine ühiku töötlemistasu liidus (eurot/t)

                              12 792

                              13 497

                              13 669

                              13 452

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 105

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (150)

                  Liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku töötlemistasu töötlemismahtude kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %.

                  (151)

                  Mis puutub liidu tootmisharu tootmis- ja töötlemiskuludesse, siis pidi komisjon need andmed esitama indeksitena, kuna tegemist on ärisaladusega.

                  (152)

                  Liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku tootmiskulu tavaliste lepingute puhul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 13

                     Kaalutud keskmine ühiku tootmiskulu tavaliste lepingute puhul

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 82

                                 85

                                 78

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (153)

                  Kaalutud keskmine ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil tavalise tootmise puhul 22 %. Tootmiskulu järgis samuti toorainete hinna langust.

                  (154)

                  Liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku töötlemiskulu töötlemislepingute puhul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 14

                     Kaalutud keskmine ühiku töötlemiskulu töötlemislepingute puhul

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 97

                                 99

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (155)

                  Kaalutud keskmine ühiku töötlemistasu töötlemise kohta vähenes vaatlusalusel perioodil 1 %.

            4.5.3.2.   Tööjõukulud

                  (156)

                  Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 15

                     Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                              65 626

                              70 243

                              73 736

                              71 898

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 107

                                 112

                                 110

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (157)

                  Perioodil 2012–2014 suurenes keskmine tööjõukulu 12 %, mis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes vähenes 2 %. Kokkuvõttes suurenes vaatlusalusel perioodil keskmine tööjõukulu 10 % võrra.

            4.5.3.3.   Laovarud

                  (158)

                  Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 16

                     Laovarud

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Lõppvarud (tonnides)

                              1 201

                              1 095

                              923

                              1 069

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                              Lõppvarud protsendina toodangust (%)

                              9

                              9

                              7

                              8

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (159)

                  Laovarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Laovarud moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmismahust 8 %, mida peeti normaalseks tasemeks.

            4.5.3.4.   Tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                  (160)

                  Liidu tootmisharu tulusus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 17

                     Tulusus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                              2012

                              2013

                              2014

                              RIP

                              Kogukäibe tulusus liidus sõltumatutele tarbijatele – tavalised ja töötlemislepingud (protsent (%) müügikäibest)

                              11,9

                              16,8

                              13,6

                              11,6

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 140

                                 114

                                 97

                              Rahavoog (eurodes)

                              63 654 025

                              57 060 905

                              54 583 859

                              40 680 386

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 64

                              Investeeringud (eurodes)

                              19 902 447

                              21 890 061

                              25 810 548

                              15 752 867

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 110

                                 130

                                 79

                              Investeeringutasuvus (%)

                              37,1

                              46,0

                              35,9

                              20,1

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 124

                                 97

                                 54

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (161)

                  Komisjon määras liidu tootjate tulususe kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest liidu tootmisharu kogutegevuse kohta (tavalised ja töötlemislepingud). Tavalise tegevuse, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 77 % kogutoodangust, tulusus oli töötlemisega võrreldes väiksem. Lisaks tuleb märkida, et tavalise tegevuse tulusus oli 10 %-lisest kasumimarginaalist väiksem.

                  (162)

                  Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu tulutoov, kusjuures tulususmäär oli muutuv. Seega suurenes 2013. aastal võrreldes 2012. aastaga tulusus 4,8 protsendipunkti, saavutades taseme 16,8 %, mille järel see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes 5,1 protsendipunkti võrra 11,6 % tasemele. Kokkuvõttes vähenes vaatlusalusel perioodil tulusus 0,3 protsendipunkti.

                  (163)

                  Rahavoog, mis näitab liidu tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis vaatlusalusel perioodil positiivsena. See vähenes vaatlusalusel perioodil siiski oluliselt – 36 %.

                  (164)

                  Perioodil 2012–2014 suurenesid investeeringud 30 %, mis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes vähenesid 39 %. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 21 %. Vaatlusalusel perioodil ületasid liidu investeeringud 80 miljonit eurot. Investeeringuid tehti eesmärgiga kasutada tooraineid paremini ära ja seeläbi vähendada tootmiskulusid, nt sorteerimistööde täiustamine, vaakumseadmete täiustamine ringlussevõturajatistes ning purustusseadmete täiustamine. Lisaks on liidu tootmisharus tehtud investeeringuid liidus kohaldatavate keskkonnaeeskirjade täitmiseks. Investeeringuid on tehtud ka tõhususe suurendamiseks, vahetades välja vana tehnoloogiat energiatarbimise seisukohast tõhusama tehnoloogia vastu. Peale selle on tehtud investeeringuid mitme ahju väljavahetamiseks, et kõvade ja pehmete jääkide segamine oleks paindlikum ja et töödelda rohkem erinevaid jääke.

                  (165)

                  Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil oli see positiivne. Võrreldes 2012. aastaga see 2013. aastal suurenes 24 %, mille järel see läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks vähenes 25,9 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 17 protsendipunkti võrra.

            4.5.4.   Järeldus kahju kohta

                  (166)

                  Tänu kehtestatud dumpinguvastastele tollimaksudele jätkas liidu tootmisharu taastumist mineviku kahjulike dumpingute mõjudest.

                  (167)

                  Müügimaht ja turuosa näitasid vaatlusaluse perioodi jooksul üles positiivset arengut, sest liidu tootmisharu suutis järgida tarbimise kasvu. Ka tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul.

                  (168)

                  Liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad (tulusus, rahavoog ja investeeringute tasuvus) olid vaatlusalusel perioodil positiivsed. Sellegipoolest näitas rahavoog langevat suundumust.

                  (169)

                  Eespool toodut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et liidu tööstusharu on varasemast dumpingust taastunud ega ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kandnud materiaalset kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

            4.6.   Kahju kordumise tõenäosus

      4.6.1.   Sissejuhatavad märkused

                  (170)

                  Uurimine on näidanud, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

                  (171)

                  Kuna liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju, hinnati, kas kahju kordumine oleks tõenäoline, kui Hiina RV vastu võetud meetmetel lastakse vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 aeguda.

                  (172)

                  Kahju kordumise tõenäosuse välja selgitamiseks analüüsiti järgmisi elemente: i) Hiina RV vaba tootmisvõimsus ja toorainete varumine; ii) Hiina impordi võimalik hinnatase vaatlusaluse toote liidu turule importimisel, iii) nende mõju liidu tootmisharule.

            4.6.2.   Hiina RV vaba tootmisvõimsus ja toorainete varumine

                  (173)

                  Nagu selgitatud põhjenduses 78, on Hiinas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus volframkarbiidi tootmiseks, mis on hinnanguliselt 12 000–20 000 tonni, mis moodustab liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodel 94–156 %.

                  (174)

                  Lisaks, nagu põhjenduses 79 märgitud, on Hiina RV-l volframkarbiidi tooraine (st APT ja volframi kontsentraadid) varu, millest on lühikese ajaga võimalik toota rohkem kui 25 000 tonni volframkarbiidi.

                  (175)

                  Dumpinguvastaste meetmete puudumisel kasutatakse seda vaba tootmisvõimsust ja toorainevaru tõenäoliselt selleks, et toodet liitu eksportimiseks toota, kuna liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, nagu põhjenduses 85 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud. Puuduvad ka märgid selle kohta, et muude kolmandate riikide turgudel nõudlus volframkarbiidi järele kasvab, samas on liidus tarbimine tõusev suundumus ja, nagu mainitud ka põhjenduses 84, liidu turg oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RV Jaapani järel suurim eksporditurg. Seetõttu on tõenäoline, et import Hiina RVst siseneb suurtes kogustes uuesti liidu turule.

                  (176)

                  Pärast avalikustamist väitis mitu kasutajat, et Hiina tootjad eelistavad tarnida tooraineid pigem Hiina järgmise etapi tootjatele ja mitte eksportida liidu turule. Kuna seda väidet tõenditega ei kinnitatud, siis lükati see tagasi.

            4.6.3.   Hiina impordi võimalik hinnatase liidu turul

                  (177)

                  Ettekujutuse saamiseks hinnatasemest, millega meetmete kehtetuks tunnistamisel Hiina volframkarbiidi tõenäoliselt liidu turule importima hakatakse, võeti arvesse Hiina impordihindu liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seestöötlemise tolliprotseduuri kasutades lõid Hiina hinnad liidu tootmisharu hinnad keskmiselt ligikaudu 13,2 % võrra alla. Peale selle, kui arvestada võimalikke hindu tavalise impordirežiimi kohaselt ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta ja koos tollimaksudega, siis lüüakse hindu märkimisväärselt alla – keskmiselt 8,6 %.

                  (178)

                  Lisaks analüüsiti Hiina impordihindade taset muudes kolmandates riikides ja Hiina hindu omamaisel turul. Mõlemal juhul leiti, et Hiina hinnad on liidu tootmisharu omadest kuni 33 % madalamad võrreldes muude kolmandate riikidega ja kuni 28 % madalamad võrreldes Hiina omamaiste hindadega.

            4.6.4.   Mõju liidu tootmisharule

                  (179)

                  Hiina RV märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja varutud toorained, nagu selgitatud põhjendustes 173 ja 174, koos põhjendustes 85–87 ja 177 kirjeldatud hinnavahega, motiveerib Hiina eksportivaid tootjaid eksportima lühikese ajaga märkimisväärseid madalate dumpinguhindadega koguseid liidu turule, kui seal ei oleks dumpinguvastaseid meetmeid.

                  (180)

                  Suured kogused odavat volframkarbiidi avaldaksid liidu tootmisharu hindadele märkimisväärset survet, kuna tootmisharu peaks liidus müügitegevuse jätkamiseks oma hinnad alla laskma. Samas väheneksid liidu tootmisharu tootmismahud, kuna Hiina madalate ekspordihindade tasemele ei suudetaks hindu langetada. Tuleb meeles pidada, et vastavalt põhjenduses 80 märgitule saavad Hiina eksportivad tootjad tooraineid odavamalt kui liidu tootmisharud, kuna Hiina RV kontrollib 60 % maailma volframimaagi varudest; samas rakendab Hiina RV volframi kontsentraadile 20 %-list ekspordimaksu, mis tõstab selle tooraine hinda väljaspool Hiina RVd asuvate huvitatud isikute jaoks.

                  (181)

                  Kui võtta Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevad impordihinnad liidu tootmisharu tulevaste müügihindade võrdlusaluseks pärast meetmete tühistamist, siis ei teeni liidu tootmisharu enam tulu, vaid jääb nulli, mis ei ole jätkusuutlik. See stsenaarium on tegelikult konservatiivne, kuna Hiina eksportivad tootjad hakkavad liidu turul tõenäoliselt müüma isegi madalamate hindadega kui võrdlusalus, kui arvestada muudes kolmandates riikides täheldatud Hiina hinnataset. Neid motiveerib soov vähendada varutud toorainete kogust, nagu põhjenduses 79 selgitatud. Sel juhul peab liidu tootmisharu oma müügihindasid veelgi langetama, mille tulemusel muutub normaalne äritegevus lühikese ajaga (1–2 aastat) kahjumit tootvaks. Lisaks tuleb märkida, et vaatlusalust toodet iseloomustab kasumimarginaali suur kõikumine. Nagu tabelist 17 näha, vähenes vaid kahe aastaga (2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel) liidu tootmisharu tulusus 5,2 protsendipunkti.

                  (182)

                  Lisaks on liidu tootmisharu tõenäoliselt sunnitud ka vähendama oma tootmismahtusid, kuna ilma kahjusid kandmata ei ole Hiina madalate hindadega võimalik sammu pidada. Tootmismahtude vähenemisel on otsene mõju ka töötlemisele. Tõepoolest, volframitööstus on kapitalimahukas tootmisharu, kus on vaja säilitada teata tootmismaht, et püsikulud oleksid mõistlikul tasemel. Kui pärast tootmise vähendamist suurendada püsikulusid, siis ei kasva mitte ainult tavalise tegevusega seotud tootmiskulud, vaid ka töötlemiskulud, mis mõjutab negatiivselt ka töötlemislepingute tulusust.

                  (183)

                  Näiteks sellise stsenaariumi korral, kui tootmismahtu vähendatakse 25 % (3 700 tonni ehk 23 % Hiina vabast tootmisvõimsusest), suureneksid töötlemiskulud 82 % ning tulutoovast töötlemisest saaks 30 %-list kahjumit tootev äritegevus. Seda täheldati ka varasema uurimise käigus, kui tootmismahu umbes 50 %-line (6 400 tonni) vähendamine põhjustas kõigest ühe aastaga tulususe langemise 7,6 %-lt –19,5 %ni.

                  (184)

                  Töötlemine on liidu tootmisharu klientide (kasutajate) jaoks majanduslikult mõttekas ainult seni, kuni töötlemistasud (töötlemiskulu + marginaal) koos jääkide kuluga (kasutaja jaoks) jääb alla Hiina RVst pärit volframkarbiidi impordihinnale. Kui see piir on saavutatud, siis puudub kasutajatel motivatsioon sõlmida liidu tootmisharuga töötlemislepinguid ja selle asemel hangivad nad volframkarbiidi Hiina RVst. Liidu tootmisharuga töötlemistasude ülevaatamisel ei tundu olevat mõtet, kuna liidu tootmisharu töötlemiskulud suureneksid, nagu eespool selgitatud.

                  (185)

                  Peale selle – isegi kui töötlemine on tulutoovam kui tavaline tegevus, siis ei saa liidu tootmisharu töötada üksnes töötlemislepingute alusel. Töötlemine puudutab üksnes ringlusevõttu ning liidu tootmisharu suutlikkus töödelda jääke volframi kontsentraatideks on liiga väike võrreldes volframi kontsentraadi koguvajadusega tootmisprotsessis. Seetõttu peab liidu tootmisharu volframi kontsentraatide vajaduse rahuldamiseks kasutama täiendavalt varem kasutamata kontsentraate tavaliste lepingute alusel. Pealegi ei ole turul piisavalt jääke, et liidu tootmisharu saaks oma ringlussevõtu võimsusi suurendada.

                  (186)

                  Eespool esitatut silmas pidades muudaks müügihinna alandamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt seestöötlemise tolliprotseduuri impordihinna tasemele koos mahtude vähendamisega liidu tootmisharu kahjumit tootvaks majandusharuks.

                  (187)

                  Eespool esitatud faktidele toetudes järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamisel korduks materiaalne kahju tõenäoliselt väga ruttu Eelkõige on lühiajaliselt (1–2 aastat) tõenäoline, et tootjad, kes ei ole tootmisahela järgmise etapi tootjad, on sunnitud oma ettevõtte likvideerima, sest vabal turul ohustab neid otseselt Hiinast pärit madala hinnaga dumpinguhindadega impordi tekitatud surve hindu alandada. Kaks neist äriühingutest ei tegutse ringlussevõtuga ja ei saa seega arvestada töötlemislepingutega kaasneva kõrgema marginaaliga. Lisaks jätkavad tootmisahela järgmise etapi tootjad volframkarbiidi madalama hinnaga müüki seotud kasutajatele, samas kui töötlemislepingute töötlemiskulud suurenevad, kuna tootmismaht väheneb. Pikemaajaliselt (4–5 aastat) on tõenäoline, et ka tootmisahela järgmise etapi liidu tootjad peatavad tegevuse, kuna ei suuda pikas perspektiivis selle survega konkureerida, sest nende seotud kasutajad eelistavad samuti osta volframkarbiidi Hiinast. Kui see stsenaarium peaks realiseeruma, siis tähendab see, et seda strateegilist toorainet liidus enam ei toodeta.

            5.   LIIDU HUVID

                  (188)

                  Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaosaliste huve, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja hulgimüüjate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                  (189)

                  Siinkohal olgu meelde tuletatud, et eelmise uurimise tulemuste kohaselt oli meetmete rakendamine liidu huvides. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju huvitatud isikutele.

                  (190)

                  Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides.

            5.1.   Liidu tootmisharu huvid

                  (191)

                  Võttes arvesse eespool põhjendustes 166–169 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 170–186 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, järeldas komisjon, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt. Meetmed on osutunud oluliseks liidus volframkarbiidi tootmise säilitamisel, kuna liidu tootmisharu ei oleks suutnud võidelda Hiina RVst pärit suurtes kogustes dumpinguhindadega volframkarbiidi impordi survele, mida oleks liidu turul müüdud liidu tootmisharu hinnatasemest madalama hinnaga.

                  (192)

                  Leitakse, et meetmete kehtivuse pikendamine oleks kasulik liidu tootmisharule, kus saaks jätkuda investeeringud tootmisrajatiste uude tehnoloogiasse, eelkõige ringlussevõttu, et saavutada suurem sõltumatus Hiina RVst ning seega olla paremas olukorras, kui varem kasutamata tooraineid turul napib.

                  (193)

                  Seevastu kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis oleks sellel liidu tootmisharule tõenäoliselt negatiivne mõju. See seaks tõsisesse ohtu liidu tootmisharu tasuvuse, mille tagajärjel võidakse tootmine lõpetada, vähendades niimoodi liidu turul kättesaadavaid tarneallikaid ja kahjustades konkurentsi. Kui liidu tootjad peaksid tootmise lõpetama, siis sõltuks liit peamiselt impordist kolmandatest riikidest, eelkõige Hiina RVst, mis ei ole üksnes juhtiv volframi tootja maailmas, vaid omab ka suurt osa maailma toorainevarudest.

            5.2.   Kasutajate huvid

                  (194)

                  Algatamise ajal võeti ühendust kümne teadaoleva importija/kasutajaga. Tähtaja jooksul andis endast teada seitse kasutajat, kellele kõigile saadeti küsimustikud. Kasutajad ostsid volframkarbiidi Hiina RVst, muudest kolmandatest riikidest (Lõuna-Korea, Vietnam, Jaapan, Iisrael ja India) ning liidu tootmisharust. Nad kasutavad volframkarbiidi, et toota kõvasulamit, millest tehakse kõvasulamist tööriistu erinevate majandusharude tarbeks, näiteks nafta- ja kaevandustööstusele.

                  (195)

                  Vastused küsimustikule saadi tagasi kaheksalt kasutajalt (kaks neist olid seotud). Kasutajad teatasid suuremast impordist Hiina RVst, kui nähtub Eurostati andmetest. Peale ühe erandi importisid kõik vaatlusalust toodet üksnes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Koostööd tegevad kasutajad esindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 32 % vaba turu tarbimisest liidus. Ühendust võtsid veel viis kasutajat, kes küll toetasid kehtestatud meetmeid, kuid küsimustikule ei vastanud. Kõnealuste kasutajate osaks langeb umbes 8 % vaba turu kogutarbimisest.

                  (196)

                  Üks koostööd tegevatest kasutajatest väitis, et vajab tootmisprotsessis konkreetset tooteliiki, mida liidu tootmisharu ei suuda nõutava kvaliteediga valmistada, ja palus end selle tooteliigi osas dumpinguvastasest tollimaksust vabastada. Kõnealuse kasutaja imporditav tooteliik kuulub siiski põhjendustes 31 ja 32 kirjeldatud tootevalikusse. Puudus alus praeguse meetmete aegumise läbivaatamise raamistikus välistada teatavad tooteliigid uurimisega hõlmatud tootevalikust. Seepärast lükati see väide tagasi.

                  (197)

                  Ülejäänud seitse koostööd tegevat kasutajat väitsid, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on nende tulusust olulisel määral negatiivselt mõjutanud.

                  (198)

                  Uurimise käigus selgus, et kasutajate volframkarbiidiga seotud tegevus moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 55–100 % nende kogukäibest. Osad kasutajad kuulusid kontsernidesse ning müüsid volframkarbiidist valmistatud tooteid ka kontsernisiseselt, teised olid eraldiseisvad üksused. Kõnealused äriühingud müüsid kõvasulamist tööriistu sõltumatutele tarbijatele nii liidu turul kui ka mujal. Väljaspool liidu turgu müümise eesmärgil hankisid kasutajad vaatlusalust toodet peamiselt Hiina RVst seestöötlemise tolliprotseduuri alusel, seega nad importimisel impordimaksu ei tasunud.

                  (199)

                  Kõik koostööd tegevad kasutajad valmistavad väga erinevaid tooteid, milles kasutatakse vaatlusalust toodet. Volframkarbiidi osakaal tootmise kogukuludest oli kasutajati väga erinev ehk jäi 6 % ja 50 % vahele sõltuvalt lõpptoote liigist. Koostööd tegevate kasutajate osade toodete valmistamisel kasutatakse olulisel määral lisandväärtust ja oskusteavet ning seega on sellistel kasutajatel võimalik teenida märkimisväärseid marginaale, samas kui väiksema lisandväärtusega tooted ei ole nii tulutoovad. Lisaks oli enamiku koostööd tegevate kasutajate tulusus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % või rohkem. Lisaks näitas uurimine, et kasumlikkust mõjutasid ka muud tegurid kui kehtivad dumpinguvastased meetmed, näiteks madal nõudlus turgudel, kus nad tegutsevad (naftapuurimine ja kaevandamine).

                  (200)

                  Põhjenduses 194 mainitud täiendavad viis kasutajat, kes võtsid ühendust ja toetasid kehtivate dumpinguvastaste meetmete jätkumist, olid liidu tootmisharu kliendid. Need kasutajad väitsid, et ehkki volframi hinna alanemine oleks kasutajatele nii lühikeses, keskmises kui ka pikas perspektiivis kasulik, hakkaksid Hiina hinnad tõenäoliselt uuesti tõusma, kui liidu tootmisharu poolne konkurents puuduks. Lisaks väitsid nad, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine mõjutaks negatiivselt ka ringlussevõttu liidus, kuna suures koguses madala hinnaga volframkarbiidi importimine Hiinast muudaks liidus ringlussevõtu ebatulusaks. Viimasena rõhutasid kõnealused kasutajad, et on huvitatud erinevatest tarneallikatest, sh liidu tootmisharust.

                  (201)

                  Uurimise järeldustest nähtub, et kasutajatel oli jätkuvalt võimalik osta volframkarbiidi erinevatest allikatest. See hõlmas märkimisväärsetes kogustes volframkarbiidi importi Hiina RVst ilma tollimakse tasumata, kuna see toimus seestöötlemise tolliprotseduuri kohaselt. Enamus neist olid tulutoovad. Ehkki võib põhjendatult eeldada, et Hiina RVst pärit odavama importkauba kättesaadavus on vähemalt lühiajaliselt teatavatele kasutajatele kasulik, ei ole meetmetel neile olnud olulist negatiivset mõju, mis kinnitab, et kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamisel ei ole kasutajatele olulist mõju. Peale selle mitmed kasutajad isegi toetasid meetmete kehtimajäämist.

                  (202)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et meetmete mõju kasutajatele tuleks hinnata kogu selle perioodi ulatuses, millal need on kehtinud, nagu tehti ferrosiliitsiumi puhul, (15) väites, et kasutajate jaoks on kuhjunud negatiivsed mõjud ebaproportsionaalsed võrreldes liidu tootjate võimaliku või tegeliku kasuga.

                  (203)

                  Sellega seoses tuleks märkida, et kuigi meetmed on kehtinud juba 1990. aastast, on kasutajad suutnud nende kallinemise kompenseerida ja tulususe säilitada. Lisaks hindas komisjon esialgse uurimise raamistikus ja meetmete aegumise iga läbivaatamise käigus dumpinguvastaste meetmete mõju kasutajatele. Komisjon järeldas iga kord, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu kasutajatele tõenäoliselt olulist mõju. Lisaks leidis see järeldus kinnitust praeguses hindamises meetmete tegelike mõjude alusel. Seetõttu lükati see väide tagasi.

                  (204)

                  Pärast avalikustamist võttis ühendust veel neli vaatlusaluse toote kasutajat, kellest kolm on seotud ühe koostööd tegeva kasutajaga, kes küsimustikule vastas. Üks neist paikneb Brasiilias ja seega ei saa teda lugeda selle uurimisega seoses huvitatud isikuks. Kõnealused äriühingud olid kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

                  (205)

                  Peale selle väitis mitu kasutajat pärast avalikustamist, et nende võimalused meetmete kulude katmiseks ja tulususe säilitamiseks on ammendunud. Ühtlasi väideti, et need kasutajad on näidanud ja tõestanud, et puuduvad võimalused tehnoloogiat täiustada ning täiendavate kulude kandmine on võimatu.

                  (206)

                  Nagu selgitatud põhjenduses 198, toodavad koostööd tegevad kasutajad väga erinevaid tooteid, mille valmistamisel on kasutatud vaatlusalust toodet, ning volframkarbiidi osakaal tootmise kogukuludest oli kasutajati väga erinev ehk jäi 6 % ja 50 % vahele sõltuvalt lõpptoote liigist. Ei saa välistada, et iga toote tulusus on erinev, kuid siiski leiti, et enamiku koostööd tegevate kasutajate tulusus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 15 % või rohkem. Seepärast lükatakse väide tagasi.

                  (207)

                  Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et mis puutub kasutajatele avaldatavatesse mõjudesse, siis puuduvad märgid selle kohta, et meetmete jätkumine tooks liidu kasutajatele kaasa olulist negatiivset mõju.

            5.3.   Tarnijate huvid

                  (208)

                  Kümme eelneva turu ettevõtjat võttis ühendust ja väljendas toetust meetmete kehtimajäämisele. Neist neli on kaevandusettevõtted ja volframi kontsentraadi tootjad, kes varustavad liidu tootmisharu.

                  (209)

                  Ülejäänud kuus äriühingut tarnivad liidu tootmisharule ringlussevõetavaid materjale. Nad väitsid, et liidu tootmisharu sulgemisel oleks nende tegevusele märkimisväärne negatiivne mõju, kuna nad kaotaksid oma kliendid. Samuti rõhutati jääkide ringlussevõtu tähtsust liidus, väites, et jäägid sisaldavad volframit rohkem kui rauamaagi kontsentraadid, mis muudab volframi jäägid väärtuslikuks tooraineks, mis võib alandada kasutajate toorainekulusid.

                  (210)

                  Selle põhjal järeldas komisjon, et kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on tarnijate huvides.

            5.4.   Volfram kui kriitilise tähtsusega tooraine

                  (211)

                  Alates 2011. aastast on volframi Euroopa Liidus klassifitseeritud kriitilise tähtsusega toorainena (16).

                  (212)

                  Seepärast on Euroopa Liidu huvides hoida volframi tootmist liidus, edendada ringlussevõttu esmaste toorainete tarbimise vähendamise huvides ning vähendada vastavat impordisõltuvust.

            5.5.   Konkurents liidus

                  (213)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et dumpinguvastased meetmed on liidus konkurentsi kahjustanud, kuna tarnijate valik on piiratud. Nad väitsid, et kõigi liidu tootjate hinnatase on sama, mis ei ole konkurentsivõimeline.

                  (214)

                  Turul tegutseb kuus liidu tootjat, kes kasutavad erinevaid tootmisprotsesse ja tooraineid. Nagu märgitud põhjenduses 33, kasutab osa liidu tootjatest ainult varem kasutamata tooraineid, samas kui mõned kasutavad nii varem kasutamata tooraineid kui ka jääke. Varem kasutamata tooraine tootmise puhul võib tootmisprotsess alata kas kontsentraadi, APT või volframoksiidiga. Need elemendid mõjutavad tootmiskulu. Seetõttu mõjutavad tootmiskulud tasu, mida liidu tootmisharu oma klientidelt lisaks ATP hinnale nõuab. Kuus liidu tootjat on üksteisest sõltumatud ja konkureerivad liidu turul. Peale selle on uurimise käigus selgunud, et liidu turul on ka muid tarneallikaid, näiteks USA, Vietnam, Lõuna-Korea ja Iisrael. Seepärast lükatakse väide tagasi.

            5.6.   Tootmisahela järgmise etapi tootjate ebasoodne konkurentsiolukord

                  (215)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et liidus kehtestatud meetmed on asetanud nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes muudes kolmandates riikide paiknevate konkurentidega, kuna meetmed soosivad liidu kasutajate arvelt liiduväliseid kasutajaid. Lisaks väideti, et kuna kolmandate riikide tootmisahela järgmise etapi kasutajate jaoks on madalam kulubaas kasulik, siis on nad liidu konkurentide võrreldes tulusamad. Veel väideti, et kuna Hiina RV kõrvaldas 2015. aasta mais 5 %-lise ekspordimaksu volframkarbiidilt ja piirangud eelneva turu toodetelt (ATP ekspordikvoodid), siis on see neile negatiivset mõju avaldanud. Nad väitsid ka, et kui meetmete kehtivust peaks pikendatama, siis peavad nad oma tehased liidust ümber paigutama, et mitte kliente kaotada.

                  (216)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 198, selgus uurimise käigus, et enamik koostööd tegevatest kasutajatest olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulusad ning nende tulusust mõjutasid muud tegurid kui kehtestatud dumpinguvastased meetmed, näiteks madal nõudlus turgudel, kus nad tegutsevad (naftapuurimine ja kaevandamine). Liidu huvide hindamisel ei oma tähtsust asjaolu, et väidetavalt teenivad kasutajad muudes kolmandates riikides rohkem tulu kui liidu kasutajad. Lisaks ei suutnud need isikud selgitada, kuidas asjaolu, et Hiina RV kõrvaldas ekspordimaksud ja piirangud eelneva turu toodetelt, avaldas kasutajatele negatiivset mõju; samuti ei toetatud seda väidet ühegi tõendiga. Väide mõnede kasutajate ümberpaigutumise kohta ei ole põhjendatud, kuna nende kasutajate tulusus sõltub valmistatud toodete liigist ja samas ka muudest teguritest nagu nõudluse vähenemine selliste toodete järele. Igal juhul puuduvad tõendid selle kohta, et isegi meetmete kehtetuks tunnistamisel kasutajad ümber ei paigutuks. Sellepärast lükatakse põhjenduses 214 esitatud väited tagasi.

            5.7.   Tootmisahela järgmises etapis tegutsemine

                  (217)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et enamik volframkarbiidi tootjatest liidus tegutseb tootmisahela järgmises etapis ja seega saavad nendega seotud tööriistatootjad hankida tooraineid madalamate hindadega kui integreerimata kasutajad, mis võib panna osa kasutajaid ebasoodsasse olukorda.

                  (218)

                  Uurimise käigus selgus, et kuuest vabal turul volframkarbiidi tootvast liidu tootjast kolm tegutsevad tootmisahela järgmises etapis. Need liidu tootjad müüsid vaatlusalust toodet seotud ettevõtjatele turuhindadega ja seega ei olnud neil toorainete hankimisel mingeid hinnaeeliseid võrreldes integreerumata kasutajatega. Seepärast lükatakse väide tagasi.

                  (219)

                  Pärast avalikustamist väitis mitu kasutajat, et ka vertikaalselt integreeritud tarnijad on kasutajate konkurendid ning takistavad ausat konkurentsi, kuna saavad vaatlusaluse toote kasutajatele tarnimise peatada.

                  (220)

                  Uurimine ei toonud ilmsiks midagi, mis viitaks sellele, et liidu tootmisharu peataks vaatlusaluse toote müügi sõltumatutele kasutajatele. Vastupidi – vaatlusalusel perioodil suurenes müük tootmisahela järgmises etapis tegutsevatelt liidu tootjatelt sõltumatutele kasutajatele 16 %. Seetõttu lükati see väide tagasi.

            5.8.   Investeeringute puudus ja vananenud tehnoloogia

                  (221)

                  Mitu huvitatud isikut väitis, et kehtestatud dumpinguvastaste meetmete tagajärjel puudub liidu tootmisharul motivatsioon investeerida uutesse tehnoloogiatesse. Need huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kasutab vana ja aegunud tehnoloogiat.

                  (222)

                  Kuid uurimine näitas, et nagu märgitud põhjenduses 164, on liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil teinud märkimisväärseid investeeringuid, et tooraineid paremini kasutada ja seeläbi tootmiskulusid vähendada, parandada tõhusust, suurendada paindlikkust kõvade ja pehmete jääkide segamisel ning täita paremini keskkonnaeeskirju. Seepärast lükatakse väide tagasi.

            5.9.   Toorained

                  (223)

                  Mitu kasutajat väitis, et liidu tootmisharu olukord sõltub juurdepääsust toorainetele, nende kättesaadavusest ja hinnast. Dumpinguvastaste meetmetega ei tohiks kompenseerida ebasoodsat olukorda toorainete hankimisel.

                  (224)

                  Dumpinguvastased meetmed kehtestati Hiina eksportivate tootjate dumpingu olemasolu tuvastamise põhjal, mis põhjustas liidu tootmisharule materiaalset kahju. Seetõttu lükati tagasi väide, nagu kompenseeriksid dumpinguvastased meetmed ebasoodsat olukorda toorainete hankimisel.

                  (225)

                     Liidu uus tolliseadustik

                  (226)

                  Mitu kasutajat väitis, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (17) artikli 169 lõikes 2 muudeti liidu tollieeskirju selliselt, et seestöötlemise tolliprotseduuri ei lubata enam kaupade puhul, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, või vähemalt pole see enam majanduslikult tasuv. Tootmiskulud seega tõusevad.

                  (227)

                  See väide on faktiliselt vale, kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 169 lõikes 2 ei keelata seestöötlemise tolliprotseduuri kasutamist dumpinguvastaste tollimaksude puhul, vaid viidatakse ekvivalentkauba kasutamisele. Seega kohaldatakse seestöötlemise tolliprotseduuri alusel imporditud kaubale dumpinguvastast tollimaksu, kui edasi töödeldud kaup lubatakse hiljem liidus vabasse ringlusse. Kui töödeldud kaup praeguse eeskirja kohaselt reeksporditakse, siis sellele dumpinguvastast tollimaksu ei rakendata. Pealegi ei ole huvitatud isikud esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et seestöötlemise tolliprotseduur ei ole enam majanduslikult tasuv. Seepärast lükati see väide tagasi.

                  (228)

                  Pärast avalikustamist väitis mitu kasutajat, et muutused liidu tolliseadustikus piiravad seestöötlemise tolliprotseduuri dokumentide suurema arvu ja mittevastavuste kõrge riski tõttu, mis suurendab toorainete kulu kuni 15 %.

                  (229)

                  Sellega seoses tuleks märkida, et liidu tollikoodeksi muudatuste eesmärk on parandada kauba, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid ja mida imporditakse vastavavalt seestöötlemise tolliprotseduurile, jälgitavust. Seetõttu ei saa välistada, et ettevõtjate halduskulud suurenevad. Kasutajad ei esitanud siiski mingeid tõendeid ega selgitusi selle kohta, kuidas 15 %-line kasv saadi. Seetõttu lükati väide selle hüpoteetilist laadi arvestades tagasi.

            5.10.   Meetmete kestus

                  (230)

                  Huvitatud isikud väitsid, et vaatlusaluse toote suhtes on dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatud alates 1990. aastast ning seega ei peaks nende kehtivust enam pikendama.

                  (231)

                  Alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt, kui on olemas kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise oht ja meetmed ei ole vastuolus liidu kui terviku huvidega, tuleb meetmed säilitada. Käesolevas uurimises olid kõik tingimused täidetud. Samamoodi ei nimetanud huvitatud isikud liidu üldiste huvidega seotud konkreetseid põhjuseida, mis räägiksid vastu selliste meetmete kehtestamisele. Komisjonil ei ole seetõttu muud valikut kui kehtestada dumpinguvastased meetmed. Seega lükatakse see väide tagasi.

            5.11.   Järeldus liidu huvide kohta

                  (232)

                  Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis liidu huvidest lähtuvalt räägiks vastu lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamisele Hiina RVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes.

            6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

      6.1.   Meetmed

                  (233)

                  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui need olid õigustatud.

                  (234)

                  Nagu märgitud põhjenduses 65, väitis mitu kasutajat pärast avalikustamist, et kahjumarginaali arvutamisel tuleb muu hulgas arvesse võtta kvaliteedierinevusi kasutamisel, erinevaid tootmiskulusid ja käivet.

                  (235)

                  See väide on alusetu. Tuleb meenutada, et praegune uurimine on meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, mille eesmärk on hinnata, kas kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks alles jätta või tühistada. Uurimise raamistikus ei arvutata uut kahjumarginaali.

                  (236)

                  Lisaks taotlesid pärast avalikustamist mitmed kasutajad, et meetmetel lastaks aeguda, kui seestöötlemisload järk-järgult kaotatakse, st kahe aasta pärast.

                  (237)

                  Sellega seoses tuleks märkida, et uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi erandjuhtu, mis võiks õigustada meetmete pikendamist vähem kui viieaastaseks perioodiks vastavalt alusmääruse kohaldatavatele eeskirjadele.

                  (238)

                  Eespool esitatust tuleneb, et nagu alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud, tuleb Hiina RVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.

                  (239)

                  Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei esitanud arvamust,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 2849 90 30 (18) ja ex 3824 30 00 alla (TARICi kood 3824300010).
      2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul 33 %.
      3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 1. juuni 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

         (2)  Nõukogu 24. septembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2737/90, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 264, 27.9.1990, lk 7).

         (3)  Komisjoni 24. septembri 1990. aasta otsus 90/480/EMÜ, millega kiidetakse heaks teatavate eksportijate võetud kohustused, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega, ja lõpetatakse asjaomaste eksportijate suhtes algatatud uurimine (EÜT L 264, 27.9.1990, lk 59).

         (4)  Nõukogu 20. märtsi 1995. aasta määrus (EÜ) nr 610/95, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2735/90, (EMÜ) nr 2736/90 ja (EMÜ) nr 2737/90 (millega kehtestatakse Hiinast pärineva volframimaagi ja -kontsentraatide, volframoksiidi, volframhappe, volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) ning nõutakse lõplikult sisse komisjoni määruse (EÜ) nr 2286/94 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad (EÜT L 64, 22.3.1995, lk 1).

         (5)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 771/98, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 111, 9.4.1998, lk 1).

         (6)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 395, 31.12.2004, lk 56).

         (7)  Nõukogu 26. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 202, 3.8.2005, lk 1).

         (8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). See määrus on kodifitseeritud alusmäärusega.

         (9)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 78, 24.3.2011, lk 1).

         (10)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 212, 27.6.2015, lk 8).

         (11)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 108, 23.3.2016, lk 6).

         (12)  Seestöötlemise tolliprotseduuri kohaselt imporditud volframkarbiidilt ei pea maksma tolli- ja dumpinguvastaseid tollimakse ja seda kasutatakse väljapoole ELi eksporditavate seadmete tootmisel.

         (13)  Metal Bulletin: 1) https://www.metalbulletin.com/Article/3646910/2017-PREVIEW-Chinese-tungsten-prices-will-continue-journey-of-recovery-as-market-reaches-consensus-on.html ja 2) https://www.metalbulletin.com/Article/3596231/Chinas-SRB-tungsten-concentrate-stockpiling-boosts-domestic-export-prices.html.

         (14)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/mcs-2015-tungs.pdf.

         (15)  Komisjoni 21. veebruari 2001. aasta otsus 2001/230/EÜ, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb Brasiiliast, Hiina Rahvavabariigist, Kasahstanist, Venemaalt, Ukrainast ja Venezuelast pärit ferrosiliitsiumi importi (EÜT L 84, 23.3.2001, lk 36).

         (16)  KOM (2011) 25 (lõplik), 2. veebruar 2011, ja COM(2014) 297 final, 26. mai 2014.

         (17)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

         (18)  Osakesed on ebareeglipärased ega voola vabalt, vastupidiselt pressimiseks valmis pulbri osakestele, mis on kera- või graanulikujulised, ühesugused ja vabalt voolavad. Voolavuse puudumist saab mõõta ja kindlaks teha kalibreeritud lehtrit, näiteks HALLi voolumõõtjat kasutades vastavalt ISO standardile 4490.