title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/791, 16. mai 2019, millega muudetakse 302. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
                  17.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 129/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/791,
         16. mai 2019,
         millega muudetakse 302. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõikeid 1 ja 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

                     (2)

                     14. mail 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ning kustutada sellest loetelust ühe kande. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

                     (3)

                     Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks see jõustuma viivitamata,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 16. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse direktor

            (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

            LISA
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ alla lisatakse järgmine kanne: „Islamic State in Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL-K) (teiste nimedega a) ISIL Khorasan, b) Islamic State's Khorasan Province, c) ISIS Wilayat Khorasan, d) ISIL's South Asia Branch, e) South Asian Chapter of ISIL). Muu teave: rühmituse Islamic State in Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL-K) asutas 10. jaanuaril 2015 rühmituse Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) endine komandör ja sellele panid aluse Talibani üksuse endised komandörid, kes andsid truudusevande Iraagi ja Levandi Islamiriigile (Islamic State in Iraq and the Levant; loetelus nime Al-Qaida in Iraq all). ISIL-K on võtnud vastutuse paljude Afganistanis ja Pakistanis toime pandud rünnakute eest. Artikli 7e punktis e osutatud kuupäev: 14.5.2019.“

                        2)

                        Pealkirja „Füüsilised isikud“ all kustutatakse järgmine kanne: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (teiste nimedega a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Aadress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Itaalia; b) Via degli Apuli 11, Milano, Itaalia (viimati teada olnud aadress). Sünniaeg: a) 30.11.1974, b) 20.11.1974. Sünnikoht: a) Haidra Al-Qasreen, Tuneesia; b) Liibanon; c) Alžeeria. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M788331 (Tuneesia pass, mis on välja antud 28.9.2001, kaotas kehtivuse 27.9.2006). Muu teave: a) kinnipeetav Itaalias kuni 27.4.2012; b) isa nimi Mohamed Sharif; c) ema nimi: Fatima. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 12.11.2003.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1025, 18. juuni 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (KGT)

text:
                  24.6.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 167/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1025,
         18. juuni 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (KGT)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2066/2002 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab ka nimetuse „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ muutmist nimetuseks „Pruneaux d'Agen“.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 18. juuni 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 21. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2066/2002, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimetuste kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandussaaduste ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux d'Agen - Pruneaux d'Agen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (EÜT L 318, 22.11.2002, lk 4).

            (3)  ELT C 36, 29.1.2019, lk 5.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1026, 21. juuni 2019, millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme teabe vahetamiseks ja salvestamiseks liidu tolliseadustiku kohaselt

text:
                  24.6.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 167/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1026,
         21. juuni 2019,
         millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme teabe vahetamiseks ja salvestamiseks liidu tolliseadustiku kohaselt
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 punkti b ja artiklit 17,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et kogu teabevahetus (nagu deklaratsioonid, taotlused või otsused) tolliasutuste vahel ning ettevõtjate ja tolliasutuste vahel ning sellise teabe tollialaste õigusaktide kohaselt nõutav säilitamine toimub elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/578 (2) on kehtestatud tööprogramm, mille abil võetakse kasutusele elektroonilised süsteemid, mida on vaja tolliseadustiku kohaldamiseks ning mis töötatakse välja kõnealuse otsuse lisa II osas loetletud projektide abil.

                     (3)

                     Tuleks täpsustada elektrooniliste süsteemide toimimiseks tähtis tehniline kord, mis hõlmab selliste süsteemide väljatöötamist, katsetamist, juurutamist ja hooldamist ning süsteemidesse muudatuste tegemist. Lisaks tuleks kehtestada andmekaitse, andmete ajakohastamise, andmete töötlemise piiramise, süsteemide kuuluvuse kindlaksmääramise ja turvalisuse tagamise kord.

                     (4)

                     Selleks et kaitsta Euroopa Liidu, liikmesriikide ja ettevõtjate õigusi ning huve, on vaja sätestada menetluseeskirjad ja näha ette alternatiivsed lahendused, mida tuleb rakendada elektrooniliste süsteemide ajutise tõrke korral.

                     (5)

                     Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi projekti raames väljatöötatud tolliotsuste süsteemi eesmärk on ühtlustada kogu liidus tolliotsuste taotlemise, tegemise ja haldamisega seotud protsesse üksnes elektroonilistele andmetöötlusvahenditele tuginedes. Seepärast on vaja kehtestada sellise elektroonilise süsteemi eeskirjad. Süsteemi ulatus tuleks kindlaks määrata vastavalt tolliotsustele, mida tuleb selle süsteemi abil taotleda, vastu võtta ja hallata. Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle süsteemi ühiste osade (ELi kauplejaportaal, keskne tolliotsuste haldamise süsteem ja tarbijaviiteteenused) ja riiklike osade (riiklik kauplejaportaal ja riiklik tolliotsuste haldamise süsteem) kohta, täpsustades nende ülesanded ja nendevahelised ühendused.

                     (6)

                     Lisaks tuleb kehtestada eeskirjad andmete kohta, mis on seotud praegu olemasolevates elektroonilistes süsteemides (nt regulaarlaevaliinide teenindamise süsteem) ning riiklikes süsteemides säilitatavate lubadega ja mis tuleb üle kanda tolliotsuste süsteemi.

                     (7)

                     Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud ja kauplejatele Euroopa teabesüsteemidele otsese juurdepääsu andmise (ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja) projekti raames välja arendatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil tuleks hallata ettevõtjate ning muude kasutajate autentimist ja juurdepääsu kontrollimist. Süsteemi ulatuse ja omaduste kohta tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad ning selleks tuleb määratleda süsteemi osad (ühised osad ja riiklikud osad), nende ülesanded ja nendevahelised ühendused. Digiallkirja funktsiooni ei saa ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis veel kasutada. Seega ei saa käesolevas määruses sätestada sellise funktsiooni kohta üksikasjalikke eeskirju.

                     (8)

                     Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud liidu tolliseadustiku kohase siduva tariifiinformatsiooni (STI) süsteemi projekti raames täiustatud Euroopa STI süsteemi eesmärk on viia STI otsuste taotlemine, tegemine ja haldamine kooskõlla tolliseadustikuga üksnes elektroonilistele andmetöötlusvahenditele tuginedes. Seepärast on vaja kehtestada kõnealuse süsteemi eeskirjad. Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle süsteemi ühiste osade (ELi kauplejaportaal, keskne Euroopa STI süsteem ja STI kasutamise seire) ning riiklike osade (riiklik kauplejaportaal ja riiklik STI süsteem) kohta, täpsustades nende ülesanded ja nendevahelised ühendused. Lisaks on projekti eesmärk hõlbustada STI kohustusliku kasutamise kontrollimist ning STI ulatuslikuma kasutamise kontrollimist ja juhtimist.

                     (9)

                     Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud liidu tolliseadustiku kohase ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimissüsteemi uuendamise (EORI 2) projekti raames täiustatud ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (EORI) süsteemi eesmärk on uuendada olemasolevat üleeuroopalist EORI süsteemi, mis võimaldab registreerida ja identifitseerida liidu ja kolmandate riikide ettevõtjaid ning muid isikuid liidu tollialaste õigusaktide kohaldamise eesmärgil. Seepärast on vaja kehtestada süsteemi reguleerivad eeskirjad, määrates kindlaks EORI süsteemi osad (keskne EORI süsteem ja riiklikud EORI süsteemid) ja kasutusviisid.

                     (10)

                     Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud liidu tolliseadustiku kohase volitatud ettevõtja projekti raames täiustatud volitatud ettevõtja süsteemi eesmärk on parandada volitatud ettevõtja staatuse taotlemise ja andmisega ning nende toimingute haldamisega seotud äriprotsesse. Süsteemi eesmärk on samuti võtta kasutusele elektrooniline vorm volitatud ettevõtja staatust käsitlevate taotluste ja otsuste jaoks ning teha ettevõtjatele kättesaadavaks ELi kauplejate ühtlustatud liides (kauplejate otsene juurdepääs elektroonilise volitatud ettevõtja süsteemi kaudu), mille kaudu saab elektroonilistelt esitada volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastu võtta volitatud ettevõtja lubadega seotud otsuseid. Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad süsteemi ühiste osade kohta.

                     (11)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2089 (3) on sätestatud teabe tolliseadustiku kohaseks vahetamiseks ja salvestamiseks tarvitatavate elektrooniliste süsteemide väljatöötamise, hooldamise ja kasutamise tehniline kord. Kõnealune määrus hõlmab praegu tolliotsuste süsteemi ning ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi, mis võeti kasutusele 2017. aasta oktoobris. Peagi võetakse kasutusele veel kolm süsteemi (Euroopa STI, EORI ja volitatud ettevõtja süsteem), mistõttu tuleks sätestada tehniline kord ka nende jaoks. Arvestades seda, kui palju muudatusi tuleks rakendusmääruses (EL) 2017/2089 teha, tuleks kõnealune määrus selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada.

                     (12)

                     Käesolevas määruses austatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi ja järgitakse hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Kui liidu tollialaste õigusaktide kohaldamiseks on vaja töödelda isikuandmeid elektroonilistes süsteemides, tuleb töötlemisel järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (5). Ettevõtjate isikuandmed ja muude isikute andmed tuleb elektroonilistes süsteemides töödelda sellise piiratud andmekogumi ulatuses, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (6) A lisa I jaotise 1. peatüki 3. rühmas (osalised) ja A lisa I jaotise 2. peatüki 3. rühmas (osalised) ning lisas 12–01.

                     (13)

                     Käesoleva rakendusmäärusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
         I PEATÜKK

            ÜLDSÄTTED

            Artikkel 1
            Kohaldamisala
            Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste elektrooniliste süsteemide suhtes, mis on välja arendatud või mida on uuendatud järgmiste rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud projektide kaudu:

                        a)

                        tolliotsuste süsteem, mis on välja töötatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi projekti raames;

                        b)

                        ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem, mis on välja töötatud kauplejate jaoks Euroopa teabesüsteemidele otsese juurdepääsu tagamise (ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja) projekti raames;

                        c)

                        Euroopa siduva tariifiinformatsiooni (STI) süsteem, mida on täiustatud liidu tolliseadustiku kohase STI projekti raames;

                        d)

                        ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (EORI) süsteemi, mida on tolliseadustiku nõuete kohaselt täiustatud EORI 2 projekti raames;

                        e)

                        volitatud ettevõtja süsteem, mida on tolliseadustiku nõuete kohaselt täiustatud volitatud ettevõtja projekti raames.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
            1)   „ühine osa“– kõikidele liikmesriikidele kättesaadav osa ELi tasandil välja töötatud elektroonilisest süsteemist;
            2)   „riiklik osa“– liikmesriigi tasandil välja töötatud elektroonilise süsteemi osa, mis on kättesaadav liikmesriigile, kes on selle loonud.

            Artikkel 3
            Elektrooniliste süsteemide kontaktpunktid
            Komisjon ja liikmesriigid määravad kindlaks iga elektroonilise süsteemi kontaktpunktid, mille kaudu vahetatakse teavet, et tagada asjaomaste elektrooniliste süsteemide kooskõlastatud arendamine, käitamine ja hooldamine.
            Nad edastavad kõnealuste kontaktpunktide andmed üksteisele ja teavitavad üksteist viivitamata nende andmete muutumisest.

         II PEATÜKK

            TOLLIOTSUSTE SÜSTEEM

            Artikkel 4
            Tolliotsuste süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.   Tolliotsuste süsteem võimaldab komisjoni, liikmesriikide, ettevõtjate ja muude isikute vahelist teabevahetust artikli 5 lõike 1 kohaste taotluste ja otsuste edastamiseks ja menetlemiseks ning asjaomaste lubadega seotud otsuste haldamiseks: nende muutmiseks, tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks ja peatamiseks.

               2.   Tolliotsuste süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

                           a)

                           ELi kauplejaportaal;

                           b)

                           keskne tolliotsuste haldamise süsteem („keskne haldussüsteem“);

                           c)

                           tarbijaviiteteenused.

               3.   Liikmesriigid võivad luua järgmised riiklikud osad:

                           a)

                           riiklik kauplejaportaal;

                           b)

                           riiklik tolliotsuste haldamise süsteem („riiklik haldussüsteem“).

            Artikkel 5
            Tolliotsuste süsteemi kasutamine

               1.   Tolliotsuste süsteemi kasutatakse selleks, et edastada ja töödelda taotlusi, mis on esitatud järgmiste lubade saamiseks, aga ka selliste taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks:

                           a)

                           tolliseadustiku artiklis 73 osutatud toodete tolliväärtuse sisse arvestatavate summade määramise lihtsustamise luba;

                           b)

                           tolliseadustiku artiklis 95 osutatud üldtagatise kasutamise luba, aga ka üldtagatise vähendamise või üldtagatisest vabastamise luba;

                           c)

                           tolliseadustiku artiklis 110 osutatud tollimaksu tasumise edasilükkamise luba, kui see luba ei ole üheainsa toimingu jaoks;

                           d)

                           tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise koha pidamise luba;

                           e)

                           delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 120 osutatud regulaarlaevaliini avamise luba;

                           f)

                           komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 128 osutatud volitatud väljastaja luba;

                           g)

                           tolliseadustiku artikli 166 lõikes 2 osutatud lihtsustatud deklaratsiooni regulaarse kasutamise luba;

                           h)

                           tolliseadustiku artiklis 179 osutatud keskse tollivormistuse luba;

                           i)

                           tolliseadustiku artiklis 182 osutatud luba esitada tollideklaratsioon deklarandi arvestuskande vormis, sealhulgas ekspordiprotseduuri korral;

                           j)

                           tolliseadustiku artiklis 185 osutatud enesehindamise luba;

                           k)

                           komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 155 osutatud volitatud banaanikaaluja staatuse luba;

                           l)

                           tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud seestöötlemisprotseduuri kasutamise luba;

                           m)

                           tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud välistöötlemisprotseduuri kasutamise luba;

                           n)

                           tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud lõppkasutusprotseduuri kasutamise luba;

                           o)

                           tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud ajutise impordi protseduuri kasutamise luba;

                           p)

                           tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis b osutatud tolliladustamiseks kasutatava ladustamiskoha käitamise luba;

                           q)

                           tolliseadustiku artiklis 230 osutatud TIR-konventsiooni kohaldamisel volitatud kaubasaaja staatuse luba;

                           r)

                           tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis a osutatud liidu transiidiprotseduuri volitatud kaubasaatja staatuse luba;

                           s)

                           tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis b osutatud liidu transiidiprotseduuri volitatud kaubasaaja staatuse luba;

                           t)

                           tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis c osutatud eriliste tõkendite kasutamise luba;

                           u)

                           tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis d osutatud vähendatud andmekoosseisuga tollideklaratsiooni kasutamise luba;

                           v)

                           tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis e osutatud elektroonilise transpordidokumendi tollideklaratsioonina kasutamise luba.

               2.   Tolliotsuste süsteemi ühiseid osi kasutatakse seoses lõikes 1 osutatud taotluste ja lubadega, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel taotlustel või lubadel võib olla mõju rohkem kui ühes liikmesriigis.

               3.   Liikmesriik võib otsustada, et tolliotsuste süsteemi ühiseid osi tohib kasutada seoses lõikes 1 osutatud taotluste ja lubadega, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel taotlustel või lubadel on mõju üksnes kõnealuses liikmesriigis.

               4.   Tolliotsuste süsteemi tohib kasutada üksnes lõikes 1 loetletud taotluste, lubade ja otsuste puhul.

            Artikkel 6
            Autentimine ja juurdepääs tolliotsuste süsteemile

               1.   Ettevõtjate ja muude isikute autentimine ja tolliotsuste süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub artiklis 14 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil.
               Tolliesindajate autentimiseks ja selleks, et tagada nende juurdepääs tolliotsuste süsteemi ühistele osadele, peavad nende volitused asjaomaste ülesannete täitmiseks olema registreeritud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis või identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemis, mille on loonud liikmesriik vastavalt artiklile 18.

               2.   Liikmesriikide ametnike autentimine ja tolliotsuste süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               3.   Komisjoni töötajate autentimine ja tolliotsuste süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub kas ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi või komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

            Artikkel 7
            ELi kauplejaportaal

               1.   ELi kauplejaportaal on koht, mille kaudu ettevõtjad ja muud isikud sisenevad tolliotsuste süsteemi.

               2.   ELi kauplejaportaal on koostalitusvõimeline keskse haldussüsteemiga ja riiklike haldussüsteemidega, kui liikmesriigid on need loonud.

               3.   ELi kauplejaportaali kasutatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste esitamiseks ja lubade andmiseks, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel taotlustel või lubadel võib olla mõju rohkem kui ühele liikmesriigile.

               4.   Liikmesriik võib otsustada, et ELi kauplejaportaali tohib kasutada artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste esitamiseks ja lubade andmiseks, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel taotlustel või lubadel on mõju üksnes kõnealusele liikmesriigile.
               Kui liikmesriik otsustab kasutada ELi kauplejaportaali seoses taotluste ja lubadega, mis mõjutavad üksnes kõnealust liikmesriiki, teatab ta sellest komisjonile.

            Artikkel 8
            Keskne haldussüsteem

               1.   Keskset haldussüsteemi kasutavad tolliasutused artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade menetlemiseks, samuti selliste taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, et kontrollida, kas taotluse vastuvõtmise ja otsuse tegemise tingimused on täidetud.

               2.   Keskne haldussüsteem on koostalitlusvõimeline ELi kauplejaportaaliga, tarbijaviiteteenustega ja riiklike haldussüsteemidega, kui liikmesriigid on need loonud.

            Artikkel 9
            Tolliasutuste vaheline konsulteerimine tolliotsuste süsteemi kaudu
            Liikmesriigi toll kasutab keskset haldussüsteemi, kui tal on vaja konsulteerida teise liikmesriigi tolliga enne otsuse tegemist artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste või lubade kohta.

            Artikkel 10
            Tarbijaviiteteenused
            Tarbijaviiteteenuseid kasutatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud lube ja nendega seotud otsuseid käsitlevate andmete keskseks säilitamiseks ning see võimaldab tolliseadustiku artiklis 16 sätestatud eesmärkidel loodud muude elektrooniliste süsteemide kaudu selliste lubadega tutvuda, neid kopeerida ja valideerida.

            Artikkel 11
            Riiklik kauplejaportaal

               1.   Kui on loodud riiklik kauplejaportaal, on see täiendav koht, mille kaudu ettevõtjad ja muud isikud sisenevad tolliotsuste süsteemi.

               2.   Ettevõtjad ja muud isikud võivad kasutada kas riiklikku kauplejaportaali, kui see on loodud, või ELi kauplejaportaali seoses artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubadega, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel taotlustel või lubadel võib olla mõju rohkem kui ühele liikmesriigile.

               3.   Riiklik kauplejaportaal on koostalitlusvõimeline riikliku haldussüsteemiga, kui see on loodud.

               4.   Kui liikmesriik loob riikliku kauplejaportaali, teatab ta sellest komisjonile.

            Artikkel 12
            Riiklik haldussüsteem

               1.   Riiklikku haldussüsteemi, kui see on loodud, kasutab selle loonud liikmesriigi toll artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade menetlemiseks ning taotluste ja lubade kohta tehtud otsuste haldamiseks, et kontrollida, kas taotluse vastuvõtmise ja otsuse tegemise tingimused on täidetud.

               2.   Riiklik haldussüsteem on koostalitlusvõimeline keskse haldussüsteemiga ning selle kaudu toimub tolliasutuste vaheline konsulteerimine, nagu on osutatud artiklis 9.

            Artikkel 13
            Lube käsitlevate andmete migratsioon tolliotsuste süsteemi

               1.   Tuleb korraldada artikli 5 lõikes 1 osutatud lube käsitlevate andmete migratsioon ja salvestamine tolliotsuste süsteemi, kui kõnealused load on välja antud 1. mail 2016 või hiljem või on antud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (7) artikli 346 alusel, kui selliste lubade mõju võib avalduda rohkem kui ühes liikmesriigis ning kui sellised load on migratsiooni kuupäeval kehtivad. Andmete migratsioon peab toimuma hiljemalt 1. maiks 2019.
               Liikmesriik võib esimest lõiku kohaldada artikli 5 lõikes 1 osutatud lubade suhtes ka sel juhul, kui sellised load mõjutavad ainult kõnealust liikmesriiki.

               2.   Tolliasutused tagavad, et andmed, mille migratsioon toimub lõike 1 kohaselt, vastavad nõuetele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 A lisas ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 A lisas. Selleks vajalikku teavet võivad nad taotleda loa hoidjalt.

         III PEATÜKK

            ÜHTNE KASUTAJAHALDUSE JA DIGIALLKIRJA SÜSTEEM

            Artikkel 14
            Ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.   Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem teeb võimalikuks komisjoni ning liikmesriikide artiklis 18 osutatud identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemide vahelise teabevahetuse, millega tagatakse komisjoni töötajatele, ettevõtjatele ja muude isikutele turvaline volitatud juurdepääs elektroonilistele süsteemidele.

               2.   Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

                           a)

                           juurdepääsuhaldussüsteem;

                           b)

                           juhtimishaldussüsteem.

               3.   Liikmesriik loob identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemi, millest saab ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi riiklik osa.

            Artikkel 15
            Ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi kasutamine
            Ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi kasutatakse järgmiste kasutajate autentimiseks ja juurdepääsu kontrollimiseks:

                        a)

                        ettevõtjad ja muud isikud, kes vajavad juurdepääsu tolliotsuste süsteemi, Euroopa STI süsteemi ja volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele;

                        b)

                        komisjoni töötajad, kes vajavad juurdepääsu tolliotsuste süsteemi, Euroopa STI süsteemi, EORI süsteemi ja volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele, samuti ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemile selle hooldamiseks ja juhtimiseks.

            Artikkel 16
            Juurdepääsuhaldussüsteem
            Komisjon loob juurdepääsuhaldussüsteemi, millega valideeritakse ettevõtjate ja muude isikute juurdepääsutaotlusi ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis koostalitluses liikmesriikide artiklis 18 osutatud riiklike tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemidega.

            Artikkel 17
            Juhtimishaldussüsteem
            Komisjon loob juhtimishaldussüsteemi, millega hallatakse autentimist ja volitamist käsitlevaid eeskirju, mille alusel valideeritakse elektroonilistele süsteemidele juurdepääsu andmiseks ettevõtjate ja muude isikute identimisandmeid.

            Artikkel 18
            Liikmesriikide identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemid
            Liikmesriigid loovad identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemi, et tagada

                        a)

                        ettevõtjate ja muude isikute identimisandmete turvaline registreerimine ja säilitamine;

                        b)

                        ettevõtjate ja muude isikute allkirjastatud ja krüpteeritud identimisandmete turvaline vahetamine.

         IV PEATÜKK

            EUROOPA SIDUVA TARIIFIINFORMATSIOONI SÜSTEEM

            Artikkel 19
            Euroopa STI süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.   Euroopa STI süsteemiga luuakse tolliseadustiku artiklite 33 ja 34 kohaselt tingimused järgmiseks:

                           a)

                           komisjoni, liikmesriikide, ettevõtjate ja muude isikute vaheline suhtlus STI taotluste ja otsuste edastamiseks ja menetlemiseks;

                           b)

                           algset otsust mõjutada võivate hilisemate sündmuste haldamine;

                           c)

                           STI otsuste kohustusliku kasutamise kontrollimine;

                           d)

                           STI otsuste ulatuslikuma kasutamise kontrollimine ja haldamine.

               2.   Euroopa STI süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

                           a)

                           ELi kauplejaportaal;

                           b)

                           keskne Euroopa STI süsteem;

                           c)

                           STI otsuste kasutamise kontrollimise vahendid.

               3.   Liikmesriigid võivad riikliku osana luua riikliku siduva tariifiinformatsiooni süsteemi (edaspidi „riiklik STI süsteem“) koos riikliku kauplejaportaaliga.

            Artikkel 20
            Euroopa STI süsteemi kasutamine

               1.   Euroopa STI süsteemi kasutatakse sellise teabe esitamiseks, menetlemiseks, vahetamiseks ja salvestamiseks, mis käsitleb STIga seotud taotlusi ja otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset taotlust või otsust, nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 21 lõikes 1.

               2.   Euroopa STI süsteemi kasutatakse selleks, et toetada tolliasutuste teostatavat järelevalvet STIst tulenevate kohustuste täitmise üle vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 21 lõikele 3.

               3.   Komisjon kasutab Euroopa STI süsteemi selleks, et teavitada liikmesriike viivitamata vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 22 lõike 2 kolmandale lõigule pikendatud kasutamisaja jooksul tollivormistusele suunatava kauba koguse saavutamisest.

            Artikkel 21
            Autentimine ja juurdepääs Euroopa STI süsteemile

               1.   Ettevõtjate ja muude isikute autentimine ja Euroopa STI süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub artiklis 14 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil.
               Tolliesindajate autentimiseks ja selleks, et tagada nende juurdepääs Euroopa STI süsteemi ühistele osadele, peavad nende volitused asjaomaste ülesannete täitmiseks olema registreeritud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis või identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemis, mille on loonud liikmesriik vastavalt artiklile 18.

               2.   Liikmesriikide ametnike autentimine ja Euroopa STI süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               3.   Komisjoni töötajate autentimine ja Euroopa STI süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub kas ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi või komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

            Artikkel 22
            ELi kauplejaportaal

               1.   ELi kauplejaportaal on koht, mille kaudu ettevõtjad ja muud isikud sisenevad Euroopa STI süsteemi.

               2.   ELi kauplejaportaal on koostalitlusvõimeline keskse Euroopa STI süsteemiga ja selle kasutajaid on võimalik edasi suunata riiklikesse kauplejaportaalidesse, kui liikmesriigid on loonud riiklikud STI süsteemid.

               3.   ELi kauplejaportaali kasutatakse sellise teabe esitamiseks ja vahetamiseks, mis käsitleb STIga seotud taotlusi ja otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset taotlust või otsust.

            Artikkel 23
            Keskne Euroopa STI süsteem

               1.   Keskset Euroopa STI süsteemi kasutavad tolliasutused sellise teabe menetlemiseks, vahetamiseks ja salvestamiseks, mis käsitleb STIga seotud taotlusi ja otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset taotlust või otsust, et kontrollida, kas taotluse vastuvõtmise ja otsuse tegemise tingimused on täidetud.

               2.   Keskset Euroopa STI süsteemi kasutavad tolliasutused rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 16 lõike 4, artikli 17, artikli 21 lõike 2 punkti b ja lõike 5 kohaldamisel.

               3.   Keskne Euroopa STI süsteem on koostalitlusvõimeline ELi kauplejaportaali ja riiklike STI süsteemidega, kui need on loodud.

            Artikkel 24
            Tolliasutuste vaheline konsulteerimine keskse Euroopa STI süsteemi kaudu
            Liikmesriigi toll kasutab keskset Euroopa STI süsteemi teise liikmesriigi tolliga konsulteerimiseks, et tagada rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 16 lõike 1 järgimine.

            Artikkel 25
            STI otsuste kasutamise järelevalve
            STI otsuste kasutamise järelevalve teostamise suutlikkust rakendatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 21 lõike 3 ja artikli 22 lõike 2 kolmanda lõigu kohaldamisel.

            Artikkel 26
            Riiklik kauplejaportaal

               1.   Kui liikmesriik on vastavalt artikli 19 lõikele 3 loonud riikliku STI süsteemi, on riiklik kauplejaportaal selle süsteemi peamine sisenemiskoht ettevõtjate ja muude isikute jaoks.

               2.   Ettevõtjad ja muud isikud kasutavad riiklikku kauplejaportaali, kui see on loodud, seoses STId käsitlevate taotluste ja otsustega või mis tahes hilisema sündmusega, mis võib mõjutada algset taotlust või otsust.

               3.   Riiklik kauplejaportaal on koostalitlusvõimeline riikliku STI süsteemiga, kui see on loodud.

               4.   Riikliku kauplejaportaali abil hõlbustatakse protsesse, mis on samaväärsed ELi kauplejaportaali abil hõlbustatud protsessidega.

               5.   Kui liikmesriik loob riikliku kauplejaportaali, teatab ta sellest komisjonile. Komisjon tagab, et riiklikku kauplejaportaali pääseb otse ELi kauplejaportaalist.

            Artikkel 27
            Riiklik STI süsteem

               1.   Riiklikku STI süsteemi, kui see on loodud, kasutab selle loonud liikmesriigi toll sellise teabe menetlemiseks, vahetamiseks ja salvestamiseks, mis käsitleb STIga seotud taotlusi ja otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset taotlust või otsust, et kontrollida, kas taotluse vastuvõtmise või otsuse tegemise tingimused on täidetud.

               2.   Liikmesriigi toll kasutab oma riiklikku STI süsteemi rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 16 lõike 4, artikli 17 ja artikli 21 lõike 2 punkti b ning lõike 5 kohaldamisel, välja arvatud juhul, kui ta kasutab selleks keskset Euroopa STI süsteemi.

               3.   Riiklik STI süsteem on koostalitlusvõimeline riikliku kauplejaportaali ja keskse Euroopa STI süsteemiga.

         V PEATÜKK

            ETTEVÕTJATE REGISTREERIMISE JA IDENTIFITSEERIMISE SÜSTEEM

            Artikkel 28
            EORI süsteemi eesmärk ja struktuur
            EORI süsteem võimaldab ettevõtjate ja muude isikute ühest registreerimist ja identifitseerimist liidu tasandil.
            EORI süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

                        a)

                        keskne EORI süsteem;

                        b)

                        riiklikud EORI süsteemid, kui liikmesriigid on need loonud.

            Artikkel 29
            EORI süsteemi kasutamine

               1.   EORI süsteemi kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

                           a)

                           liikmesriikide esitatud andmete, mis on vajalikud ettevõtjate ja muude isikute registreerimiseks ja millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 12–01 (EORI andmed), vastuvõtmine;

                           b)

                           ettevõtjate ja muude isikute registreerimise ja identimisega seotud EORI andmete keskne salvestamine;

                           c)

                           EORI andmete liikmesriikidele kättesaadavaks tegemine.

               2.   EORI süsteem võimaldab tolliasutustele internetipõhist juurdepääsu kesksüsteemi tasandil säilitatavatele EORI andmetele.

               3.   EORI süsteem on koostalitlusvõimeline kõigi muude elektrooniliste süsteemidega, kus kasutatakse EORI numbrit.

            Artikkel 30
            Autentimine ja juurdepääs EORI süsteemile

               1.   Liikmesriikide ametnike autentimine ja EORI süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               2.   Komisjoni töötajate autentimine ja EORI süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub kas ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi või komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

            Artikkel 31
            Keskne EORI süsteem

               1.   Keskset EORI süsteemi kasutavad tolliasutused rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 7 kohaldamisel.

               2.   Keskne EORI süsteem on koostalitlusvõimeline riikliku EORI süsteemiga, kui see on loodud.

            Artikkel 32
            Riiklik EORI süsteem

               1.   Riiklikku EORI süsteemi, kui see on loodud, kasutab selle loonud liikmesriigi toll, et vahetada ja salvestada EORI andmeid.

               2.   Riiklik EORI süsteem on koostalitlusvõimeline keskse EORI süsteemiga.

         VI PEATÜKK

            VOLITATUD ETTEVÕTJA SÜSTEEM

            Artikkel 33
            Volitatud ettevõtja süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.   Volitatud ettevõtja süsteem võimaldab komisjoni, liikmesriikide, ettevõtjate ja muude isikute vahelist teabevahetust volitatud ettevõtja loa taotluste esitamiseks ja menetlemiseks ning volitatud ettevõtja lubade andmiseks, samuti mis tahes hilisema sündmuse haldamist, mis võib mõjutada algset otsust, nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 30 lõikes 1.

               2.   Volitatud ettevõtja süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

                           a)

                           ELi kauplejaportaal;

                           b)

                           keskne volitatud ettevõtja süsteem.

               3.   Liikmesriigid võivad luua järgmised riiklikud osad:

                           a)

                           riiklik kauplejaportaal;

                           b)

                           riiklik volitatud ettevõtja süsteem.

            Artikkel 34
            Volitatud ettevõtja süsteemi kasutamine

               1.   Volitatud ettevõtja süsteemi kasutatakse sellise teabe esitamiseks, vahetamiseks, menetlemiseks ja salvestamiseks, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset otsust, nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 30 lõikes 1 ning artikli 31 lõigetes 1 ja 4.

               2.   Tolliasutused kasutavad volitatud ettevõtja süsteemi, et täita oma kohustusi, mis tulenevad rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 31 lõigetest 1 ja 4, ning pidada asjaomaste konsultatsioonide kohta arvestust.

            Artikkel 35
            Autentimine ja juurdepääs kesksele volitatud ettevõtja süsteemile

               1.   Ettevõtjate ja muude isikute autentimine ja volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub artiklis 14 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil.
               Tolliesindajate autentimiseks ja selleks, et tagada nende juurdepääs volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele, peavad nende volitused asjaomaste ülesannete täitmiseks olema registreeritud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis või identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemis, mille on loonud liikmesriik vastavalt artiklile 18.

               2.   Liikmesriikide ametnike autentimine ja volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               3.   Komisjoni töötajate autentimine ja volitatud ettevõtja süsteemi ühistele osadele juurdepääsu kontroll toimub kas ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi või komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

            Artikkel 36
            ELi kauplejaportaal

               1.   ELi kauplejaportaal on koht, mille kaudu ettevõtjad ja muud isikud sisenevad volitatud ettevõtja süsteemi.

               2.   ELi kauplejaportaal on koostalitlusvõimeline keskse volitatud ettevõtja süsteemiga ja selle kasutajaid on võimalik edasi suunata riiklikusse kauplejaportaali, kui see on loodud.

               3.   ELi kauplejaportaali kasutatakse sellise teabe esitamiseks ja vahetamiseks, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset otsust.

            Artikkel 37
            Keskne volitatud ettevõtja süsteem

               1.   Keskset volitatud ettevõtja süsteemi kasutavad tolliasutused selleks, et vahetada ja salvestada teavet, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset otsust.

               2.   Tolliasutused kasutavad keskset volitatud ettevõtja süsteemi rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklite 30 ja 31 kohaldamisel.

               3.   Keskne volitatud ettevõtja süsteem on koostalitlusvõimeline ELi kauplejaportaali ja riiklike volitatud ettevõtja süsteemidega, kui need on loodud.

            Artikkel 38
            Riiklik kauplejaportaal

               1.   Riiklik kauplejaportaal, kui see on loodud, võimaldab vahetada teavet, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid.

               2.   Ettevõtjad kasutavad riiklikku kauplejaportaali, kui see on loodud, et vahetada tolliasutustega teavet, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid.

               3.   Riiklik kauplejaportaal on koostalitlusvõimeline riikliku volitatud ettevõtja süsteemiga.

            Artikkel 39
            Riiklik volitatud ettevõtja süsteem

               1.   Riiklikku volitatud ettevõtja süsteemi, kui see on loodud, kasutab selle loonud liikmesriigi toll, et vahetada ja salvestada teavet, mis käsitleb volitatud ettevõtja loa taotlusi ja vastavaid otsuseid või mis tahes hilisemat sündmust, mis võib mõjutada algset otsust.

               2.   Riiklik volitatud ettevõtja süsteem on koostalitlusvõimeline riikliku kauplejaportaaliga, kui see on loodud, ja keskse volitatud ettevõtja süsteemiga.

         VII PEATÜKK

            ELEKTROONILISTE SÜSTEEMIDE TOIMIMINE JA VÄLJAÕPE NENDE KASUTAMISEKS

            Artikkel 40
            Elektrooniliste süsteemide väljatöötamine, katsetamine, kasutusele võtmine ja haldamine

               1.   Ühiseid osi töötab välja, katsetab, võtab kasutusele ja haldab komisjon. Riiklikke osi töötavad välja, katsetavad, võtavad kasutusele ja haldavad liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikud osad on koostalitlusvõimelised ühiste osadega.

            Artikkel 41
            Elektrooniliste süsteemide hooldamine ja muutmine

               1.   Komisjon hooldab süsteemide ühiseid osi ja liikmesriigid hooldavad oma riiklikke osi.

               2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad elektrooniliste süsteemide katkematu töö.

               3.   Komisjon võib elektrooniliste süsteemide ühiseid osi muuta, et kõrvaldada häireid, lisada uusi funktsioone või muuta olemasolevaid funktsioone.

               4.   Komisjon teatab liikmesriikidele ühistes osades tehtud muudatustest ja ajakohastustest.

               5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike osade muudatustest ja ajakohastustest, mis võivad mõjutada ühiste osade tööd.

               6.   Komisjon ja liikmesriigid teevad üldsusele kättesaadavaks teabe lõigete 4 ja 5 kohastest muudatustest ja ajakohastustest elektroonilistes süsteemides.

            Artikkel 42
            Elektrooniliste süsteemide ajutine tõrge

               1.   Kui tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud elektroonilistes süsteemides ilmneb ajutine tõrge, esitavad ettevõtjad ja muud isikud asjaomaste formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe liikmesriikide poolt kindlaksmääratud viisil, sealhulgas elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahenditega.

               2.   Tolliasutused veenduvad, et lõike 1 kohaselt esitatud teave esitatakse asjaomastes elektroonilistes süsteemides seitsme päeva jooksul pärast asjaomaste elektrooniliste süsteemide taas kättesaadavaks muutumist.

               3.   Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele, kui elektroonilised süsteemid ei ole ajutise tõrke tõttu kättesaadavad.

            Artikkel 43
            Ühiste osade kasutamise ja toimimise alase väljaõppega seotud abi
            Komisjon abistab liikmesriike seoses elektrooniliste süsteemide ühiste osade kasutamise ja toimimisega ning varustab liikmesriike asjakohaste õppematerjalidega.

         VIII PEATÜKK

            ANDMEKAITSE JA -HALDUS NING ELEKTROONILISTE SÜSTEEMIDE KUULUVUS JA TURVALISUS

            Artikkel 44
            Isikuandmete kaitse

               1.   Elektroonilistesse süsteemidesse sisestatud isikuandmeid töödeldakse tollialaste õigusaktide kohaldamiseks, järgides iga elektroonilise süsteemi konkreetseid eesmärke, nagu need on sätestatud vastavalt artikli 4 lõikes 1, artikli 14 lõikes 1, artikli 19 lõikes 1, artiklis 28 ja artikli 33 lõikes 1.

               2.   Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 62 teevad riiklikud isikuandmete kaitse järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor koostööd, et rakendada koordineeritud järelevalvet isikuandmete töötlemise üle elektroonilistes süsteemides.

            Artikkel 45
            Andmete ajakohastamine elektroonilistes süsteemides
            Liikmesriik tagab, et riiklikul tasandil säilitatavad andmed on vastavuses ühistes osades säilitatavate andmetega ja on ajakohased.

            Artikkel 46
            Andmetele juurdepääsu piirangud ja andmetöötlus

               1.   Liikmesriigil on juurdepääs nendele andmetele, mida ta on sisestanud elektrooniliste süsteemide ühistesse osadesse, ja tal on õigus neid andmeid töödelda. Samuti võib neid andmeid kasutada ja töödelda teine liikmesriik, kui ta osaleb nende andmetega seotud taotluse menetlemises või otsuse haldamises.

               2.   Ettevõtjal ja muul isikul on juurdepääs elektrooniliste süsteemide ühistesse osadesse sisestatud andmetele ja õigus neid andmeid töödelda, kui see ettevõtja või isik on need andmed sinna sisestanud. Samuti võib neid andmeid kasutada ja töödelda liikmesriik, kes osaleb nende andmetega seotud taotluse menetlemises või otsuse haldamises.

               3.   Liikmesriigil on õigus töödelda neid andmeid, mille ta on sisestanud kesksesse Euroopa STI süsteemi. Samuti võib neid andmeid töödelda teine liikmesriik, kui ta osaleb nende andmetega seotud taotluse menetlemises, sealhulgas artikli 24 kohase konsulteerimise teel. Andmetele on juurdepääs kõigil liikmesriikidel vastavalt artikli 23 lõikele 2.

               4.   Ettevõtjal ja muul isikul on juurdepääs kesksesse Euroopa STI süsteemi sisestatud andmetele ja õigus neid andmeid töödelda, kui see ettevõtja või isik on need andmed süsteemi sisestanud. Andmetele on juurdepääs kõigil liikmesriikidel vastavalt artikli 23 lõikele 2.

            Artikkel 47
            Süsteemi kuuluvus

               1.   Süsteemi ühiste osade omanik on komisjon.

               2.   Süsteemi riikliku osa omanik on liikmesriik.

            Artikkel 48
            Süsteemi turvalisus

               1.   Komisjon tagab ühiste osade turvalisuse. Liikmesriik tagab riikliku osa turvalisuse.
               Sel eesmärgil võtavad komisjon ja liikmesriigid vajalikud meetmed, et:

                           a)

                           tõkestada volitamata isikute juurdepääs andmetöötluseks kasutatavatele seadmetele;

                           b)

                           tõkestada selleks volitamata isikutel andmete sisestamine, andmetega tutvumine, andmete muutmine ja kustutamine;

                           c)

                           avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid.

               2.   Komisjon ja liikmesriigid teavitavad üksteist mis tahes tegevusest, mis võib põhjustada elektrooniliste süsteemide turvalisuse rikkumist või oletatavat rikkumist.

         IX PEATÜKK

            LÕPPSÄTTED

            Artikkel 49
            Elektrooniliste süsteemide hindamine
            Komisjon ja liikmesriigid korraldavad nende vastutusalasse kuuluvate osade hindamisi, eelkõige analüüsitakse süsteemi osade turvalisust ja puutumatust ning nendes osades töödeldavate andmete konfidentsiaalsust.
            Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele hindamise tulemused.

            Artikkel 50
            Kehtetuks tunnistamine
            Rakendusmäärus (EL) 2017/2089 tunnistatakse kehtetuks.

            Artikkel 51
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 21. juuni 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 99, 15.4.2016, lk 6).

            (3)  Komisjoni 14. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2089, millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme, mille abil vahetatakse ja salvestatakse teavet liidu tolliseadustiku kohaselt (ELT L 297, 15.11.2017, lk 13).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

            (6)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

            (7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1027, 21. juuni 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Tiroler Speck“ (KGT))

text:
                  24.6.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 167/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1027,
         21. juuni 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Tiroler Speck“ (KGT))
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Austria taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1065/97 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise (edaspidi „KGT“) „Tiroler Speck“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Kuna kõnealused muudatused on olulised määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). Samuti avaldati esimest korda toodet „Tiroler Speck“ käsitlev koonddokument.

                     (3)

                     Muutmistaotluse komisjonile esitamise ajal kehtinud tootespetsifikaadi märgistamiseeskirjade kohaselt ei tohtinud kaitstud geograafilist tähist „Tiroler Speck“ tõlkida mingisse muusse keelde. Muudatusettepaneku eesmärk oli muu hulgas võimaldada kaitstud nimetuse tõlkimist teatavatel tingimustel.

                     (4)

                     Komisjon sai 7. mail 2018 Itaalialt vastulause. 5. juulil 2018 sai komisjon asjaomase põhjendatud vastuväite. Itaalia oli kaitstud nimetuse tõlgete kasutamist käsitlevate märgistamispiirangute muutmise vastu. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punkti c alusel väitis Itaalia, et kaitstud nimetuse tõlgete lubamine, kuigi tõlkeid kasutatakse koos saksakeelse kaitstud nimetusega, ohustaks täielikult või osaliselt samaväärse nimetuse („Südtiroler Speck“/„Speck Alto Adige“ (KGT)) olemasolu.

                     (5)

                     Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 16. augusti 2018. aasta kirjas Austriat ja Itaaliat üles pidama kolme kuu jooksul asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

                     (6)

                     Asjaomased riigid jõudsid omavahel kokkuleppele. Austria teavitas 30. augusti 2018. aasta kirjas komisjoni kokkuleppe tulemustest. Austria ja Itaalia leppisid kokku, et nimetuse „Tiroler Speck“ (KGT) tootespetsifikaadi märgistamiseeskirjades tuleks säilitada keeld kasutada märgisel kaitstud nimetuse tõlkeid. Eespool osutatut arvesse võttes tuleb järeldada, et märgistamiseeskirjade osas asendati muutmistaotlus kokkuleppega.

                     (7)

                     Avaldatud muutmistaotluse punkti 5.5 kohaselt oleks tootespetsifikaadi märgistamisalased sätted tulnud asendada järgmisega:
                     „Igal müügivalmis pakendatud ühikul peab olema märgitud hästi nähtavas kohas, selgesti loetavalt ja püsivalt ettevõtte number ja partii identifitseerimistunnus partii numbri või kuupäeva kujul ning tekst kujul „Tiroler Speck“ (KGT).

                        Lisaks eelnevale võib märkida ka kasutatud lihaosa ja/või määratletud geograafilises piirkonnas asuva tootja piirkonna. Märgistuse näited: — „Tiroler Speck g.g.A. Schinkenspeck“ — „Tiroler Speck g.g.A. vom Schinken“ — „Tiroler Speck g.g.A. Karreespeck aus dem Zillertal“ — „Tiroler Speck g.g.A. vom Bauch; Region Ötztal“.

                        Võib märkida ka turustamispiirkonna vastavas lingua franca's, kui on märgitud ka nimetus „Tiroler Speck KGT“ saksa keeles.

                        Nimede, ettevõtete nimede või eramärgiste esitamine on lubatud, kui sellest tulenev märgistus ei ole eksitav.“

                     (8)

                     Muutmistaotluses kõnealuste muudatuste kohta esitatud põhjendus oli järgmine:

                        „Märgistuse üksikasjaliku ja tervikliku reguleerimise eesmärk on läbipaistvuse suurendamine ja tarbijate teavitamine. Lisaks sellele reguleeritakse märgistusel lisateabe kasutamist, et täpsemalt määratleda kasutatud lihaosa ja/või määratletud geograafilises piirkonnas asuvat tootmispiirkonda, seeläbi rõhutatakse veelgi enam toote piirkondlikkust ja kasutatud lihaosa lisaandmetega kirjeldatakse toodet selgemalt. Sellega saavutatakse täpsem toote nimetus ja sihipärasem tarbijateave.“

                     (9)

                     Eespool nimetatud kokkuleppe kohaselt asendatakse tootespetsifikaadi märgistamisalased sätted järgmisega:
                     „Igal müügivalmis pakendatud ühikul peab olema hästi nähtavas kohas, selgesti loetavalt ja püsivalt ettevõtte number ja partii identifitseerimistunnus partii numbri või kuupäeva kujul ning kaitstud geograafilise tähise nimetus „Tiroler Speck“ (KGT). Kaitstud geograafilise tähise nimetust „Tiroler Speck“ ei tohi tõlkida ühtegi teise keelde.

                        Määratlus „kaitstud geograafiline tähis“ ja/või lühend „KGT“ peab vahetult järgnema kaitstud geograafilise tähise nimetusele „Tiroler Speck“ ja võib esineda ka muus kui saksa keeles, kas saksakeelse versiooni asemel või lisaks sellele.

                        Tarbijate paremaks teavitamiseks võib selle riigi tavakeeles, kus toodet turustatakse, kasutada ka toodet kirjeldavaid määratlusi, sealhulgas kasutatud lihaosa („peekon“, „seljatükist valmistatud pekk“, „kõhutükist valmistatud pekk“ või „valmistatud singist“, „valmistatud sea seljatükist“, „valmistatud sea kõhutükist“). Need määratlused peavad siiski olema kaitstud geograafilisest tähisest „Tiroler Speck“ selgelt eraldatud. Seda on võimalik teha, eraldades määratlused piisava reavahega eri ridadele. Tehnilise märgistuse puhul ei pruugi aga olla võimalik eraldada kahte määratlust piiratud ruumi tõttu eri ridadele.

                        Ilma et see piiraks kohustust teha selget vahet kaitstud geograafilise tähise ja täiendava kirjeldava nimetuse vahel nn tehnilistel märgistel, st märgistel, mis on üldjuhul kinnitatud pakendatud turustamisvalmis tootele, võib juhtuda, et piiratud ruumi tõttu ei ole võimalik eraldada kahte määratlust eri ridadele.

                        Toote kirjeldavatele määratlustele ei tohi lisada tõlgitud viiteid Tirooli piirkonnale kui päritolukohale.

                        Määratletud geograafilises piirkonnas asuv tootjapiirkond võib olla samuti osutatud, kuid peab olema eraldatud kaitstud geograafilisest tähisest „Tiroler Speck“ ja määratlusest „kaitstud geograafiline tähis“ ja/või lühendist „KGT“.

                        Nimede, ettevõtete nimede või eramärgiste esitamine on lubatud, kui sellest tulenev märgistus ei ole eksitav.“

                     (10)

                     Kokkuleppes, mida tuleb käsitada muutmistaotluse osana, nii nagu seda on kokkuleppega muudetud, on nende muudatuste kohta esitatud põhjendus järgmine:
                     „Ühest küljest tagatakse jätkuvalt, et kaitstud nimetust „Tiroler Speck“ kasutatakse ainult selle registreeritud kujul. Teisest küljest nähakse taotletud muudatusega ette toodet käsitlev täiendav kirjeldav teave, mis puudutab kasutatud lihatükke ja määratletud geograafilises piirkonnas asuvat tootjapiirkonda. Selle tulemuseks oleks ostjate täielik ja läbipaistev teavitamine määruse (EL) nr 1169/2011 tähenduses ning üksikasjalikum teave kaitstud geograafilise tähise „Tiroler Speck“ kohta. Näitena võib tuua järgmised sõnastused: „Tiroler Speck KGT – peekon – Zillertalist“, „Tiroler Speck KGT – valmistatud singist“, „Tiroler Speck KGT peekon“.“

                     (11)

                     Austria ja Itaalia vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele.

                     (12)

                     Koonddokumenti on vastavalt muudetud. Pärast kokkuleppele jõudmist koonddokumenti tehtud muudatused ei ole märkimisväärsed ning igal juhul muudetakse vastuväites küsimuse alla seatud märgistamissätted tagasi endiseks. Seetõttu ei ole vaja korrata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikes 4 sätestatud läbivaatamist. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks siiski teavitamise eesmärgil avaldada.

                     (13)

                     Eespool osutatut arvesse võttes leiab komisjon, et muudatus tuleks heaks kiita, nagu seda on kokkuleppe alusel muudetud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Tiroler Speck“ (KGT) spetsifikaadi muudatused sellisena, nagu neid on käesoleva määruse kohaselt muudetud. Konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse lisas.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 21. juuni 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 12. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1065/97, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 156, 13.6.1997, lk 5).

            (3)  ELT C 46, 8.2.2018, lk 8.

            LISA
            „TIROLER SPECK“

               ELi nr: PGI-AT-02162 – 08.08.2016

               KPN ()

               KGT (X)

            1.   Nimetus(ed)

            „Tiroler Speck“
            2.   Liikmesriik või kolmas riik

            Austria
            3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

            3.1.   Toote liik

            Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)
            3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

            Toode „Tiroler Speck“ (KGT) on traditsiooniliselt käsitsi valmistatud toores soolaliha sellistest sea lihaosadest nagu reietükk, karree, kõhutükk, abatükk või kaelatükk, kõik ilma kontideta, mis soolatakse ja maitsestatakse spetsiaalse maitseaineseguga, mis sisaldab vähemalt kadakat, musta pipart ja küüslauku, ning mis soolatakse lisaainetega, külmsuitsutatakse vastavalt piirkonnapõhisele meetodile, kasutades vähemalt 50 % ulatuses pöögi- või saarepuitu, ning kuivatatakse õhu käes. Toote välispind on tumepruun, lõikekoht on punakas ja valge pekiribaga. Lõhn on intensiivselt aromaatne vürtsikas, selge küpse hõnguga ja suitsuse aroomiga. Maitse on kergelt vürtsikas, kantuna täidlase liha aroomi selgesti äratuntavast suitsusest hõngust, mida täiustab äratuntav soolasus.
            Keemilis-füüsikalised ja mikrobioloogilised omadused:

                        Vee ja valkude suhe: kuni 1,7 (tolerants + 0,2)

                        Soolasisaldus (NaCl): kuni 5,0 % (tolerants: + 1,5 % [keskel] + 2,0 % [servas]).

                  Toodet „Tiroler Speck“ valmistatakse eranditult määratletud geograafilises piirkonnas ja valmistoode pakendatakse vaakumis või kontrollitud atmosfääris kas tervikuna, tükkidena või viilutatult.
            3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

            Toote „Tiroler Speck“ (KGT) valmistamiseks kasutatavad jaotustükid pärinevad Euroopa Liidust ja sisaldavad reietükki kamaraga, sisetükiga või ilma, karreed kamaraga, kõhutükki kamaraga (kõhrega või ilma), paksu abatükki kamaraga ja kaelatükki ilma kamarata ning liha on konditustatud ja heade tootmistavade kohaselt lõigatud.
            3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

            Kõik tootmisetapid (soolamisest lõpptooteni) toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.
            3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

            Toote „Tiroler Speck“ (KGT) lõikamine peab toimuma spetsiaalselt „Tiroler Speck“ (KGT) tootmiseks koolitatud spetsialisti, niinimetatud Tirooli lihameistri (Tiroler Speckmeister) järelevalve all või peab ta seda ise tegema. Lõikamisel tuleb igat partiid sensoorselt kontrollida, et puuduksid soovimatud värvi- ja maitsemuutused. Vigade ilmnemisel (nagu näiteks kleepuv valmistoode, värvusvead või soovimatu kuiva serva teke) peab viivitamatult võtma meetmed kontrolliparameetrite (nagu nt temperatuur, õhuniiskus või protsessi etappide kestus) kohandamiseks veel tootmisprotsessis olevatele partiidele või üksustele. Õigeaegse kvaliteedikontrolli tagamiseks pakendatakse toote „Tiroler Speck“ (KGT) ühikud eranditult tootmisettevõttes või ettevõtete ühenduses (= ettevõtte tegevus mitmes asukohas, kus toimuvad toote „Tiroler Speck“ (KGT) tootmise üksikud etapid või millel on samas piirkonnas mitu postiaadressi).
            Oksüdatsiooni ja dehüdratsiooni või hallitusseente kasvust tingitud mikrobioloogilise riknemise tõttu tekkiva kahjuliku mõju ja seega ka kvaliteedilanguse vältimiseks, tuleb toote „Tiroler Speck“ (KGT) lõikamise ja pakendamise vahele jääv aeg hoida lühike, seega peab toote „Tiroler Speck“ (KGT) pakendamine kas tervikuna, tükkidena või viilutatult vaakumis või kontrollitud atmosfääris toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Kui teatavatel põhjustel on enne lõikamise alustamist vaja toodet ladustada, peab toode olema pakendatud (esmane pakend) vaakumis või kontrollitud atmosfääris, et vältida kvaliteedi halvenemist edasise kuivamise või hallitusseente kasvust tingitud mikrobioloogilise riknemise tõttu. Seejärel tükeldatakse toode „Tiroler Speck“ (KGT) kas väiksemateks tükkideks või eemaldatakse kamar, lõigatakse viiludeks või pakendatakse valmistootena, kuid igal juhul pakendatakse vaakumis või kontrollitud atmosfääris (lõpp-pakend).
            Toodet „Tiroler Speck“ (KGT) võib tarnida tervikuna pakendatult toiduainete jaemüügiettevõtetele või toitlustusettevõtetele, tingimusel et see lõigatakse lahti tarbija juuresolekul ja see peekoni osa ei ületa 10 % aluseks olevast päevapartiist ning lõikamisel järele jäänud kogus (jaotustükkideks, viiludeks, kuubikuteks jms) ei näita kontrolli käigus märke selle kohta, et partiil kui sellisel on vead, mistõttu selline peekon tervikuna on müügiks sobimatu.
            3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

            Igal müügivalmis pakendatud ühikul peab olema hästi nähtavas kohas, selgesti loetavalt ja püsivalt ettevõtte number ja partii identifitseerimistunnus partii numbri või kuupäeva kujul ning kaitstud geograafilise tähise nimetus „Tiroler Speck“ (KGT). Kaitstud geograafilise tähise nimetust „Tiroler Speck“ ei tohi tõlkida ühtegi teise keelde.
            Määratlus „kaitstud geograafiline tähis“ ja/või lühend „KGT“ peab vahetult järgnema kaitstud geograafilise tähise nimetusele „Tiroler Speck“ ja võib esineda ka muus kui saksa keeles, kas saksakeelse versiooni asemel või lisaks sellele.
            Toodet kirjeldavaid määratlusi, sealhulgas kasutatud lihaosa („peekon“, „seljatükist valmistatud pekk“, „kõhutükist valmistatud pekk“ või „valmistatud singist“, „valmistatud sea seljatükist“, „valmistatud sea kõhutükist“) võib samuti kasutada selle riigi tavakeeles, kus toodet turustatakse. Need määratlused peavad siiski olema kaitstud geograafilisest tähisest „Tiroler Speck“ selgelt eraldatud. Seda on võimalik teha, eraldades määratlused piisava reavahega eri ridadele. Tehnilise märgistuse puhul ei pruugi aga olla võimalik eraldada kahte määratlust piiratud ruumi tõttu eri ridadele.
            Toote kirjeldavatele määratlustele ei tohi lisada tõlgitud viiteid Tirooli piirkonnale kui päritolukohale.
            Määratletud geograafilises piirkonnas asuv tootjapiirkond võib olla samuti osutatud, kuid peab olema eraldatud kaitstud geograafilisest tähisest „Tiroler Speck“ ja määratlusest „kaitstud geograafiline tähis“ ja/või lühendist „KGT“.
            Nimede, ettevõtete nimede või eramärgiste esitamine on lubatud, kui sellest tulenev märgistus ei ole eksitav.
            4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

            Tirooli liidumaa
            5.   Seos geograafilise piirkonnaga

            Tirooli maapiirkondade mägisel maastikul on peekoni tootmine välja arenenud ja täiustunud paljude põlvkondade jooksul kui värske liha säilitamise meetod. Teadmised spetsiaalse vürtside retseptuuri ja traditsioonilise tootmismeetodi kohta anti edasi järeltulijatele. Sellest põlvest põlve edasi antud traditsioonist kujunes üldiselt aktsepteeritav standard, millest lähtutakse kõnealuse toote kaubanduslikul tootmisel tänapäeval. Töötlemine, mille käigus kuivatatakse peekonit puhtas mägiõhus, ning õrn suitsutamisprotsess teatavate vürtsisegude ja suitsu tekitamine pöögi- või saarepuiduga kujutavad endast spetsiaalset, piirkonnale omast meetodit, mis annavad kõnealusele tootele iseloomuliku tumepruuni värvuse. Lõikepinnal, välja arvatud kaelatüki pekil (Schopfspeck), on valge rasvakude ja tugev punane liha värv, mis liha küljel tumeneb. Toote ainulaadseks omaduseks on aromaatne vürtsikas lõhn, milles on tunda küpsust, samuti on tunda kergelt vürtsikat ja tugevat suitsust ja soolast aroomi, kusjuures sealiha lõhn jääb tagaplaanile. Selle taustal on piirkondlik mitmekesistumine ja sensoorsete omaduste nüansid tavalised, seda vastavalt määratletud geograafilise piirkonna piires teatud piirkondades ja orgudes juurdunud kultuurilisele tavale. Seejuures on sellised üksikud tüüpilised omadused nagu aroomiprofiil või suitsutuspuru piirkondlikult vastavalt välja kujunenud, ilma seeläbi toote „Tiroler Speck“ (KGT) üldpilti mõjutamata ja muutmata.
            Geograafilises piirkonnas välja töötatud traditsiooniline tootmisprotsess põhineb tootjate sajandite jooksul edasi antud oskusteabel.
            Tirooli lihameistri teadmised ja käsitöönduslik traditsioon tagavad toote kõrge kvaliteedi ja selle kvaliteedi hoidmise. Tirooli lihameistri sajanditepikkune praktiline kogemus seoses toorainete ja ilmastikutingimuste mõjuga toote kvaliteedile (sh teadmised segavate mõjutegurite, kõrvalekallete põhjuste ning toorainete ja keskkonnategurite pidevalt muutuvate omaduste ning tootmisparameetrite vastastikuse mõju kohta) on lõpptoote kõrge kvaliteedistandardi saavutamiseks oluline tegur. Õhu käes kuivatamise kestuse arvutab seega Tirooli lihameister, võttes arvesse piirkonna tegelikke ilmastikutingimusi ja lihaosade suurust. Sellega tagatakse hoolikas kuivatamisprotsess ja laitmatu kvaliteediga toode, millel on kõik iseloomulikud omadused (väliselt tumepruun, keskmine kuni tugev tekstuur, kadakaaroom koos äratuntava soolahõngu ja suitsuse aroomiga).
            Kutsealaselt regulaarset täiendkoolitust saava Tirooli lihameistri järelevalve tootmisprotsessi üle tagab, et välditakse kahjulikke mõjusid tootele ja kvaliteet ei lange.

               Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

            (Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)
            https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/