title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1075/2011, 24. oktoober 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               25.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 278/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1075/2011,
   24. oktoober 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 25. oktoobril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  57,4

                  MA

                  51,7

                  MK

                  58,0

                  ZZ

                  55,7

                  0707 00 05

                  AL

                  45,6

                  MK

                  62,2

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  85,2

                  0709 90 70

                  AR

                  33,4

                  TR

                  135,7

                  ZZ

                  84,6

                  0805 50 10

                  AR

                  63,2

                  TR

                  66,8

                  ZA

                  81,1

                  ZZ

                  70,4

                  0806 10 10

                  BR

                  217,1

                  CL

                  71,4

                  MK

                  110,6

                  TR

                  129,4

                  ZA

                  67,9

                  ZZ

                  119,3

                  0808 10 80

                  AR

                  61,9

                  BR

                  86,4

                  CA

                  105,4

                  CL

                  90,0

                  CN

                  82,6

                  NZ

                  110,5

                  US

                  82,8

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  90,0

                  0808 20 50

                  CN

                  49,9

                  TR

                  127,5

                  ZZ

                  88,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1306/2011, 12. detsember 2011 , millega selgitatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kompressorite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 261/2008 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisala

text:
               15.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 332/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1306/2011,
   12. detsember 2011,
   millega selgitatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kompressorite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 261/2008 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisala
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Esialgne uurimine ja dumpinguvastane meede

               (1)

               21. detsembril 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
                   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite importimise suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”).

               (2)

               Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 261/2008 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes (edaspidi „asjaomane meede” ja/või „lõplik määrus”). Asjaomase meetme kehtivus lõppes 21. märtsil 2010 (4).

         2.   Esialgse uurimise taasalustamine

               (3)

               Esialgset uurimist alustati komisjoni algatusel taas pärast seda, kui mõned Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit kompressorite importijad väljendasid muret dumpinguvastaste meetmete suhtes, mida kohaldatakse nn minikompressorite (st paagita, 12-voldise pingega töötavate kompressorite (edaspidi „minikompressorid”)) impordi suhtes.

               (4)

               Kuigi minikompressorid on täpselt hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 täpsustatud vaatlusaluse toote määratlusega, selgus komisjoni käsutuses olevast teabest, et minikompressorid erinevad tõenäoliselt muudest kompressoritest, mille suhtes kohaldatakse asjaomast meedet (edaspidi „muud asjaomase meetmega hõlmatud kompressorid”).

               (5)

               Seega oli asjakohane uurimist osaliselt taasalustada, piirdudes vaatlusaluse tootevaliku selgitamisega, kusjuures uurimise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjaomase meetme kehtestamise kuupäevast.

         3.   Käesolev uurimine

               (6)

               Pärast nõuandva komiteega konsulteerimist teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) HRVst pärit teatavate kompressorite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise osalisest taasalustamisest, mis algatati algmääruse artikli 5 kohaselt.

               (7)

               Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kõigile esialgses uurimises koostööd teinud isikutele ja HRV ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (8)

               Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

               (9)

               Esildised saadi 15 huvitatud isikult, sealhulgas üheteistkümnelt minikompressorite importijalt, ühelt ELi tootjalt ja ühelt Hiina minikompressorite eksportijalt, ühelt ELi kompressorite tootjalt (kes oli ühtlasi üks kaebuse esitajatest esialgses uurimises) ja temaga seotud HRVst pärit kompressorite eksportijalt.

               (10)

               Kuna käesolevas taasalustatud uurimises piirdutakse lõpliku määruse tootevaliku selgitamisega, ei ole osalise taasalustamise jaoks sätestatud uurimisperioodi.

               (11)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning asjakohastel juhtudel tehti järeldustes vastavad muudatused.

         B.   UURIMISALUNE TOODE

               (12)

               Uurimisalune toode on lõpliku määruse artiklis 1 määratletud toode, st kolbkompressorid (välja arvatud kolbkompressorite pumbad) tootlikkusega kuni 2 kuupmeetrit minutis.

               (13)

               Praegu kuulub toode CN-koodide ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51 alla.

               (14)

               Käesoleva uurimise taasalustamise eesmärk oli teha kindlaks, kas nn minikompressorid, st paagita, 12-voldise pingega töötavad kompressorid, on hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikuga.

         C.   UURIMISE TULEMUSED

   1.   Metoodika

               (15)

               Selleks et hinnata, kas minikompressorid kuuluvad lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikusse, uuriti, kas minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on ühesuguseid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi ja lõppkasutusalasid. Selleks hinnati minikompressorite ja muude liidus asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite vastastikust asendatavust. Lisaks uuriti, kas minikompressorid olid esialgse uurimisega tegelikult hõlmatud ja analüüsitud.

         2.   Füüsikalised ja tehnilised põhiomadused

               (16)

               Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressorid koosnevad elektrimootorist, mis paneb tööle pumba, mis sellega ühendatud õhuvooliku kaudu puhub pidevalt õhku välja muutuva rõhuga. Minikompressoritel ei ole paaki, tavaliselt puudub neil rõhuregulaator ning need töötavad 12-voldise pingega alalisvooluallika toitel. Need on suhteliselt väikesed ja ei kaalu tavaliselt üle 2-3 kilo, sest need peavad olema hõlpsalt kaasaskantavad. Minikompressorite töötamisaeg on piiratud (tavaliselt kuni 20 minutit) ja nende väljastatava õhuvoolu kogus ei ületa 50 l/min.

               (17)

               Teiselt poolt sisaldab lõplik määrus lisaks selle artiklis 1 ja eespool põhjenduses 12 korratud määratlusele üksikasjalikku teavet muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite kohta. Eelkõige on lõpliku määruse põhjenduses 17 täpsustatud, et „kompressor koosneb tavaliselt pumbast, mis töötab elektrimootori jõul kas otseülekandega või rihmülekandega. Enamikul juhtudel pumbatakse suruõhk paaki ning see väljub rõhuregulaatori ja kummivooliku kaudu. Kompressoritel, eriti suurematel kompressoritel, võivad teisaldamiseks olla rattad.” Selliste kompressorite paak ja õhuregulaator võimaldavad pidevat õhuvoolu. Tavaliselt on sellised kompressorid üsna suured ning need kaaluvad vähemalt 25 kg, tihti rohkemgi. Need on ette nähtud töötama vähemalt 120-voldise pingega vahelduvvoolul, neil ei ole piiratud töötamisaega ja nende väljastatava õhuvoolu kogus on kuni 2 000 l/min.

               (18)

               Seega järeldatakse, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ei ole samasugused.

         3.   Peamised kasutusalad ja vastastikune asendatavus

               (19)

               Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressoreid kasutatakse peamiselt mootorsõidukite juures ja et need on ette nähtud rehvide täispuhumiseks ning et neid müüakse osana rehviparanduskomplektist koos hermeetikuga, mida saab pumbata rehvi torkeaugu sisse. Teatavaid minikompressoreid kasutakse ka majapidamises mänguasjade, pallide, õhkmadratsite ja muude täispuhutavate asjade täispuhumiseks.

               (20)

               Teisest küljest on lõpliku määruse põhjenduses 19 täpsustatud, et „vaatlusalust toodet kasutatakse suruõhutööriistades või pihustamiseks, puhastamiseks, rehvide ja muude esemete täispuhumiseks.” Selliseid kompressoreid saab kasutada teatavate poolprofessionaalsete tegevuste puhul või meisterdamisel suruõhutööriistades või pihustamiseks, värvimiseks või puhastamiseks. Sellist funktsiooni võimaldab reguleeritav pidev õhuvool. Minikompressoritel sellist funktsiooni ei ole.

               (21)

               Kogutud teabest ilmnes, et minikompressorite hind on muude kompressorite hinnast tavaliselt oluliselt madalam. Minikompressorite klientuur on erinev ning neid levitatakse teistsuguste kanalite kaudu kui asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid. Kui minikompressoreid müüakse tavaliselt rehviparanduskomplekti osana (varurehvi vahetamiseks) kas koos sõidukiga või spetsialiseerunud autopoodides või supermarketites (ka mänguasjade täispuhumiseks), leidub muid asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid üksnes spetsialiseerunud meisterdamistoodete kauplustes.

               (22)

               Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning et need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad.

         4.   Esialgses uurimises uuritud toode

               (23)

               Ükski esialgses uurimises koostööd teinud pooltest (kolm ELi tootjat, 14 eksportivat tootjat HRVs ning üks sõltumatu importija liidus) ei olnud seotud minikompressorite tootmise ja/või nendega kauplemisega. Esialgsest uurimisest on selgunud, et minikompressorite kohta ei kogutud sel ajal asjakohast teavet.

               (24)

               Seega näib, et kuigi minikompressoreid selgelt ei välistatud, ei peetud tookord vajalikuks minikompressoreid uurimisega hõlmata.

               (25)

               Seda kinnitab ka esialgse uurimise ajal ühe kaebuse esitaja tehtud avaldus. Vastuseks komisjoni esitatud taotlusele teatas ta selgelt, et tema arvates ei kavatsetud minikompressoreid kaebusega ja sellest tuleneva dumpinguvastase menetlusega hõlmata.

               (26)

               Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoreid ei uuritud esialgse uurimise raames.

         D.   JÄRELDUS TOOTEVALIKU KOHTA

               (27)

               Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutusalad ei ole samasugused. Neil on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad. Lisaks ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise raames. Selle alusel järeldatakse, et minikompressorid ja muud kompressorid on erinevad tooted.

               (28)

               Peaaegu kõik isikud, kes endast käesoleva taasalustatud uurimise käigus teada andsid, nõudsid, et minikompressorid eemaldataks esialgse meetme tootevalikust.

               (29)

               Teisest küljest väitis koostööd tegev ELi minikompressorite tootja, et esialgne meede hõlmas tema tooteid ja et see kaitses tema huvisid õiglaselt. Seega väidetakse, et minikompressoritelt tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks tagasiulatuvalt ja tulevikus, kui minikompressorite kahjustav dumping jätkub.

               (30)

               Selles suhtes märgitakse, et ei see tootja ega ükski teine minikompressorite tootja ei teinud esialgses uurimises koostööd. Lisaks, nagu järeldati põhjenduses 26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise ajal. Samuti märgitakse, et nagu tehti kindlaks käesoleva taasalustatud uurimise käigus, esinevad minikompressorite ja esialgse uurimise käigus uuritud kompressorite vahel olulised erinevused. Seega ei saa kõnealuse ELi minikompressorite tootja seisukoht muuta käesoleva taasalustatud uurimise järeldusi.

               (31)

               Seoses kaebusega, mis käsitles minikompressorite kahjustava dumpingu jätkumist ja võimalikku dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, tuleks märkida, et nagu selgitatud põhjendustes 23-26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise käigus ja et praeguse taasalustatud uurimise raames ei saa kindlaks teha, kas kahjustav dumping toimus või leiab aset, sest käesolev uurimine piirdub esialgse meetme tootevaliku täpsustamisega.

               (32)

               Pärast tulemuste avalikustamist kordas ELi minikompressorite tootja oma seisukohta ja leidis, et kui minikompressorid jäetaks tagasiulatuvalt meetmete reguleerimisalast välja, tugevdaks see tagasiulatuvalt nende konkurentide positsiooni HRVs ja moonutaks konkurentsi.

               (33)

               Selles suhtes korratakse, et taasalustatud uurimise käigus ei analüüsitud minikompressorite turuolukorda ega kavatsetud seda teha. Selle eesmärk oli üksnes selgitada, kas minikompressorid erinevad esialgse uurimise käigus uuritud kompressoritest. Uurimise tulemus ei peaks moonutama ühegi turu olukorda, vaid tooma selgust seoses kohaldatavate tollimaksudega.

               (34)

               Pärast tulemuste avalikustamist arvas üks koostööd tegev importija, et minikompressorid on tegelikult pumbad ja ükski kompressorite suhtes kohaldatav tollimaks ei ole oma olemuselt kohaldatav pumpade suhtes, mis olid esialgse meetme tootevalikust sõnaselgelt välja jäetud.

               (35)

               Selles suhtes tuleks märkida, et käesolev taasalustatud uurimine ei toeta sellist tõlgendust ning et minikompressorid on tehnilisest vaatepunktist selgelt kompressorid, sest kuigi nad liigutavad õhku ühest kohast teise (nagu pumbadki), pressivad nad lisaks õhu kokku selles seadmes, mille külge nad on ühendatud.

               (36)

               Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressorid (st paagita, 12-voldise pingega toiteallikaga töötavad kompressorid) erinevad esialgses uurimises uuritud kompressoritest.

               (37)

               Kuna minikompressorid ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud minikompressorite impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu. Järelikult tuleks tagasiulatuvalt täpsustada asjaomase meetme kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust.

         E.   TAGASIULATUV KOHALDAMINE

               (38)

               Kuna praegune uurimise taasalustamine piirdub tootevaliku määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud minikompressoreid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast.

               (39)

               Järelikult tuleks määruse (EÜ) nr 261/2008 alusel Hiina Rahvavabariigist imporditud minikompressorite impordilt makstud ja kontodel kirjendatud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega. Selle tagamiseks, et asjaomased importijad ei saaks selliseid tagasimakseid nõuda kõnealustes õigusaktides sätestatud tähtaegade tõttu, juhuks kui need tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 261/2008 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

      „1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditavatele Hiina Rahvavabariigist pärit kolbkompressoritele (välja arvatud kolbkompressorite pumbad) tootlikkusega kuni 2 kuupmeetrit minutis, mis kuuluvad CN-koodide ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51 alla (TARICi koodid 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 ja 8414805199). Nn minikompressorid, st paagita, 12-voldise pingega töötavad kompressorid, mis kuuluvad eespool nimetatud CN-koodide alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla.”

   Artikkel 2
   Määruse (EÜ) nr 261/2008 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul tuleb kas vähendada või tagasi maksta lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 261/2008 esmase versiooni artikli 1 lõike 1 alusel on tasutud või mille kohta on tehtud arvestuskanne.
   Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt. Juhul kui nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artikli 236 lõikes 2 sätestatud tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 21. märtsist 2008.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. detsember 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. NOWAK

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT C 314, 21.12.2006, lk 2.

      (3)  ELT L 81, 20.3.2008, lk 1.

      (4)  ELT C 73, 23.3.2010, lk 39.

      (5)  ELT C 98, 30.3.2011, lk 22.

      (6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1867, 20. oktoober 2016, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa

text:
               21.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 286/32

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1867,
   20. oktoober 2016,
   millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriigid on vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a kohustatud aktsiisimaksust vabastama mis tahes liikmesriigi nõuete kohaselt täielikult denatureeritud alkoholi, kui need nõuded on vastavalt kõnealuse artikli lõigete 3 ja 4 tingimustele nõuetekohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud.

               (2)

               Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti a kohaselt igas liikmesriigis alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutatavad denaturandid on esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 3199/93 (2) lisas.

               (3)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 162/2013 (3) on kehtestatud alkoholi täieliku denatureerimise ühtne meetod. Selle ühtse meetodi kohaselt kasutatakse ühe hektoliitri absoluutse etanooli kohta kolm liitrit isopropüülalkoholi (IPA), kolm liitrit metüületüülketooni (MEK) ja üks gramm denatooniumbensoaati. Kõnealuse ühtse meetodiga sooviti asendada eri riiklikud denatureerimismeetodid, et ennetada maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

               (4)

               Ehkki nimetatud ühtne denatureerimismeetod on tunnistatud usaldusväärseks, tõhusaks ja pettusevastases võitluses tulemuslikuks ning samal ajal juhuslikku või tahtlikku tarbimist ennetavaks, ei ole seda enamikus tööstuslikes kasutusvaldkondades kasutusele võetud, peamiselt selle meetodi suurema kulukuse tõttu mõne riikliku denatureerimismeetodiga võrreldes. Riiklike denatureerimismeetodite paljusus vähendab järelevalve tõhusust ja loob võimalused pettuste sooritamiseks.

               (5)

               Pädevate asutustega arutelu tulemusena ja tööstusharu seisukohti arvesse võttes on jõutud ühtse denatureerimismeetodi suhtes konsensusele. Kõnealune meetod on odavam, kuna selles nõutakse väiksema koguse isporpopüülalkoholi (IPA), metüületüülketooni (MEK) ja denatooniumbensoaadi kasutamist absoluutse etanooli hektoliitri kohta, ent samal ajal tagatakse sellega piisav ennetamise tase.

               (6)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 3199/93 lisast välja jätta kõik riiklikud denatureerimismeetodid. Liikmesriikides, kus jätkatakse riiklike denatureerimismeetodite kasutamist, tehakse seda vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b tingimustele, millega nähakse ette inimtoiduks mitte ette nähtud toodete tootmiseks kasutatava dentaureeritud alkoholi vabastamine ühtlustatud aktsiisimaksust.

               (7)

               Komisjon edastas kõik direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 3 osutatud teatised teistele liikmesriikidele.

               (8)

               Teatavaks tehtud nõuete kohta ei ole esitatud ühtki direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 4 osutatud vastuväidet.

               (9)

               On asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik, mis võimaldab tööstusharul kohaneda uue ühtse denatureerimismeetodiga ja täita olemasolevad lepingulised kohustused.

               (10)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 3199/93 vastavalt muuta.

               (11)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 3199/93 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. oktoober 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.

      (2)  Komisjoni 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 288, 23.11.1993, lk 12).

      (3)  Komisjoni 21. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 162/2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 3199/93 (aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta) lisa (ELT L 49, 22.2.2013, lk 55).

      LISA

            „LISA

                        1.

                        Alkoholi täielikuks denatureerimiseks kasutada lubatud toodete loetelu koos vastavate Chemical Abstracts Service'i (CAS) registreerimisnumbritega:

                                    denatooniumbensoaat

                                    CASi nr: 3734-33–6

                                    isopropüülalkohol (IPA)

                                    CASi nr: 67–63-0

                                    metüületüülketoon (butanoon) (MEK)

                                    CASi nr: 78–93-3.

                        2.

                        Lubatud toodete sünonüümsed nimetused liidu eri ametlikes keeltes on esitatud Euroopa keemiliste ainete tolliloetelu andmebaasis.

                        3.

                        Mõistet „absoluutne etanool“ kasutatakse käesolevas lisas kooskõlas Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) terminoloogiaga.

                        4.

                        Kõikides liikmesriikides kasutatav ühtne denatureerimismeetod alkoholi täielikuks denatureerimiseks on järgmine.
                        Ühe hektoliitri absoluutse etanooli kohta lisatakse järgmised ained:

                                    —

                                    1,0 liitrit isopropüülalkoholi (IPA),

                                    —

                                    1,0 liitrit metüületüülketooni (MEK),

                                    —

                                    1,0 grammi denatooniumbensoaati.

                        5.

                        Denatureeritud alkoholile võib lisada värvainet, et anda sellele iseloomulik värvus, mis muudab selle kergesti äratuntavaks.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 225/2014, 28. veebruar 2014 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Höri Bülle (KGT)]

text:
               11.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 70/10

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 225/2014,
   28. veebruar 2014,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Höri Bülle (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Höri Bülle” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Höri Bülle” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. veebruar 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 293, 9.10.2013, lk 16.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      SAKSAMAA
      Höri Bülle (KGT)