title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, 7. jaanuar 2013 , milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil liitu  EMPs kohaldatav tekst

text:
                  20.2.2013

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 47/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 139/2013,
         7. jaanuar 2013,
         milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil liitu
         (kodifitseeritud tekst)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eelkõige artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkti b,
         võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A I lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eelkõige selle artikli 17 lõike 2 punkti b, artikli 17 lõiget 3 ning artikli 18 lõike 1 esimest ja neljandat taanet,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni 23. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 318/2007, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil ühendusse, (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

                     (2)

                     Pärast kõrge patogeensusega Aasia tüvega linnugripi puhanguid 2004. aastal Kagu-Aasias võttis komisjon vastu mitu otsust, millega keelati teiste kaupade seas ka muude lindude kui kodulindude import asjaomastest kolmandatest riikidest.

                     (3)

                     Et anda ülevaade vangistuses elavate lindude impordi tagajärjel tekkida võivast ohust, palus komisjon 13. aprillil 2005 Euroopa Toiduohutusametit (EFSA) esitada teaduslik arvamus ohtude kohta, mida põhjustab metslindude ja vangistuses elavate lindude import kolmandatest riikidest.

                     (4)

                     Pärast seda palvet võttis EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon oma 26.-27. oktoobri 2006. aasta koosolekul vastu teadusliku arvamuse loomatervishoiu ja loomade heaolu ohtude kohta, mis on seotud muude lindude kui kodulindude impordiga Euroopa Liitu. Kõnealuses arvamuses määratakse kindlaks võimalikud vahendid ja valikuvõimalused, mille abil saaks vähendada mis tahes tuvastatud ohtu loomade tervisele, mis on seotud muude lindude kui kodulindude impordiga.

                     (5)

                     Üks EFSA teadusliku arvamuse soovitus on seotud kontrollide tegemisega muid linde kui kodulinde liitu eksportivates kolmandates riikides. Nakatunud lindude liitu importimise tõenäosust peaks kõige rohkem vähendama ekspordikohtades tehtavad parandused. Seetõttu tuleks käesolevas määruses kehtestada imporditingimused nii, et import oleks lubatud ainult neist kolmandatest riikidest, millel on kõnealuste lindude liitu importimise luba.

                     (6)

                     Teine EFSA soovitus on seotud looduses püütud lindude impordiga. Teaduslikus arvamuses kirjeldatakse ohtu, mida põhjustavad linnud, kes võivad olla saanud nakkuse nii teistelt nakatunud metslindudelt ja saastunud keskkonnast kui ka nakatunud kodulindudelt. Võttes arvesse rändlindude rolli linnugripi levitamisel Aasiast Euroopasse 2005. ja 2006. aastal, on asjakohane piirata muude lindude kui kodulindude importi ainult vangistuses kasvatatud lindudega.

                     (7)

                     Looduses püütud ja vangistuses kasvatatud lindude vahel on väga harva võimalik kindlat vahet teha. Märgistamismeetodeid saab kohaldada mõlemat tüüpi lindude suhtes, ilma et nende vahel oleks võimalik vahet teha. Seetõttu on asjakohane piirata muude lindude kui kodulindude importi paljundusettevõtetega, kelle kolmanda ekspordiriigi pädev asutus on heaks kiitnud, ning kehtestada selleks heakskiitmiseks teatud miinimumnõuded.

                     (8)

                     Imporditud linnud tuleks transportida liikmesriigis otse heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse, kuhu nad peaks jääma nii kauaks, kuni on välistatud linnugripi või Newcastle’i haigusega nakatumine.

                     (9)

                     Kui heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses on linnugripi või Newcastle’i haigusega nakatumise kahtlus, on asjakohane oodata, kuni kahtlus on leidnud kinnitust, et välistada muud haigusnähtude põhjused, enne kui alustatakse lindude tapmist ja hävitamist asjaomastes ruumides.

                     (10)

                     Linnugripi tõrjumisel saadud kogemuse arvesse võtmiseks võeti vastu nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate liidu meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5). Nimetatud direktiivi alusel võeti vastu komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsus 2006/437/EÜ, millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga (6) ning milles sätestatakse ühenduse tasandil diagnostilised menetlused, proovivõtumeetodid ja linnugripi puhangu kindlakstegemiseks tehtavate laboriuuringute tulemuste hindamise kriteeriumid. Nimetatud otsust tuleb arvesse võtta nimetatud heakskiidetud karantiiniasutustes ja -keskustes lindude gripi diagnoosimise korra sätestamisel.

                     (11)

                     Selleks, et tagada imporditud lindude jõudmine määratud heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse mõistliku aja jooksul, on asjakohane kehtestada täiendavad impordimenetlused seoses lindude veoga liitu sisenemisel piiripunktist heakskiidetud karantiiniasutustesse või -keskustesse.

                     (12)

                     Heakskiidetud karantiinikeskused ja -asutused, mille nimekirjad tuleb avaldada liikmesriikidel, peaks järgima teatud minimaalseid tingimusi.

                     (13)

                     Mõne linnu importi reguleerivad teised liidu õigusaktid. Seega tuleks nende lindude import käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.

                     (14)

                     Selliste kirjatuvide, kes tuuakse liitu, kus nad vabastatakse, et nad saaksid oma päritolukohta tagasi lennata, põhjustatav oht loomade tervisele on niisugune, et nad tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.

                     (15)

                     Lisaks kehtivad mõnes kolmandas riigis liidu õigusaktidega samaväärsed loomatervishoiu nõuded. Seega tuleks lindude import neist riikidest käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta.

                     (16)

                     Sellise lindude puhul, kellel leitakse heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses madala patogeensusega lindude gripp või Newcastle’i haigus, tuleks kaaluda ka teatud erandeid juhtudel, kui haiguse esinemine ei kujuta endast ohtu liidu loomade tervisele.

                     (17)

                     Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Sisu
            Käesolevas määruses sätestatakse loomatervishoiu nõuded teatavate lindude importimisel liitu I lisas nimetatud kolmandatest riikidest või nende osadest ning selle impordiga seotud karantiinitingimused.

            Artikkel 2
            Reguleerimisala
            Käesolevat määrust kohaldatakse lindude suhtes.
            Seda ei kohaldata siiski järgmiste lindude suhtes:

                        a)

                        kodulinnud;

                        b)

                        sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiidetud kaitseprogrammide tarvis imporditud linnud;

                        c)

                        direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 1 nimetatud lemmikloomad, kellega on kaasas omanik;

                        d)

                        loomaaedade, tsirkuste, lõbustusparkide ja katsete jaoks ette nähtud linnud;

                        e)

                        direktiivi 92/65/EMÜ artikli 13 kohaselt heakskiidetud asutustesse, instituutidesse ja keskustesse saadetavad linnud;

                        f)

                        kirjatuvid, kes tuuakse liidu territooriumile kolmandast naaberriigist, kus nad tavaliselt elavad, ning vabastatakse seal kohe eeldusel, et nad lendavad tagasi sellesse kolmandasse riiki;

                        g)

                        Andorrast, Liechtensteinist, Monacost, Norrast, San Marinost, Šveitsist ja Vatikani Linnriigist imporditud linnud.

            Artikkel 3
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2005/94/EÜ mõisteid, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 punktis 4 toodud kodulindude mõiste. Käesoleva määruse mõistes on kodulinnud kanad, kalkunid, pärlkanad, pardid, haned, vutid, tuvid, faasanid, nurmkanad ja silerinnalised linnud (Ratitae), keda kasvatatakse või hoitakse tehistingimustes tõuaretuse eesmärgil, toiduks ette nähtud liha või munade tootmiseks või jahilinnuvarude taastootmiseks.
            Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        a)

                        „linnud” – kõik linnud, välja arvatud need, mis on nimetatud artikli 2 teises lõigus;

                        b)

                        „heakskiidetud paljundusettevõte” on:

                                    i)

                                    ainult lindude paljundamiseks mõeldud asutus ja

                                    ii)

                                    asutus, mida eksportiva kolmanda riigi pädev asutus on artiklis 4 ja II lisas sätestatud tingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;

                        c)

                        „vangistuses kasvanud linnud” – linnud, kes ei ole püütud loodusest, vaid on sündinud vanematest, kes on vangistuses paaritunud või muul viisil sugurakke üle kandnud;

                        d)

                        „liitekohata jalarõngas” – rõngas või pael, mis moodustab ühtse, ilma katkestuse või liitekohata ringi, mida ei ole kuidagi rikutud ja mis on sellise suurusega, et seda ei saa täiskasvanud linnu jalalt eemaldada pärast jalale kinnitamist linnu esimestel elupäevadel, ning on kommertseesmärgil selleks otstarbeks toodetud;

                        e)

                        „heakskiidetud karantiiniasutus” – muud ruumid peale karantiinikeskuste:

                                    i)

                                    kus imporditud linde karantiinis hoitakse;

                                    ii)

                                    mida pädev asutus on artiklis 6 ja IV lisas sätestatud miinimumtingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;

                        f)

                        „heakskiidetud karantiinikeskus” – ruumid:

                                    i)

                                    kus imporditud linde karantiinis hoitakse;

                                    ii)

                                    kus asub mitu tegevuslikult ja füüsiliselt üksteisest eraldatud üksust ning mille igas üksuses hoitakse üksnes ühe ja sama partii linde, kelle tervislik seisund on ühesugune, ning seega moodustab iga üksus ühe epidemioloogilise üksuse;

                                    iii)

                                    mida pädev asutus on artiklis 6 ja IV lisas sätestatud miinimumtingimustele vastavuse eesmärgil kontrollinud ja heaks kiitnud;

                        g)

                        „sentinell-linnud” – kodulinnud, keda kasutatakse karantiinis diagnostilise abina;

                        h)

                        „diagnostikakäsiraamat” – otsuse 2006/437/EÜ lisas sätestatud lindude gripi diagnostika käsiraamat.

            Artikkel 4
            Heakskiidetud paljundusettevõtted
            Heakskiidetud paljundusettevõtted peavad vastama järgmistele tingimustele:

                        a)

                        paljundusettevõte peab olema pädeva asutuse poolt heaks kiidetud II lisas sätestatud tingimuste kohaselt ja talle peab olema antud loanumber;

                        b)

                        nimetatud asutus peab olema edastanud selle loanumbri komisjonile;

                        c)

                        paljundusettevõtte nimi ja loanumber peavad olema kantud komisjoni koostatud paljundusettevõtete loendisse;

                        d)

                        pädev asutus peab paljundusettevõtte tegevusloa tühistama või peatama kohe, kui paljundusettevõte enam ei vasta II lisa nõuetele, ning sellest tuleb komisjonile kohe teatada.

            Artikkel 5
            Imporditingimused
            Lindude importimine on lubatud üksnes siis, kui linnud vastavad järgmistele tingimustele:

                        a)

                        linnud on vangistuses kasvanud;

                        b)

                        linnud pärinevad I lisas nimetatud kolmandatest riikidest või nende osadest;

                        c)

                        linnud on pärit heakskiidetud paljundusettevõtetest, mis vastavad artiklis 4 sätestatud tingimustele;

                        d)

                        lindudele tehti 7–14 päeva enne teelesaatmist laboratoorne viiruse avastamise proov ja saadi negatiivne tulemus kõikide lindude gripi viiruste ja Newcastle’i haiguse viiruse esinemise suhtes;

                        e)

                        linnud ei ole lindude gripi vastu vaktsineeritud;

                        f)

                        lindudega on kaasas III lisas esitatud näidisele vastav veterinaartõend (edaspidi „veterinaartõend”);

                        g)

                        linnud on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 (7) artikli 66 lõikele 2 märgistatud individuaalse identifitseerimisnumbriga kordumatult tähistatud liitekohata jalarõnga või mikrokiibi abil;

                        h)

                        punktis g ette nähtud jalarõngale või mikrokiibile kantud individuaalne identifitseerimisnumber peab sisaldama vähemalt järgmist:

                                    —

                                    identifitseerimist teostava kolmanda ekspordiriigi ISO kood,

                                    —

                                    kordumatu seerianumber;

                        i)

                        punktis g ette nähtud individuaalne identifitseerimisnumber peab olema märgitud veterinaartõendile;

                        j)

                        linde veetakse uutes transportimisvahendites, mis on väliselt eristatavad neile kantud identifitseerimisnumbri abil, mis peab vastama veterinaartõendil märgitud identifitseerimisnumbrile.

            Artikkel 6
            Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused
            Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused peavad vastama IV lisas sätestatud miinimumtingimustele.
            Iga liikmesriik koostab nimekirja heakskiidetud karantiiniasutustest ja -keskustest ning nende loanumbritest, ajakohastab seda ning teeb nimekirja komisjonile, teistele liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks.

            Artikkel 7
            Lindude otsevedu heakskiidetud karantiiniasutustesse või -keskustesse
            Linnud transporditakse piiripunktist puurides või kastides otse heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse.
            Veo kogukestus piiripunktist karantiiniasutuse või -keskuseni ei tohi tavaliselt kesta kauem kui üheksa tundi.
            Kui veoks kasutatakse sõidukeid, peavad need olema pädevate asutuste poolt võltsimiskindla plommiga suletud.

            Artikkel 8
            Tõendamine
            Importijad või nende esindajad peavad esitama kirjaliku tõendi karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutava isiku allkirjaga, mis kinnitab, et linnud pannakse karantiini; tõend peab olema selle liikmesriigi ametlikus keeles, kuhu linnud viiakse.
            See tõend peab

                        a)

                        kandma selgelt karantiiniasutuse või -keskuse nimetust, aadressi ja loanumbrit;

                        b)

                        jõudma elektronposti või faksi teel piiripunkti enne partii saabumist piiripunkti või esitab selle teabe importija või tema esindaja vahetult enne lindude vabastamist piiripunktist.

            Artikkel 9
            Lindude transiitvedu liidus
            Kui linnud tuuakse liitu muu liikmesriigi kui sihtliikmesriigi kaudu, tuleb võtta kõik meetmed tagamaks, et partii jõuab ettenähtud sihtliikmesriiki.

            Artikkel 10
            Lindude veo seire

               1.   Kui liidu õigusaktidega nähakse ette lindude seire nende liikumisel piiripunktist heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse, peab toimuma järgmine teabevahetus:

                           a)

                           asjaomase piiripunkti riiklik veterinaararst teavitab saadetise sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutavat pädevat asutust lindude päritolust ja sihtkohast TRACESi süsteemi kaudu;

                           b)

                           sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutav isik teatab ühe tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist karantiiniasutusse või -keskusesse elektronposti või faksi teel sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutavale riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest sihtkohta;

                           c)

                           sihtkohas asuva heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutav riiklik veterinaararst teatab TRACESi süsteemi kaudu kolme tööpäeva jooksul pärast saadetise saabumist karantiiniasutusse või -keskusesse temale partii saatmisest teatanud asjaomase piiripunkti riiklikule veterinaararstile saadetise saabumisest sihtkohta.

               2.   Kui piiripunkti eest vastutavale pädevale asutusele esitatakse kinnitus selle kohta, et heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse saatmiseks ettenähtuna deklareeritud linnud ei ole kolme päeva jooksul alates saadetise eeldatavast karantiiniasutusse või -keskusesse saabumise ajast sinna jõudnud, võtab pädev asutus saadetise eest vastutava isiku suhtes vajalikke meetmeid.

            Artikkel 11
            Karantiinitingimused

               1.   Linnud pannakse heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses vähemalt 30 päevaks karantiini (edaspidi „karantiin”).

               2.   Riiklik veterinaararst kontrollib karantiinitingimusi iga partii puhul vähemalt karantiini alguses ja lõpus; see hõlmab suremuse arvestuse kontrollimist ja lindude kliinilist läbivaatust igas heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse üksuses.
               Kui haigusolukord seda nõuab, peab riiklik veterinaararst tegema kontrolle sagedamini.

            Artikkel 12
            Uuringud, proovide võtmine ja analüüside tegemine saadetisele karantiinis oleku ajal

               1.   Pärast lindude paigutamist karantiini tehakse V lisas sätestatud uuringud, võetakse proovid ja tehakse analüüsid lindude gripi ja Newcastle’i haiguse avastamiseks.

               2.   Kui kasutatakse sentinell-linde, tuleb igas heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse üksuses kasutada vähemalt kümmet sentinell-lindu.

               3.   Uuringutel, proovide võtmisel ja analüüside tegemisel kasutatavad sentinell-linnud peavad olema

                           a)

                           vähemalt kolme nädala vanused ja neid võib kasutada sel eesmärgil ainult ühe korra;

                           b)

                           tuvastatavad jalarõnga või muu eemaldamatu märgise abil;

                           c)

                           vaktsineerimata ning neilt peab olema võetud 14 päeva jooksul enne karantiini algust lindude gripi ja Newcastle’i haiguse proovid, mille tulemused on olnud seronegatiivsed;

                           d)

                           paigutatud heakskiidetud karantiiniasutusse või heakskiidetud karantiinikeskuse üksusesse enne lindude saabumist ning nad peavad olema lindudele võimalikult lähedal, et oleks tagatud sentinell-lindude kokkupuude karantiinilindude väljaheidetega.

            Artikkel 13
            Tegevus heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses haiguskahtluse korral

               1.   Kui heakskiidetud karantiiniasutuses kahtlustatakse karantiini ajal, et üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb võtta järgmised meetmed:

                           a)

                           pädev asutus kehtestab heakskiidetud karantiiniasutuse suhtes ametliku järelevalve;

                           b)

                           nakatunud lindudelt ja sentinell-lindudelt võetakse V lisa punkti 2 kohaselt lindude viroloogiliseks uuringuks proovid, mida vastavalt analüüsitakse;

                           c)

                           ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiiniasutusse tuua ega sealt välja viia, kuni kahtlus on välistatud.

               2.   Kui lindude gripi või Newcastle’i haiguse kahtlus asjaomases heakskiidetud karantiiniasutuses on leidnud kinnitust, nagu lõikes 1 viidatud, tuleb võtta järgmised meetmed:

                           a)

                           heakskiidetud karantiiniasutuses tapetakse ja hävitatakse kõik linnud ja sentinell-linnud;

                           b)

                           heakskiidetud karantiiniasutus tuleb puhastada ja desinfitseerida;

                           c)

                           linde ei tohi viia heakskiidetud karantiiniasutusse enne 21 päeva möödumist lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest.

               3.   Kui heakskiidetud karantiinikeskuses rakendatava karantiini ajal kahtlustatakse, et üks või mitu karantiinikeskuse üksuse lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb võtta järgmised meetmed:

                           a)

                           pädev asutus kehtestab heakskiidetud karantiinikeskuse suhtes ametliku järelevalve;

                           b)

                           kõnealustelt lindudelt ja sentinell-lindudelt võetakse V lisa punkti 2 kohaselt lindude viroloogiliseks uuringuks proovid, mida vastavalt analüüsitakse;

                           c)

                           ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiinikeskusesse tuua ega sealt välja viia, kuni kahtlus on välistatud.

               4.   Kui lindude gripi või Newcastle’i haiguse kahtlus heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomases üksuses on leidnud kinnitust, nagu lõikes 3 viidatud, tuleb võtta järgmised meetmed:

                           a)

                           heakskiidetud karantiiniasutuse asjaomases üksuses tapetakse ja hävitatakse kõik linnud ja sentinell-linnud;

                           b)

                           asjaomane üksus puhastatakse ja desinfitseeritakse;

                           c)

                           võetakse järgmised proovid:

                                       i)

                                       kui kasutatakse sentinell-linde, võetakse neilt mitte enne, kui asjaomase üksuse lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud 21 päeva, V lisas ette nähtud proovid seroloogiliseks uuringuks, või

                                       ii)

                                       kui sentinell-linde ei kasutata, võetakse teiste karantiiniüksuste lindudelt 7.–15. päeval pärast asjaomase üksuse lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist V lisa punktis 2 ette nähtud proovid seroloogiliseks uuringuks;

                           d)

                           ühtegi lindu ei tohi heakskiidetud karantiinikeskusest välja viia enne, kui punktis c kirjeldatud proovivõtu tulemused on tunnistatud negatiivseks.

               5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest.

            Artikkel 14
            Heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses madala patogeensusega lindude gripi või Newcastle’i haiguse kohta saadud positiivse tulemusega seotud erandid

               1.   Kui karantiini ajal leitakse, et üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu on nakatunud madala patogeensusega lindude grippi (MPLG) või Newcastle’i haigusesse, võib pädev asutus lubada riskianalüüsi alusel erandeid artikli 13 lõike 2 punktis a ja artikli 13 lõike 4 punktis a sätestatud meetmetest juhul, kui need erandid ei sea ohtu haiguste tõrjet (edaspidi „erand”).
               Liikmesriigid peavad komisjoni niisugustest eranditest kohe teavitama.

               2.   Kui riiklik veterinaararst kontrollib heakskiidetud karantiiniasutust või -keskust, millele on tehtud erand ning üks või mitu lindu ja/või sentinell-lindu leitakse olevat nakatunud madala patogeensusega lindude grippi või Newcastle’i haigusesse, tuleb järgida lõigetes 3–7 sätestatud meetmeid.
               Liikmesriigid peavad komisjoni niisugustest meetmetest kohe teavitama.

               3.   Madala patogeensusega lindude gripi positiivse leiu korral tuleb diagnostikakäsiraamatus ette nähtud standardproovide asemel heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse igast üksusest võtta 21 päeva pärast madala patogeensusega linnugripi viimast leidu ja 21-päevaste intervallide järel laborikatseteks järgmised proovid:

                           a)

                           proovivõtu ajal seal leiduvate surnud sentinell-lindude või teiste lindude proovid;

                           b)

                           hingetoru / kitsa suuneelu ja kloaagi-tampooniproovid vähemalt 60 linnult või kõigilt lindudelt, kui neid on heakskiidetud karantiiniasutuses või heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomases üksuses vähem kui 60; kui linnud on väikesed, eksootilised ning pole kättevõtmisega harjunud või nende kättevõtmine võib olla inimestele ohtlik, tuleb proovid võtta värsketest väljaheidetest; proovide võtmine ja nende laboratoorsed uuringud peavad jätkuma seni, kuni saadakse kaks järjestikust 21-päevase intervalliga negatiivset laboritulemust.

                     Pädev asutus võib siiski riskide hindamise tulemuste põhjal lubada kõrvalekaldumisi käesolevas lõikes sätestatud proovide arvust.

               4.   Newcastle’i haiguse positiivse leiu korral võib pädev asutus lubada erandit ainult juhul, kui 30 päeva pärast viimase sellesse haigusesse nakatunud linnu surma või kliinilist paranemist on V lisa punktide 1 ja 2 kohase proovivõtu tulemused negatiivsed, võtmata arvesse sätestatud aega.

               5.   Linde ei tohi karantiinist vabastada enne, kui vähemalt lõikes 3 ette nähtud laboratoorsete uuringute periood on möödas.

               6.   Heakskiidetud karantiiniasutus või heakskiidetud karantiinikeskuse asjaomane üksus tuleb pärast tühjendamist puhastada ja desinfitseerida. Kõik tõenäoliselt saastunud materjalid ja jäätmed ning samuti lõikes 3 ette nähtud laborikatsete jooksul kogunenud jäätmed tuleb kõrvaldada viisil, mis tagab, et haigusetekitaja ei levi, ning hävitada viisil, mis tagab madala patogeensusega lindude gripi või Newcastle’i haiguse viiruse hävimise.

               7.   Heakskiidetud karantiiniasutust või -keskust ei tohi taasasustada enne, kui lõikes 6 ette nähtud lõplikust puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud 21 päeva.

            Artikkel 15
            Tegevus klamüdioosikahtluse korral
            Kui heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses rakendatava karantiini ajal kahtlustatakse või saadakse kinnitust, et papagoilised on nakatunud ornitoosi, tuleb kõiki linde selles saadetises ravida pädeva asutuse heakskiidetud meetodil ning karantiini tuleb pikendada vähemalt kaks kuud pärast viimast registreeritud haigusjuhtu.

            Artikkel 16
            Karantiinist vabastamine
            Linnud võib heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse karantiinist vabastada üksnes riikliku veterinaararsti kirjalikul loal.

            Artikkel 17
            Teavitamis- ja aruandlusnõuded

               1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses avastatud linnugripi või Newcastle’i haiguse juhtumist 24 tunni jooksul.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal järgmise teabe:

                           a)

                           heakskiidetud karantiiniasutuste ja -keskuste kaudu imporditud lindude arvu liikide ja heakskiidetud päritolu paljundusettevõtete kaupa;

                           b)

                           teave imporditud lindude suremuse kohta alates päritoluriigis tehtavast veterinaarkontrollist kuni karantiiniaja lõpuni;

                           c)

                           lindude gripi, Newcastle’i haiguse ja ornitoosi positiivsete leidude arv heakskiidetud karantiiniasutustes ja -keskustes.

            Artikkel 18
            Karantiiniga seotud kulud
            Kõik käesoleva määruse kohaldamisest tulenevad karantiinikulud kannab importija.

            Artikkel 19
            Kehtetuks tunnistamine
            Määrus (EL) nr 318/2007 tunnistatakse kehtetuks.
            Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga

            Artikkel 20
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 7. jaanuar 2013

                  Komisjoni nimel

                  president

               José Manuel BARROSO

            (1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

            (2)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

            (3)  ELT L 84, 24.3.2007, lk 7.

            (4)  Vt VI lisa.

            (5)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

            (6)  ELT L 237, 31.8.2006, lk 1.

            (7)  ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.

            I LISA

               Loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida vangistuses kasvanud linde

                        1.

                        Komisjoni määruse (EÜ) nr 798/2008 (1) I lisa 1. osa tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandad riigid või nende osad, mille jaoks on kõnealuse tabeli 4. veerus esitatud muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlindude veterinaarsertifikaadi näidis.

                        2.

                        Argentina.

                        3.

                        Filipiinid: National Capital Region.

               (1)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

            II LISA

               Artikli 4 kohast kolmanda päritoluriigi paljundusettevõtete heakskiitmist reguleerivad tingimused

            1.   PEATÜKK

               Paljundusettevõtete heakskiitmine

            Artikli 4 kohase heakskiidu saamiseks peab paljundusettevõte vastama käesolevas peatükis esitatud nõuetele.

                        1)

                        Paljundusettevõte peab olema selgelt piiritletud ja ümbrusest eraldatud või peavad loomad olema piiratud ja asuma nii, et nad ei ohusta nende loomade tervist, keda peetakse loomakasvatusettevõtetes, mille sanitaarseisund võib halveneda.

                        2)

                        Paljundusettevõttel peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased karantiiniruumid ning heakskiidetud kord heakskiitmata asutustest toodavate loomade jaoks.

                        3)

                        Paljundusettevõtte eest vastutaval isikul peab olema piisav linnukasvatuse kogemus.

                        4)

                        Paljundusettevõte peab olema vaba lindude gripist, Newcastle’i haigusest ja ornitoosist; et paljundusettevõte neist haigustest vabaks tunnistada, hindab pädev asutus vähemalt heakskiitmise taotlusele eelneva kolme aasta jooksul registreeritud andmeid loomade tervisliku seisundi kohta ja paljundusettevõttes loomadega tehtud kliiniliste ja laboratoorsete katsete tulemusi. Uued paljundusettevõtted kiidetakse siiski heaks ainult neis tehtud kliiniliste ja laboratoorsete katsete tulemuste alusel.

                        5)

                        Paljundusettevõte peab pidama ajakohastatud arvestust järgmise kohta:

                                    a)

                                    paljundusettevõttes olevate igat liiki loomade arv ja andmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral individuaalne identifitseerimistunnus);

                                    b)

                                    paljundusettevõttesse toodavate või sealt välja viidavate loomade arv ja andmed (vanus, sugu, liik ja vajaduse korral individuaalne identifitseerimistunnus), samuti teave nende päritolu või sihtkoha, ettevõttest algava või seal lõppeva veo ning loomade tervisliku seisundi kohta;

                                    c)

                                    vereanalüüside või muude diagnostiliste protseduuride tulemused;

                                    d)

                                    haigusjuhud ja vajaduse korral määratud ravi;

                                    e)

                                    paljundusettevõttes surnud loomade, kaasa arvatud surnult sündinud loomade surmajärgsete uuringute tulemused;

                                    f)

                                    eraldatuse või karantiini vältel tehtud tähelepanekud.

                        6)

                        Paljundusettevõttel peab olema kokkulepe pädeva laboratooriumiga surmajärgsete uuringute tegemiseks või üks või mitu sobivat ruumi, kus pädev isik võib heakskiidetud veterinaararsti järelevalve all kõnealuseid kontrolle tehda.

                        7)

                        Paljundusettevõttel peab olema sobiv kord või kohapealsed võimalused haiguse tõttu surnud või surmatud loomade surnukehade nõuetekohaseks kõrvaldamiseks.

                        8)

                        Paljundusettevõte peab tagama lepingu või aktiga kolmanda ekspordiriigi pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ja tema alluvuses töötava veterinaararsti teenused; veterinaararst

                                    a)

                                    tagab, et asjaomases riigis valitseva haigusolukorraga seotud haiguse järelevalve- ja kontrollimeetmed on heaks kiitnud pädev asutus ning et neid kohaldatakse paljundusettevõttes. Sellised meetmed hõlmavad

                                                i)

                                                iga-aastast haiguse järelevalve kava, kaasa arvatud loomade kontrolli zoonooside osas,

                                                ii)

                                                nakkushaiguse kahtlusega loomade kliinilist, laboratoorset ja surmajärgset analüüsimist,

                                                iii)

                                                vajaduse korral vastuvõtlike loomade vaktsineerimist nakkushaiguste vastu vastavalt maailma loomatervishoiu organisatsiooni maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatule;

                                    b)

                                    tagab, et igast kahtlasest surmast või igast muust sümptomist, mis viitab loomade haigestumisele lindude grippi, Newcastle’i haigusesse või ornitoosi, teatatakse viivitamata kolmanda riigi pädevale asutusele;

                                    c)

                                    tagab, et paljundusettevõttesse sissetoodavad loomad on olnud vajaduse korral eraldatud vastavalt käesoleva määruse nõuetele ja pädeva asutuse juhistele (kui need on koostatud);

                                    d)

                                    vastutab nende loomatervishoiu nõuete igapäevase täitmise eest, mis on sätestatud käesolevas määruses ja veetavate loomade heaolu käsitlevates liidu õigusaktides.

                        9)

                        Kui paljundusettevõttes kasvatatakse loomi katselaborite jaoks, peab nende loomade üldine hooldus ja pidamine vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL (1) artikli 33 nõuetele.

                  2.   PEATÜKK

               Paljundusettevõtete heakskiidu säilitamine

            Paljundusettevõtete heakskiit säilitatakse, kui täidetakse käesoleva peatüki nõudeid.

                        1)

                        Ruumid on pädeva asutuse riikliku veterinaararsti järelevalve all; riiklik veterinaararst

                                    a)

                                    tagab käesoleva määruse nõuete täitmise;

                                    b)

                                    külastab paljundusettevõtte ruume vähemalt korra aastas;

                                    c)

                                    kontrollib heakskiidetud veterinaararsti tegevust ja iga-aastase haiguste järelevalve kava rakendamist;

                                    d)

                                    tõendab, et loomadega tehtud kliiniliste, surmajärgsete ja laboratoorsete katsete tulemused on näidanud, et lindude grippi, Newcastle’i haigust ja ornitoosi ei esine.

                        2)

                        Paljundusettevõttesse võib käesoleva määruse kohaselt tuua üksnes teisest heakskiidetud paljundusettevõttest pärit loomi.

                        3)

                        Paljundusettevõte hoiab 1. peatüki punktis 5 nimetatud andmeid alles vähemalt kümne aasta jooksul pärast heakskiitmist.

                  3.   PEATÜKK

               Muudest kohtadest peale heakskiidetud paljundusettevõtete toodud lindude karantiin

            Erandina 2. peatüki punktist 2 võib paljundusettevõttesse pädeva asutuse loal tuua linde, kes ei ole pärit heakskiidetud paljundusettevõtetest, tingimusel, et kõnealused loomad läbivad enne olemasolevate loomade juurde laskmist karantiini vastavalt pädeva asutuse juhistele. Karantiin peab kestma vähemalt 30 päeva.
            4.   PEATÜKK

               Paljundusettevõtete heakskiidu peatamine, tühistamine ja taastamine

            Paljundusettevõtete heakskiidu osalise või täieliku peatamise, tühistamise või taastamise kord peab vastama käesolevas peatükis esitatud nõuetele.

                        1)

                        Kui pädev asutus leiab, et paljundusettevõte ei täida enam 1. ja 2. peatükis esitatud nõudeid või et paljundusettevõtte kasutusotstarvet on muudetud nii, et seda ei kasutata enam ainult lindude paljundamiseks, peatab või tühistab ta paljundusettevõtte heakskiidu.

                        2)

                        Kui pädev asutus saab teate lindude gripi, Newcastle’i haiguse või ornitoosi kahtluse kohta, peatab ta paljundusettevõtte heakskiidu, kuni kahtlus on ametlikult välistatud. Pädev asutus tagab, et haiguse kahtluse kinnitamiseks või välistamiseks vajalikud meetmed võetakse vastavalt liidu õigusaktidele, millega reguleeritakse kõnealuse haiguse vastu võetavaid meetmeid ja milles käsitletakse loomadega kauplemist.

                        3)

                        Kui haiguse kahtlus leiab kinnitust, võib pädev asutus paljundusettevõtte 1. peatüki kohaselt taas heaks kiita alles pärast

                                    a)

                                    haiguse ja nakkusallika likvideerimist paljundusettevõttes;

                                    b)

                                    paljundusettevõtte nõuetekohast puhastamist ja desinfitseerimist;

                                    c)

                                    1. peatüki nõuete, v.a punkti 4 täitmist.

                        4)

                        Pädev asutus teavitab komisjoni viivitamata paljundusettevõtte heakskiidu peatamisest, tühistamisest või taastamisest.

               (1)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

            III LISA

               Artikli 5 punktis f osutatud veterinaartõend teatud liitu lähetatavate muude lindude kui kodulindude impordi jaoks

            Tekst pildi

               I osa: väljasaadetava partii andmed
               RIIK
               Veterinaarsertifikaat impordiks ELi
               I.1. Kauba saatja
               Nimi
               Aadress
               Tel-nr
               I.2. Sertifikaadi viitenumber
               I.2.a
               I.3. Pädev keskasutus
               I.4. Pädev kohalik asutus
               I.5. Kauba saaja
               Nimi
               Aadress
               Postiindeks
               Tel-nr
               I.6.
               I.7. Päritoluriik
               ISO kood
               I.8. Päritolupiirkond
               Kood
               I.9. Sihtriik
               ISO kood
               I.10.
               I.11. Päritolukoht
               Ettevõte
               Nimi
               Tunnustamise number
               Aadress
               I.12. Sihtkoht
               Nimi
               Tunnustamise number
               Aadress
               I.13. Laadimiskoht
               Aadress
               Tunnustamise number
               I.14. Väljumiskuupäev
               Väljumiskellaaeg
               I.15. Transpordivahend
               Lennuk
               Laev
               Raudteevagun
               Mootorsõiduk
               Muu
               Identifitseerimistunnused:
               Viited dokumentidele:
               I.16. ELi sisenemise piiripunkt
               I.17. CITESi number/numbrid
               I.18. Kauba kirjeldus
               I.19. Kauba kood (HS-kood)
               I.20. Arv/hulk
               I.21.
               I.22. Pakendite arv
               I.23. Konteineri identifitseerimistunnus / plommi number
               I.24.
               I.25. Kaubale antud kinnitus järgmisel eesmärgil
               Karantiin
               I.26.
               I.27. Impordiks või sissepääsuks ELi
               I.28. Kauba identifitseerimine
               Liigid
               (teaduslik nimetus)
               Identifitseerimissüsteem
               Tunnuskood
               Kogus

            Tekst pildi

               II osa: sertifikaat
               RIIK
               Vangistuses kasvanud linnud
               II.a. Sertifikaadi viitenumber
               II.b.
               II.1. Terviseohutuse sertifikaat
               Mina, allakirjutanu, … (kolmanda riigi nimi) riiklik veterinaararst, kinnitan järgmist.
               II.1.1. Linde on hoitud eksportiva riigi territooriumil asuvas ja pädeva asutuse selleks volitatud kasvanduses vähemalt 21 päeva või alates nende väljahaudumisest.
               II.1.2. Linnud on kasvanud vangistuses (need ei ole püütud loodusest, vaid on sündinud vanematest, kes on vangistuses paaritunud või muul viisil sugurakke üle kandnud).
               II.1.3. Punktis I.28 kirjeldatud linde on täna, viimase 48 tunni jooksul või viimasel saatmisele eelneval tööpäeval kliiniliselt kontrollitud ja haiguse märke ei leitud.
               II.1.4. Newcastle'i haigusest ja lindude gripist kodulindude ja teiste vangistuses peetavate lindude puhul ning papagoiliste omitoosist (1) tuleb teavitada.
               II.1.5. Linnud pärinevad ettevõttest, mille suhtes ei ole seatud loomatervishoiuga seotud piiranguid seoses punktis II.1.4 nimetatud haigustega.
               II.1.6. Vähemalt 30 päeva jooksul ei ole teatatud lindude gripi ega Newcastle'i haiguse puhkemisest päritoluettevõttes ega sellest 10 km raadiuses.
               II.1.7. Ainult papagoiliste puhul (1): viimase 60 päeva jooksul ei ole teatatud papagoiliste omitoosi puhkemisest kasvanduses.
               II.1.8. Lindudelt võeti 7 kuni 14 päeva enne teelesaatmist mis tahes lindude gripi ja Newcastle'i haiguse viiruse proovid, mille tulemused olid negatiivsed.
               II.1.9. Linde ei ole lindude gripi vastu vaktsineeritud.
               II.1.10. Linde
               (2) [ei ole Newcastle'i haiguse vastu vaktsineeritud.]
               voi
               (2) [on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse vastu, kasutades
               (vaktsiini(de)s kasutatud Newcastle'i haiguse viirusetüve nimi ja tüüp (elus või inaktiveeritud)) [arv] nädala vanuses)
               II.2. Lindude vedu
               II.2.1. CITESi loendisse kuuluvaid liike veetakse vastavalt CITESi veosuunistele.
               II.2.2. Käesolevas sertifikaadis kirjeldatud linde veetakse kastides või puurides,
               a) mis sisaldavad ainult samast kasvandusest pärit linde;
               b) mis sisaldavad ainult samast liigist linde või mitmeosalise kasti või puuri puhul sisaldab iga osa ainult samast liigist linde;
               c) millele on märgitud päritoluettevõtte nimi ja aadress ning ettevõtte registrinumber ja iga kasti või puuri identifitseerimisnumber;
               d) mis on konstrueeritud nii, et need:
               i) välistaksid väljaheidete kao veo ajal ning minimeeriksid sulgede kao veo ajal;
               ii) võimaldaksid lindude visuaalset jälgimist;
               iii) võimaldaksid puhastamist ja desinfitseerimist;

            Tekst pildi

               RIIK
               Vangistuses kasvanud linnud
               II.a. Sertifikaadi viitenumber
               II.b.
               e) mida kasutatakse esimest korda ning mis on, nagu ka sõidukid, millele nad on laaditud, enne laadimist pädeva asutuse juhiste kohaselt puhastatud ja desinfitseeritud;
               f) mis õhutranspordi puhul vastavad vähemalt IATA (Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon) viimastele elusloomade vedamist käsitlevatele eeskirjadele.
               Märkused
               I osa
               Lahter 1.11: päritolukoht: ettevõte võib olla paljundusettevõte ainult komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 139/2013 tähenduses.
               Lahter I.15: registrinumber (raudteevagunid või muu transportimise vahend ja veoautod), lennunumber (lennuk) või nimi (laev). Mahalaadimise ja uuestilaadimise puhul tuleb esitada eraldi andmed.
               Lahter I.19: kasutage asjakohaseid HS-koode: 01.06.31, 01.06.32, 01.06.39.
               Lahter I.23: transportimise vahendi identifitseerimistunnus: märkida tuleb iga kast, puur ja selle osa.
               II osa
               (1) Kohaldatakse ainult papagoiliste puhul.
               (2) Vali õige variant.
               Märkus importijale: käesolev sertifikaat on ette nähtud ainult veterinaareesmärkidel kasutamiseks ja see peab partiiga kuni piiripunktini kaasas olema.
               Pärast impordikontrolli piiripunktis tuleb partii saata otse heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse.
               Käesolev sertifikaat kehtib 10 päeva. Veetranspordi puhul pikeneb selle kehtivus merereisi kestuse võrra.
               Riiklik veterinaararst
               Nimi (suurtähtedega):
               Kvalifikatsioon ja ametinimetus:
               Kuupäev:
               Allkiri:
               Tempel

            IV LISA

               Artiklis 6 osutatud lindude karantiiniasutuste ja -keskuste heakskiitmise miinimumtingimused

            Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused peavad vastama 1. ja 2. peatükis sätestatud nõuetele.
            1.   PEATÜKK

               Karantiiniasutuse või -keskuse ehituslik eripära ja varustus

                        1)

                        Karantiiniasutus või -keskus peab olema eraldi hoone või hoonekompleks, mis on kodulinnumajanditest ja muudest linnukasvatusettevõtetest kaugusel, mille määrab pädev asutus riskianalüüsi alusel, mille puhul on võetud arvesse Newcastle’i haiguse ja lindude gripi epidemioloogiat. Sisse- ja väljakäiguuksed peavad olema lukustatavad ning neil peab olema silt: „KARANTIIN – kõrvalistel isikutel sisenemine keelatud”.

                        2)

                        Igal karantiinikeskuse üksusel peab olema eraldi õhuruum.

                        3)

                        Karantiiniasutus või -keskus peab olema lindude-, lendamis- ja kahjuritekindel ning fumigatsiooniks õhukindlalt suletav.

                        4)

                        Heakskiidetud karantiiniasutuses või igas heakskiidetud karantiinikeskuse üksuses peab olema kätepesu võimalus.

                        5)

                        Heakskiidetud karantiiniasutuse või iga heakskiidetud karantiinikeskuse üksuse sisse- ja väljakäiguuksed peavad olema kahekordsed.

                        6)

                        Heakskiidetud karantiiniasutuse või heakskiidetud karantiinikeskuse eri üksuste sisse- ja väljakäikude juurde peavad olema paigaldatud hügieenitõkked.

                        7)

                        Kogu varustus peab olema puhastatav ja desinfitseeritav.

                        8)

                        Söödaladu peab olema lindude- ja närilistekindel ning putukate vastu kaitstud.

                        9)

                        Allapanu kogumiseks peab olema lindude- ja närilistekindel mahuti.

                        10)

                        Rümpade hoidmiseks peab olema külmik ja/või sügavkülmik.

                  2.   PEATÜKK

               Korraldusnõuded

                        1)

                        Heakskiidetud karantiiniasutused ja -keskused peavad vastama järgmistele nõuetele:

                                    a)

                                    neil peab olema tõhus kontrollisüsteem loomade piisava järelevalve tagamiseks;

                                    b)

                                    nad peavad olema riikliku veterinaararsti järelevalve all ja vastutusalas;

                                    c)

                                    neid tuleb puhastada ja desinfitseerida pädeva asutuse poolt heaks kiidetud tegevuskava järgi ning sellele peab järgnema piisav puhkeaeg; kasutatavad desinfitseerimisvahendid peavad olema pädeva asutuse poolt selleks otstarbeks heaks kiidetud.

                        2)

                        Iga karantiini pandud lindude saadetise puhul

                                    a)

                                    tuleb heakskiidetud karantiiniasutus või heakskiidetud karantiinikeskuse üksus puhastada ja desinfitseerida ning hoida seejärel lindudest tühjana vähemalt seitse päeva enne imporditud lindude sisseviimist;

                                    b)

                                    peab lindude saadetis pärinema ühest heakskiidetud kolmanda päritolumaa paljundusettevõttest ning saadetis tuleb karantiini panna maksimaalselt 48 tunni jooksul;

                                    c)

                                    peab karantiiniaeg algama viimase linnu sisseviimisest karantiiniasutusse;

                                    d)

                                    tuleb heakskiidetud karantiiniasutus või heakskiidetud karantiinikeskuse üksus karantiiniaja lõpus lindudest tühjendada ning puhastada ja desinfitseerida.

                        3)

                        Sissetoodavate ja väljaviidavate partiide ristsaastumise vältimiseks tuleks rakendada ettevaatusabinõusid.

                        4)

                        Heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse ei tohi siseneda kõrvalised isikud.

                        5)

                        Heakskiidetud karantiiniasutusse või -keskusesse sisenevad isikud peavad kandma kaitseriietust ja kaitsejalanõusid.

                        6)

                        Ei tohi esineda selliseid personali kokkupuuteid, mis võivad põhjustada heakskiidetud karantiiniasutuste või heakskiidetud karantiinikeskuste üksuste vahelist saastumist.

                        7)

                        Kättesaadavad peavad olema vajalikud puhastus- ja desinfitseerimisvahendid.

                        8)

                        Kui tuvastatakse mikrokiibi abil, peab heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses olema sobiv mikrokiibi lugeja.

                        9)

                        Kui transportimisel kasutatud kaste ja puure ei hävitata, tuleb need puhastada ja desinfitseerida heakskiidetud karantiiniasutuses või -keskuses. Kui kõnealuseid kaste või puure kasutatakse mitu korda, peavad need olema tehtud tõhusalt puhastatavast ja desinfitseeritavast materjalist. Kastid ja puurid tuleb hävitada viisil, mis ei võimalda haigusetekitajate levikut.

                        10)

                        Allapanu ja jäätmematerjali tuleb koguda korrapäraselt, ladustada allapanumahutis ning seejärel käidelda viisil, mis ei võimalda haigusetekitajate levikut.

                        11)

                        Lindude rümpasid tuleb uurida pädeva asutuse poolt määratud ametlikus laboratooriumis.

                        12)

                        Vajalikud analüüsid ja ravi tuleb teha riikliku veterinaararstiga konsulteerides ja tema järelevalve all.

                        13)

                        Riiklikku veterinaararsti tuleb teavitada karantiini ajal esinenud lindude ja/või sentinell-lindude haigus- ja surmajuhtudest.

                        14)

                        Heakskiidetud karantiiniasutuse või -keskuse eest vastutav isik peab pidama arvestust järgmise kohta:

                                    a)

                                    iga saadetise puhul sissetoomise kuupäeva, lindude arvu ja liigi kohta;

                                    b)

                                    imporditud lindudega kaasas olevate veterinaartõendite ja ühiste veterinaariaalaste piiriületusdokumentide koopiate kohta;

                                    c)

                                    imporditud lindude individuaalsete identifitseerimisnumbrite kohta ning kui tuvastatakse mikrokiibi abil, tuleb märkida andmed kasutatud mikrokiibi tüübi ja mikrokiibi lugeja kohta;

                                    d)

                                    kui karantiiniasutuses või -keskuses kasutatakse sentinell-linde, siis nende arvu ja karantiiniasutusse või -keskusesse paigutamise kohta;

                                    e)

                                    oluliste tähelepanekute kohta: haigusjuhud ja surmajuhtude arv päevas;

                                    f)

                                    proovide võtmise kuupäevade ja tulemuste kohta;

                                    g)

                                    ravi tüübi ja kuupäevade kohta;

                                    h)

                                    karantiiniasutusse või -keskusesse sisenevate ja sealt väljuvate isikute kohta.

                        15)

                        Punktis 14 kirjeldatud andmeid tuleb alles hoida vähemalt kümme aastat.

                  3.   PEATÜKK

               Karantiiniasutuste ja -keskuste heakskiidu peatamine, tühistamine ja taastamine

            Karantiiniasutuste ja -keskuste heakskiidu osalise või täieliku peatamise, tühistamise või taastamise kord peab vastama käesoleva peatüki nõuetele.

                        1)

                        Kui pädev asutus leiab, et karantiiniasutus või -keskus ei täida enam 1. ja 2. peatükis sätestatud nõudeid või et selle kasutusotstarvet on muudetud nii, et artikli 3 punktid e ja f seda enam ei hõlma, peab ta teatama sellest komisjonile. Selliseid karantiiniasutusi või -keskusi ei tohi vastavalt käesolevale määrusele importimise puhul kasutada.

                        2)

                        Karantiiniasutus või -keskus kiidetakse uuesti heaks üksnes siis, kui 1. ja 2. peatükis sätestatud tingimused on jälle täidetud.

            V LISA

               Uuringud, proovide võtmine ja analüüside tegemine lindude gripi ja Newcastle’i haiguse avastamiseks

                        1)

                        Karantiini ajal peavad sentinell-linnud või kui sentinell-linde ei kasutata, siis imporditud linnud läbima järgmised menetlused.

                                    a)

                                    Sentinell-lindude kasutamise korral:

                                                i)

                                                võetakse vähemalt 21 päeva pärast nende karantiini panemist ja vähemalt kolm päeva enne karantiiniaja lõppu kõigilt sentinell-lindudelt vereproovid seroloogiliseks uuringuks,

                                                ii)

                                                kui sentinell-lindude punktis i osutatud proovide seroloogilised tulemused on positiivsed või ebaselged, tuleb imporditud lindudele teha viroloogiline uuring; kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) ja hingetoru / kitsa suuneelu tampooniproov tuleb võtta vähemalt 60 linnult või kui saadetis on väiksem kui 60 lindu, siis kõikidelt lindudelt.

                                    b)

                                    Kui sentinell-linde ei kasutata, tuleb imporditud linde uurida viroloogiliselt (seroloogiline uuring ei ole vajalik). Karantiiniaja seitsmendal kuni viieteistkümnendal päeval tuleb võtta hingetoru / kitsa suuneelu tampooniproov ja/või kloaagi-tampooniproov (või väljaheiteproov) vähemalt 60 linnult või kui saadetis on väiksem kui 60 lindu, siis kõikidelt lindudelt.

                        2)

                        Peale punktis 1 sätestatud proovide tuleb viroloogiliseks uuringuks võtta järgmised proovid:

                                    a)

                                    kloaagi-tampooniproovid (või väljaheiteproov) ja hingetoru / kitsa suuneelu tampooniproovid (võimaluse korral) kliiniliselt haigetelt lindudelt või haigetelt sentinell-lindudelt;

                                    b)

                                    soolesisaldisest, ajust, hingetorust, kopsudest, maksast, põrnast, neerudest või muudest ilmselt haigusest mõjutatud elunditest võimalikult kiiresti pärast surma kas

                                                i)

                                                surnud sentinell-lindudelt ja kõikidelt surnult karantiini saabuvatelt või karantiini ajal surnud lindudelt või

                                                ii)

                                                väikeste lindude suure suremuse korral suurtes saadetistes vähemalt kümnelt protsendilt surnud lindudelt.

                        3)

                        Kõiki karantiini ajal võetud proove tuleb viroloogiliselt ja seroloogiliselt uurida pädeva asutuse poolt määratud ametlikes laboratooriumides, kasutades lindude gripi puhul diagnostikakäsiraamatu ja Newcastle’i haiguse puhul maailma loomatervishoiu organisatsiooni maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu diagnostilisi protseduure. Viroloogilise uuringu puhul võib ühe liitproovina kasutada kuni viit üksiku linnu proovi. Väljaheiteid võib liitproovina kasutada elundi- ja koeproovidest eraldi.

                        4)

                        Viiruse isolaadid tuleb esitada riigi tugilaborile.

            VI LISA

               Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 318/2007

                        (ELT L 84, 24.3.2007, lk 7)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1278/2007

                        (ELT L 284, 30.10.2007, lk 20)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2008

                        (ELT L 27, 31.1.2008, lk 8)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 311/2008

                        (ELT L 93, 4.4.2008, lk 3)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 607/2008

                        (ELT L 166, 27.6.2008, lk 18)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 754/2008

                        (ELT L 205, 1.8.2008, lk 6)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1219/2008

                        (ELT L 330, 9.12.2008, lk 4)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1294/2008

                        (ELT L 340, 19.12.2008, lk 41)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 201/2009

                        (ELT L 71, 17.3.2009, lk 3)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 555/2009

                        (ELT L 164, 26.6.2009, lk 37)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1118/2009

                        (ELT L 307, 21.11.2009, lk 3)

                        Komisjoni määrus (EL) nr 239/2010

                        (ELT L 75, 23.3.2010, lk 18)

                        Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 66/2012

                        (ELT L 23, 26.1.2012, lk 1)

                        Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2012

                        (ELT L 121, 8.5.2012, lk 18)

            VII LISA

               Vastavustabel

                        Määrus (EÜ) nr 318/2007

                        Käesolev määrus

                        Artiklid 1 ja 2

                        Artiklid 1 ja 2

                        Artikli 3 esimene lõik

                        Artikli 3 esimene lõik

                        Artikli 3 teise lõigu punktid a–h

                        Artikli 3 teise lõigu punktid a–h

                        Artikli 3 teise lõigu punkt i

                        —

                        Artikkel 4

                        Artikkel 4

                        Artikli 5 sissejuhatav lause

                        Artikli 5 sissejuhatav lause

                        Artikli 5 punkt a

                        Artikli 5 punkt (a)

                        Artikli 5 punkt b

                        Artikli 5 punkt b

                        Artikli 5 punkt ba

                        Artikli 5 punkt c

                        Artikli 5 punkt c

                        Artikli 5 punkt d

                        Artikli 5 punkt d

                        Artikli 5 punkt e

                        Artikli 5 punkt e

                        Artikli 5 punkt f

                        Artikli 5 punkt f

                        Artikli 5 punkt g

                        Artikli 5 punkt g

                        Artikli 5 punkt h

                        Artikli 5 punkt h

                        Artikli 5 punkt i

                        Artikli 5 punkt i

                        Artikli 5 punkt j

                        Artiklid 6–18

                        Artiklid 6–18

                        Artikkel 19

                        —

                        —

                        Artikkel 19

                        Artikli 20 esimene lõik

                        Artikkel 20

                        Artikli 20 teine lõik

                        —

                        I–IV lisa

                        I–IV lisa

                        VI lisa

                        V lisa

                        —

                        VI lisa

                        —

                        VII lisa


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 795/2012, 28. august 2012 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

text:
               4.9.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 238/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 795/2012,
   28. august 2012,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (2) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmed koosnesid 12,3 % ja 25,7 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud Ukraina eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste Ukraina äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 25,7 %. Käesoleva uurimisega hõlmatud eksportija CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, mis nüüdseks kannavad nimesid LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „taotleja” või „Interpipe”) suhtes kehtestatud maksumäär oli 25,1 %.

               (2)

               Pärast Interpipe’i taotlust tühistada 10. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006 tühistas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus kõnealuse määruse artikli 1 osas, milles Interpipe’i suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks kohaldatud juhul, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud komisjonitasu arvestades, kui müük toimus seotud kaubandusettevõtja Sepco SA vahendusel (3). 16. veebruaril 2012 kinnitas Euroopa Liidu Kohus Esimese Astme Kohtu otsust (4).

               (3)

               Pärast nimetatud otsuseid muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 540/2012 (5) määrust (EÜ) nr 954/2006, et korrigeerida Interpipe’i suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu niivõrd, kuivõrd selle kindlaksmääramisel eksiti. Vastavalt sellele on Interpipe’i suhtes praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks 17,7 %.

               (4)

               Pärast aegumise läbivaatamist jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 (6) jõusse määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimine”).

               (5)

               Vastavalt sellele kehtivad praegu meetmed, mis kehtestati rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012, seega 24,1 % ja 35,8 % vahele jääv tollimaksumäär Venemaalt pärit impordi suhtes ning 12,3 % ja 25,7 % vahele jääv tollimaksumäär Ukrainast pärit impordi suhtes, kusjuures Interpipe’i suhtes kehtib 17,7 % dumpinguvastane tollimaks.

         1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

               (6)

               29. juulil 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate teatavate Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) (7).

               (7)

               Läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui Interpipe esitas selleks põhjendatud taotluse. Taotluses esitas Interpipe esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.

         1.3.   Uurimine

               (8)

               Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

               (9)

               Komisjon teavitas ametlikult taotlejat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (10)

               Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku, millele taotleja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.

               (11)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotleja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate (LLC Interpipe Ukraine ja Interpipe Europe SA) valdustesse.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (12)

               Vaatlusalune toode on sama, mis on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 585/2012, millega kehtestati praegu kohaldatavad meetmed järgmiste toodete suhtes, st Ukrainast pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega (8) kuni 0,86 ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

         2.2.   Samasugune toode

               (13)

               Nagu esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise uurimise käigus kindlaks tehtud, kinnitas ka käesolev uurimine, et Ukrainas toodetud ja liitu eksporditud tootel, Ukrainas toodetud ja omamaisel turul müüdaval tootel ja liidus liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   3.1.   Sissejuhatavad märkused

               (14)

               Interpipe’ile kuuluvad ja tema täieliku kontrolli all on kaks eksportivat tootjat: LLC Interpipe Niko Tube (edaspidi „Niko Tube”) ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „Interpipe NTRP”). Vastavalt liidu institutsioonide tavale arvutati mõlema eksportiva tootja jaoks üks ühine dumpingumarginaal. Enne mõlema äriühingu jaoks ühtse kaalutud keskmise dumpingu määra kindlakstegemist arvutati dumpingu ulatus kummagi eksportiva tootja jaoks eraldi.

               (15)

               See metoodika oli aga erinev esialgses uurimises kasutatud meetodikast, mille puhul koondati ühise dumpingumarginaali arvutamiseks kõik kahe tootja andmed tootmise, kasumlikkuse ja liidus toimunud müügi kohta. Erineva metoodika tingisid muutunud asjaolud, mille põhjuseks oli oluline struktuurimuutus grupi sees, mis võimaldas tuvastada grupi sees asjaomase tootja ja tema müügi- ja tootmisandmed. Esialgse uurimise käigus ei olnud see veel võimalik.

               (16)

               Lisaks tehti esialgses uurimises vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kohandus seoses Interpipe’i energiakuludega, et kajastada mõistlikul määral Ukrainas elektri ja gaasi tootmise ja müügiga seonduvaid kulusid. Nimetatud kohandust peeti vajalikuks seetõttu, et Ukraina gaasi ja elektri hinnad sellel ajal olid oluliselt madalamad kui liidus makstav keskmine hind ega kajastanud rahvusvahelise turu hindu. Kohandused põhinesid Rumeenias, mis sel ajal oli uurimisse kaasatud, täheldatud keskmistel hindadel.

               (17)

               Vastupidiselt esialgsele uurimisele leitakse, et käesoleva vahepealse läbivaatamise puhul ei ole energiahinnaga seotud kohandus vajalik. Uurimise käigus on ilmnenud, et Ukraina keskmised energiahinnad on alates esialgse uurimise ajast pidevalt tõusnud ja seda palju suuremal määral kui keskmised hinnad Euroopa Liidus, tasandades järk-järgult nendevahelise erinevuse. Seega ei esine praegu enam esialgse uurimise ajal täheldatud olulist energiakulude erinevust, mille alusel kohandus tehti.

               (18)

               Seetõttu põhjustel leitakse, et käesoleva vahepealse läbivaatamise puhul ei ole energiakulude kohandamine asjakohane.

         3.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   3.2.1.   Normaalväärtus

               (19)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi müügi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline mõlema eksportiva tootja puhul.

               (20)

               Lisaks uuriti seda, kas iga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava samasuguse toote tooteliigi müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui taotleja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (21)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

               (22)

               Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

               (23)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (24)

               Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud ekspordi müügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit. Erinevuse metoodikas tingis asjaolu, et pärast esialgset uurimist võttis WTO vaidluste lahendamise organ vastu WTO vaekogu välja antud aruande vaidluse „Euroopa Ühendus – dumpinguvastased meetmed Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes” (9) kohta, milles leitakse, et asjaomaste tooteliikide puhul, mille jaoks tuleb arvutada normaalväärtus, ei saa arvestamata jätta tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingute jaoks kindlaks määratud tegelikku kasumimarginaali.

               (25)

               Pärast lõplike järelduste avaldamist leidsid kaks eksportivat tootjat, et tühikulusid ei oleks tohtinud arvata vaatlusaluse toote tootmise kogukulude hulka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, väites, et see on dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 5 rikkumine ning vastuolus rahvusvahelises raamatupidamisstandardis (IAS) ja eriti IAS 2-s kehtestatud raamatupidamispõhimõtetega. Seoses algmääruse artikli 2 lõikega 5 tuleb märkida, et nimetatud artiklis sätestatakse, et kui leitakse, et vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomase äriühingu dokumentides, siis tuleb neid kulusid kohandada. Tõsiasi, et äriühing ei töötanud oma täisvõimsusel, viitas sellele, et kulud tekkisid sellest hoolimata. Need kulud olid esitatud kahe eksportiva äriühingu kasumiaruandes ja neid sai otseselt seostada samasuguse tootega. Lisaks leiti, et viide IAS 2-le ei ole asjakohane, kuna IAS 2 eesmärk on ette näha varude raamatupidamislik käsitlus ning selles ei määrata kindlaks, mida tuleks käsitada tootmiskuludena. Seetõttu lükati väide tagasi.

               (26)

               Samad eksportivad tootjad väitsid samuti, et välja oleks pidanud jätma teatavad müügi-, haldus- ja üldkulude hulka arvatud laenudest tulenevad finantseerimiskulud. Nad väitsid, et kõnealused laenud võeti äriühingu likviidsus- ja lühiajalise finantseerimisvajaduse rahuldamiseks ning need ei olnud seotud vaatlusaluse toote tootmisega. Kontrollkäigu ajal leiti, et intressikulud olid tõesti seotud peamiselt käibekapitali finantseerimisega. Seega jaotati intressikulud kõigi toodete vahel. Eksportivad tootjad ei suutnud tõendada, et intressikulusid oli kantud muudel eesmärkidel kui käibekapitali finantseerimine. Kaks eksportivat tootjat ei suutnud oma väite toetamiseks rohkem tõendeid esitada ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

         3.2.2.   Ekspordihind

               (27)

               Kogu kahe eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksport liitu toimus otse sõltumatutele klientidele kõnealuste tootjatega seotud kaubandusettevõtja kaudu, kes asub Šveitsis. Ekspordihind määrati seepärast kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

         3.2.3.   Võrdlus

               (28)

               Siinkohal tuletatakse meelde, et juhtudel, kui müük toimus seotud kaubandusettevõtjate kaudu, tehti esialgse uurimise käigus kohandus ekspordihinnas vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile i. Kooskõlas põhjenduses 2 märgitud Euroopa Kohtu otsusega, milles kinnitati, et kohandus ei olnud vajalik, ei ole käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus sellist kohandust tehtud.

               (29)

               Normaalväärtust ja kahe eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle põhjal tehti kohandused transpordikulude, maha- ja allahindluste, komisjonitasude ja laenukulude osas.

         3.2.4.   Dumpingumarginaal

               (30)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi mõlema eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Nagu märgitud põhjenduses 14, määratakse seega Interpipe’i jaoks kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, arvutades mõlema Interpipe’i kuuluva eksportiva tootja jaoks ühise kaalutud keskmise dumpingu määra.

               (31)

               Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 13,8 %.

         4.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

               (32)

               Osalise vahepealse läbivaatamise taotluses väitis taotleja, et äriühingu struktuuri ja tootmiskorralduse muutused ning müügikorralduse ümberstruktureerimine nii omamaisel kui välismaisel turul oli mõjutanud äriühingu kulustruktuuri ja seega ei ole kehtiv dumpinguvastase tollimaksu määr kahjuliku dumpingu korvamiseks enam vajalik.

               (33)

               Vastavalt sellele uuriti, kas muutunud asjaolusid, mis tingisid käesoleva vahepealse läbivaatamise algatamise ja nende asjaolude tagajärgi, saab mõistlikult käsitada püsivatena.

               (34)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et peamised tegurid, mis tingisid käesolevas uurimises täheldatud madala dumpingumarginaali, on muutused äriühingu struktuuris, sealhulgas kahe tootmisettevõtja ühinemine ja müügikorralduse tõhusamaks muutmine. Need muutused, mis on mõjutanud taotleja kulustruktuuri vaatlusaluse toote tootmise ja müümise osas, on struktuurset laadi ja seega on nende muutumine lähemas tulevikus ebatõenäoline. Lisaks ei ole mingeid märke sellest, et taotleja hindades esineks olulist muutlikkust.

               (35)

               Seega jõuti järeldusele, et muutused on püsivat laadi ja et kehtivate meetmete jätkuv kohaldamine nende praegusel tasemel ei ole enam vajalik,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne LLC Interpipe Niko Tube’i ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Planti (Interpipe NTRP) kohta järgmisega:

               LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

               13,8 %

               A743

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. august 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.

      (3)  T-249/06: Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP, EKL 2009, lk II-00383.

      (4)  Liidetud kohtuasjad C-191/09 P ja C-200/09 P: nõukogu ja komisjon v. Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP.

      (5)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 1.

      (6)  ELT L 174, 4.7.2012, lk 5.

      (7)  ELT C 223, 29.7.2011, lk 8.

      (8)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas Rahvusvahelise Keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555–67).

      (9)  16. novembri 2007. aasta aruanne WT/DS337/R–WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võetud 15. jaanuaril 2008.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2246, 3. detsember 2015, milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta

text:
               4.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 318/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2246,
   3. detsember 2015,
   milles on esitatud üksikasjalikud sätted registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi ning standardsetes registriväljavõtetes esitatava teabe kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registreerimisnumbrite süsteemi on vaja täpsustada.

               (2)

               On vaja täpsustada kolmandate isikute taotlusel esitatavate standardsete registriväljavõtete sisu ja vorm. Need standardväljavõtted peaks sisaldama põhiteavet Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste kohta.

               (3)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 37 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse registreerimisnumbrite süsteem, mida kohaldatakse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste suhtes (edaspidi „register”), ja sellest registrist kolmandate isikute taotlusel esitatavate standardsete registriväljavõtete sisu ja vorm.
   Artikkel 2
   Registreerimisnumbrite süsteem
   1.   Igale Euroopa tasandi erakonnale ja Euroopa tasandi poliitilisele sihtasutusele antakse taotluste saabumise järjekorras spetsiaalne registreerimisnumber.
   2.   Registreerimisnumber koosneb kahest osast:

               a)

               Euroopa tunnus;

               b)

               riiklik tunnuskood, millele järgneb Euroopa tunnus, kui liikmesriik, kus asuvad Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse juhtorganid, rakendab paralleelselt omaenda registreerimisnumbrite süsteemi.

         3.   Registreerimisnumbrite formaat on esitatud 1. lisas.
   Artikkel 3
   Standardsed registriväljavõtted
   1.   Registrist tehtud standardsetes väljavõtetes esitatakse Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse kohta järgmine teave:

               a)

               üksuse tüüp: Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi sihtasutus;

               b)

               registreerimisnumber, mille Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste amet on artikli 2 kohaselt määranud;

               c)

               täisnimi, akronüüm ja logo;

               d)

               liikmesriik, kus asuvad Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse juhtorganid;

               e)

               kui registreerimine juhtorganite asukohaliikmesriigis on paralleelne registreerimine, siis asjaomase registreerimisasutuse nimi, aadress ja veebisait, kui see on olemas;

               f)

               juhtorganite aadress, postiaadress, kui see on eelmisest erinev, e-posti aadress ja veebisait, kui see on olemas;

               g)

               Euroopa tasandi erakonnana või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutusena registreerimise ja asjakohasel juhul ka registrist kustutamise kuupäev;

               h)

               liikmesriigis registreeritud üksuse ümberregistreerimise teel loodud Euroopa tasandi erakonna ja Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse puhul tema täisnimi, õiguslik seisund ja liikmesriigi registreerimisnumber, kui see on olemas;

               i)

               põhikirja ja selle muudatuste vastuvõtmise kuupäev;

               j)

               ainult Euroopa tasandi erakondade kohta:

                           —

                           liikmeserakondade loetelu;

                           —

                           asjakohastel juhtudel Euroopa tasandi erakonna või selle liikmeserakondade Euroopa Parlamendi liikmetest liikmete arv;

                           —

                           asjakohastel juhtudel Euroopa tasandi erakonnaga seotud Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse registreerimisnumber;

               k)

               ainult Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste kohta:

                           —

                           liikmesorganisatsioonide loetelu;

                           —

                           sihtasutusega seotud Euroopa tasandi erakonna nimi ja registreerimisnumber;

               l)

               eesistuja/esimehe ning haldus- ja finantsalase ja seadusliku esindamise volitustega ametiisikute isikuandmed ning nende isikute amet ja volitused võtta iseseisvalt või ühiselt kohustusi kolmandate isikute ees ja esindada üksust kohtumenetluses.

         2.   Standardse registriväljavõtte vorm on esitatud 2. lisas.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

      1. LISA

         Registreerimisnumbri formaat

         Euroopa tasandi erakonnad

                  EUPP x MS
                  või

                  EUPP x MS y

         Euroopa tasandi sihtasutused

                  EUPF x MS
                  või

                  EUPF x MS y

            „x” on Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste ameti antud number taotluste saabumise kronoloogilises järjekorras, „MS” on juhtorganite asukoha liikmesriigi kahetäheline kood (1) ja „y” on liikmesriigi registreerimiskood, kui see on olemas.

         (1)  Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) kood (ISO 3166 alpha-2), välja arvatud Kreeka ja Ühendkuningriik, kelle puhul tuleb kasutada lühendeid EL ja UK.

      2. LISA

         Standardsete registriväljavõtete vorm

         Euroopa tasandi erakond

                     Standardsed väljavõtted Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste registrist

                  Välja andnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 alusel asutatud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste amet
                  (ameti postiaadress)
                  Registriandmed (kuupäev)

                  Nr

                  Kirjeldus

                  Teave registrist
                  (või märge „ei kohaldata”)

                  1

                  Üksuse tüüp

                  Euroopa tasandi erakond

                  2

                  Registreerimisnumber (1)

                  3

                  a)

                  Registreerimise kuupäev

                  b)

                  Registrist kustutamise kuupäev (2)

                  4

                  Täisnimi

                  5

                  Akronüüm

                  6

                  Logo

                  7

                  Juhtorganite asukoha liikmesriik

                  8

                  Juhtorganite asukoha aadress

                  9

                  Postiaadress, kui see on erinev

                  10

                  Veebisait

                  11

                  E-posti aadress

                  12

                  Põhikirja vastuvõtmise kuupäev

                  13

                  Kõik põhikirja muutmise kuupäevad

                  14

                  Liikmeserakondade loetelu
                  (täisnimi ja liikmesuse tüüp)

                  15

                  Asjakohastel juhtudel Euroopa tasandi erakonna või selle liikmeserakondade Euroopa Parlamendi liikmetest liikmete arv

                  16

                  Eesistuja/esimehe nimi

                  17

                  Haldus- ja finantsalase ja seadusliku esindamise volitustega ametiisikute isikuandmed ning nende isikute amet ja volitused võtta iseseisvalt või ühiselt kohustusi kolmandate isikute ees ja esindada üksust kohtumenetluses (3)

                  18

                  Euroopa tasandi erakonnaga seotud Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse täisnimi ja registreerimisnumber

                  19

                  Kui registreerimine juhtorganite asukohaliikmesriigis on paralleelne registreerimine, siis asjaomase registreerimisasutuse nimi, aadress ja veebisait (3)

                  20

                  Kui Euroopa tasandi erakond loodi riikliku üksuse ümberregistreerimise teel, endise üksuse

                              —

                              täisnimi (3)

                              —

                              õiguslik seisund (3)

                              —

                              riiklik registrikood (3)

         Euroopa tasandi sihtasutused

                     Standardsed väljavõtted Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste registrist

                  Välja andnud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 alusel asutatud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste amet
                  (ameti postiaadress)
                  Registrist võetud andmed (kuupäev)

                  Nr

                  Kirjeldus

                  Teave registrist
                  (või märge „ei kohaldata”)

                  1

                  Üksuse tüüp

                  Euroopa tasandi sihtasutus

                  2

                  Registreerimisnumber (4)

                  3

                  a)

                  Registreerimise kuupäev:

                  b)

                  Registrist kustutamise kuupäev (5)

                  4

                  Täisnimi

                  5

                  Akronüüm

                  6

                  Logo

                  7

                  Juhtorganite asukoha liikmesriik

                  8

                  Juhtorganite asukoha aadress

                  9

                  Postiaadress, kui see on erinev

                  10

                  Veebisait

                  11

                  E-posti aadress

                  12

                  Põhikirja vastuvõtmise kuupäev

                  13

                  Kõik põhikirja muutmise kuupäevad

                  14

                  Liikmesorganisatsioonide loetelu (täisnimi ja tüüp)

                  15

                  Eesistuja/esimehe nimi

                  16

                  Haldus- ja finantsalase ja seadusliku esindamise volitustega ametiisikute isikuandmed ning nende isikute amet ja volitused võtta iseseisvalt või ühiselt kohustusi kolmandate isikute ees ja esindada üksust kohtumenetluses (6)

                  17

                  Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse puhul temaga seotud Euroopa tasandi erakonna nimi ja registreerimisnumber

                  18

                  Kui registreerimine juhtorganite asukohaliikmesriigis on paralleelne registreerimine, siis asjaomase registreerimisasutuse nimi, aadress ja veebisait (6)

                  19

                  Kui Euroopa tasandi sihtasutus loodi riikliku üksuse ümberregistreerimise teel, endise üksuse

                              —

                              täisnimi (6)

                              —

                              õiguslik seisund (6)

                              —

                              riiklik registrikood (6)

         (1)  Registreerimisnumbri annab Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste amet kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2246; kui paralleelselt tuleb rakendada liikmesriigi registreerimissüsteemi, moodustab riiklik registrikood registreerimisnumbri viimase osa (kõik pärast kahetähelist riigi koodi) ja asjaomane pädev asutus tuleb välja tuua punktis 19.

         (2)  Kui väljavõtte tegemise ajal ei ole üksus enam Euroopa tasandi erakond määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 tähenduses, esitatakse väljavõttel registrist kustutamise päeval registris olnud teave.

         (3)  Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste amet ei ole pädev selle teguri õiguspärasust või terviklikkust kinnitama; esitatud on praegu registris olev teave.

         (4)  (Registreerimisnumbri annab Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste amet kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2246; kui paralleelselt tuleb rakendada liikmesriigi registreerimissüsteemi, moodustab riiklik registrikood registreerimisnumbri viimase osa (kõik pärast kahetähelist riigi koodi) ja asjaomane pädev asutus tuleb välja tuua punktis 18.

         (5)  Kui väljavõtte tegemise ajal ei ole üksus enam Euroopa tasandi sihtasutus määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 tähenduses, esitatakse väljavõttel registrist kustutamise päeval registris olnud teave.

         (6)  Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste amet ei ole pädev selle teguri õiguspärasust või terviklikkust kinnitama; esitatud teave on praegu registris.