title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1702, 18. august 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 seoses vormide ja juhistega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  29.9.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 263/1

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1702,
      18. august 2016,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 seoses vormide ja juhistega
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 99 lõike 5 neljandat lõiku, artikli 99 lõike 6 neljandat lõiku, artikli 101 lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 394 lõike 4 kolmandat lõigu,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgimiseks vajaliku teabe. Võttes arvesse, et määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud õigusraamistikku on järk-järgult täiendatud ja muudetud selle mitteolemuslike aspektide osas regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise teel, on rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vaja kõnealuste nõuete kajastamiseks vastavalt muuta.

                  (2)

                  Selleks et tagada rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud nõuete korrektne ja ühetaoline kohaldamine, tuleks täiendavalt täpsustada vorme ja juhiseid, sh määratlusi, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelises aruandluses. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleks ajakohastada ka selleks, et parandada ära kirjavead, valed viited ja vorminguvead, mis avastati selle määruse kohaldamise käigus. Seepärast on õigusselguse huvides asjakohane asendada mitmed I, III ja IV lisa vormid ning muuta mõningaid II, V, VII ja IX lisas sätestatud juhiseid.

                  (3)

                  Selleks et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning pädevatele asutustele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud muudatuste rakendamiseks, tuleks määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2016.

                  (4)

                  Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

                  (5)

                  Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 vajalikud muudatused ei ole sisulist laadi, ei ole EBA vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 15 lõike 1 teisele lõigule korraldanud ühtegi avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne.

                  (6)

                  Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa sisukord ja vormid nr 2, 4, 7, 9.1, 9.2, 9.3, 9.4, 18 ja 21 asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud sisukorra ja vormidega.

                  2)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga.

                  3)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisa vormid nr 1.2, 2, 8, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 30, 31, 41, 43 ja 45 asendatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud vastava numbriga vormidega.

                  4)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud tekstiga.

                  5)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud tekstiga.

                  6)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VII lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud tekstiga.

                  7)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IX lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas sätestatud tekstiga.

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2016 ja esimene aruandekuupäev on 31. detsember 2016.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 18. august 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

         (2)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

         I LISA

            OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

                        COREP VORMID

                        Vormi number

                        Vormi kood

                        Vormi / vormide rühma nimi

                        Lühend

                        KAPITALI ADEKVAATSUS

                        CA

                     1

                     C 01.00

                     OMAVAHENDID

                     CA1

                     2

                     C 02.00

                     OMAVAHENDITE NÕUDED

                     CA2

                     3

                     C 03.00

                     OMAVAHENDITE SUHTARVUD

                     CA3

                     4

                     C 04.00

                     MEMOKIRJED:

                     CA4

                        ÜLEMINEKUSÄTTED

                        CA5

                     5.1

                     C 05.01

                        ÜLEMINEKUSÄTTED

                     CA5.1

                     5.2

                     C 05.02

                        INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI

                     CA5.2

                        KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME

                        GS

                     6.1

                     C 06.01

                     KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU

                     GS Total

                     6.2

                     C 06.02

                     KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA

                     GS

                        KREDIIDIRISK

                        CR

                     7

                     C 07.00

                     KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT

                     CR SA

                     KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

                     CR IRB

                     8.1

                     C 08.01

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

                     CR IRB 1

                     8.2

                     C 08.02

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes)

                     CR IRB 2

                     GEOGRAAFILINE JAOTUS

                     CR GB

                     9.1

                     C 09.01

                        Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodikohased riskipositsioonid)

                     CR GB 1

                     9.2

                     C 09.02

                        Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

                     CR GB 2

                     9.4

                     C 09.04

                        Tabel 9.4 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus

                     CCB

                     KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                     CR EQU IRB

                     10.1

                     C 10.01

                        KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                     CR EQU IRB 1

                     10.2

                     C 10.02

                        KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

                     CR EQU IRB 2

                     11

                     C 11.00

                     ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

                     CR SETT

                     12

                     C 12.00

                     KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                     CR SEC SA

                     13

                     C 13.00

                     KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                     CR SEC IRB

                     14

                     C 14.00

                     ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA

                     CR SEC Details

                        OPERATSIOONIRISK

                        OPR

                     16

                     C 16.00

                     OPERATSIOONIRISK

                     OPR

                     17

                     C 17.00

                     OPERATSIOONIRISK: KAHJU KOGUSUMMA ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL

                     OPR Details

                        TURURISK

                        MKR

                     18

                     C 18.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

                     MKR SA TDI

                     19

                     C 19.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK

                     MKR SA SEC

                     20

                     C 20.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK

                     MKR SA CTP

                     21

                     C 21.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

                     MKR SA EQU

                     22

                     C 22.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK

                     MKR SA FX

                     23

                     C 23.00

                     TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID

                     MKR SA COM

                     24

                     C 24.00

                     TURURISKI SISEMUDELI MEETODID

                     MKR IM

                     25

                     C 25.00

                     KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

                     CVA

            C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

                        Rida

                        Kirje

                        Nimetus

                        Summa

                        010

                        1

                        KOGURISKIPOSITSIOON

                        020

                     1*

                        millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

                        030

                     1**

                        millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

                        040

                        1.1

                        RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

                        050

                        1.1.1

                        Standardmeetod

                        060

                     1.1.1.1

                     Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

                        070

                     1.1.1.1.01

                     Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                        080

                     1.1.1.1.02

                     Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                        090

                     1.1.1.1.03

                     Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                        100

                     1.1.1.1.04

                     Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                        110

                     1.1.1.1.05

                     Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                        120

                     1.1.1.1.06

                     Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                        130

                     1.1.1.1.07

                     Nõuded äriühingute vastu

                        140

                     1.1.1.1.08

                     Jaenõuded

                        150

                     1.1.1.1.09

                     Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                        160

                     1.1.1.1.10

                     Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                        170

                     1.1.1.1.11

                     Eriti suure riskiga seotud kirjed

                        180

                     1.1.1.1.12

                     Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                        190

                     1.1.1.1.13

                     Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                        200

                     1.1.1.1.14

                     Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                        210

                     1.1.1.1.15

                     Omakapitali investeeringud

                        211

                     1.1.1.1.16

                     Muud kirjed

                        220

                     1.1.1.2

                     Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid

                        230

                     1.1.1.2*

                        millest: edasiväärtpaberistamine

                        240

                        1.1.2

                        Sisereitingute meetod

                        250

                     1.1.2.1

                     Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                        260

                     1.1.2.1.01

                     Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                        270

                     1.1.2.1.02

                     Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                        280

                     1.1.2.1.03

                     Nõuded äriühingute vastu – VKEd

                        290

                     1.1.2.1.04

                     Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                        300

                     1.1.2.1.05

                     Nõuded äriühingute vastu – muud

                        310

                     1.1.2.2

                     Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                        320

                     1.1.2.2.01

                     Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                        330

                     1.1.2.2.02

                     Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                        340

                     1.1.2.2.03

                     Nõuded äriühingute vastu – VKEd

                        350

                     1.1.2.2.04

                     Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                        360

                     1.1.2.2.05

                     Nõuded äriühingute vastu – muud

                        370

                     1.1.2.2.06

                     Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

                        380

                     1.1.2.2.07

                     Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

                        390

                     1.1.2.2.08

                     Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                        400

                     1.1.2.2.09

                     Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

                        410

                     1.1.2.2.10

                     Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

                        420

                     1.1.2.3

                     Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

                        430

                     1.1.2.4

                     Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                        440

                     1.1.2.4*

                        millest: edasiväärtpaberistamine

                        450

                     1.1.2.5

                     Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

                        460

                        1.1.3

                        Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

                        490

                        1.2

                        KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

                        500

                        1.2.1

                        Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

                        510

                        1.2.2

                        Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

                        520

                        1.3

                        KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

                        530

                        1.3.1

                        Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                        540

                     1.3.1.1

                     Kaubeldavad võlainstrumendid

                        550

                     1.3.1.2

                     Omakapitali instrumendid

                        555

                     1.3.1.3

                     Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                        556

                     1.3.1.3*

                     Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

                        557

                     1.3.1.3**

                     Memokirje: üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

                        560

                     1.3.1.4

                     Valuuta

                        570

                     1.3.1.5

                     Kaubad

                        580

                        1.3.2

                        Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                        590

                        1.4

                        KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                        600

                        1.4.1

                        Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

                        610

                        1.4.2

                        Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

                        620

                        1.4.3

                        Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

                        630

                        1.5

                        PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

                        640

                        1.6

                        KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

                        650

                        1.6.1

                        Täiustatud meetod

                        660

                        1.6.2

                        Standardmeetod

                        670

                        1.6.3

                        Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                        680

                        1.7

                        KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

                        690

                        1.8

                        MUUD RISKIPOSITSIOONID

                        710

                        1.8.2

                        millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

                        720

                     1.8.2*

                     millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

                        730

                     1.8.2**

                     millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

                        740

                     1.8.2***

                     millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

                        750

                        1.8.3

                        millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

                        760

                        1.8.4

                           millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

            C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

                        Rida

                        ID

                        Kirje

                        Veerg

                        Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused

                        010

                     010

                     1

                        Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

                     020

                     1.1

                     Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

                     030

                     1.2

                     Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                     040

                     1.3

                     Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                     050

                     2

                        Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

                     060

                     2.1

                     Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                     070

                     2.2

                     Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                     080

                     2.2.1

                     Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                     090

                     2.2.2

                     Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                        Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju

                     100

                     3

                        Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                     110

                     3.1

                     Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

                     120

                     3.1.1

                     Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                     130

                     3.1.2

                     Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                     131

                     3.1.3

                     Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

                     140

                     3.2

                     Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                     145

                     4

                        Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                     150

                     4.1

                     Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

                     155

                     4.2

                     Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                     160

                     5

                        Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

                     170

                     6

                        Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

                     180

                     7

                        Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

                        Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised

                     190

                     8

                        Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     200

                     9

                        Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

                     210

                     10

                        Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

                     225

                     11.1

                        Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

                     226

                     11.2

                        Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

                        Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     230

                     12

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     240

                     12.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     250

                     12.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     260

                     12.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     270

                     12.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     280

                     12.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     290

                     12.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     291

                     12.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     292

                     12.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     293

                     12.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     300

                     13

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     310

                     13.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     320

                     13.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     330

                     13.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     340

                     13.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     350

                     13.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     360

                     13.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     361

                     13.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     362

                     13.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     363

                     13.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     370

                     14

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     380

                     14.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     390

                     14.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     400

                     14.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     410

                     14.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     420

                     14.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     430

                     14.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     431

                     14.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     432

                     14.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                     433

                     14.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                        Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     440

                     15

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     450

                     15.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     460

                     15.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     470

                     15.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     480

                     15.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     490

                     15.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     500

                     15.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     501

                     15.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     502

                     15.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     503

                     15.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     510

                     16

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     520

                     16.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     530

                     16.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     540

                     16.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     550

                     16.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     560

                     16.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     570

                     16.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     571

                     16.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     572

                     16.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     573

                     16.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     580

                     17

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                     590

                     17.1

                     Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     600

                     17.1.1

                     Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     610

                     17.1.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     620

                     17.2

                     Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     630

                     17.2.1

                     Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     640

                     17.2.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                     641

                     17.3

                     Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     642

                     17.3.1

                     Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                     643

                     17.3.2

                     (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                        Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast:

                     650

                     18

                        Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

                     660

                     19

                        Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                     670

                     20

                        Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

                        Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     680

                     21

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     690

                     22

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     700

                     23

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     710

                     24

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     720

                     25

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                     730

                     26

                        Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                        Kapitalipuhvrid

                     740

                     27

                        Kombineeritud puhvri nõue

                     750

                        Kapitali säilitamise puhver

                     760

                        Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

                     770

                        Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

                     780

                        Süsteemse riski puhver

                     790

                        Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                     800

                        Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                     810

                        Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                        II samba kohased nõuded

                     820

                     28

                        II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

                        Täiendav teave investeerimisühingute puhul

                     830

                     29

                        Algkapital

                     840

                     30

                        Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

                        Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega

                     850

                     31

                        Riigivälised esmased riskipositsioonid

                     860

                     32

                        Esmane koguriskipositsioon

                        Basel I alampiir

                     870

                        Omavahendite kogusumma korrigeerimised

                     880

                        Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

                     890

                        Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

                     900

                        Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

                     910

                        Koguomavahendite puudujääk seoses minimaalsete omavahendite nõuetega Basel I alampiiri puhul

            C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)

            Standardmeetodikohane riskipositsiooni klass

                        ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                        (–) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                        RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                        KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                        NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                        KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

                        RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                        BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                        RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                        RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                        RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                        KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

                        OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                        KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                        RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE

                        (–) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam)

                        0 %

                        20 %

                        50 %

                        100 %

                        MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

                        MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

                        MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

                        (–) GARANTIID

                        (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                        (–) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD

                        (–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                        (–) KOGUVÄLJAVOOL

                        KOGUSISSEVOOL (+)

                        (–) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE

                     010

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     080

                     090

                     100

                     110

                     120

                     130

                     140

                     150

                     160

                     170

                     180

                     190

                     200

                     210

                     215

                     220

                     230

                     240

                     010

                        KOGURISKIPOSITSIOON

                     Vormiga CA seotud lahter

                     015

                        millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     020

                        millest: VKEd

                     030

                        millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

                     040

                        millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

                     050

                        millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

                     060

                        millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

                        KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                     070

                        Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

                     080

                        Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

                        Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

                     090

                        Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                     100

                        millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                     110

                        Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                     120

                        millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                     130

                        Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                        KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

                     140

                        0 %

                     150

                        2 %

                     160

                        4 %

                     170

                        10 %

                     180

                        20 %

                     190

                        35 %

                     200

                        50 %

                     210

                        70 %

                     220

                        75 %

                     230

                        100 %

                     240

                        150 %

                     250

                        250 %

                     260

                        370 %

                     270

                        1250 %

                     280

                        Muud riskikaalud

                        MEMOKIRJED

                     290

                        Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                     300

                        Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

                     310

                        Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                     320

                        Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

            C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)

            Riik:

                     ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                     Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                     Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                     Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                     millest: mahakandmine

                     Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                     RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                     RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                     RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                     010

                     020

                     040

                     050

                     055

                     060

                     070

                     075

                     080

                     090

                     010

                     Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                     020

                     Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                     030

                     Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                     040

                     Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                     050

                     Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                     060

                     Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                     070

                     Nõuded äriühingute vastu

                     075

                     millest: VKEd

                     080

                     Jaenõuded

                     085

                     millest: VKEd

                     090

                     Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                     095

                     millest: VKEd

                     100

                     Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     110

                     Eriti suure riskiga seotud kirjed

                     120

                     Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                     130

                     Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                     140

                     Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                     150

                     Omakapitali investeeringud

                     160

                     Muud kirjed

                     170

                        Koguriskipositsioon

            C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)

            Riik:

                     ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                     millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                     Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                     Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                     millest: mahakandmine

                     Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                     VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                     RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                     millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                     RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                     millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                     OODATAV KAHJU

                     010

                     030

                     040

                     050

                     055

                     060

                     070

                     080

                     090

                     100

                     105

                     110

                     120

                     125

                     130

                     010

                     Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                     020

                     Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                     030

                     Nõuded äriühingute vastu

                     040

                     millest: eriotstarbelised nõuded

                     050

                     millest: VKEd

                     060

                     Jaenõuded

                     070

                     Tagatud kinnisvaraga

                     080

                     VKEd

                     090

                     muud kui VKEd

                     100

                     Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                     110

                     Muud jaenõuded

                     120

                     VKEd

                     130

                     muud kui VKEd

                     140

                     Omakapitali investeeringud

                     150

                        Koguriskipositsioon

            C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL JA KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB)

            Riik:

                        Summa

                        Protsent

                        Kvalitatiivne teave

                        010

                        020

                        030

                        Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

                     010

                     Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

                     020

                     Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

                        Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

                     030

                     Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul

                     040

                     Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

                        Asjakohased krediidiriski positsioonid – väärtpaberistamine

                     050

                     Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

                     060

                     Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

                        Omavahendite nõuded ja kaalud

                     070

                     Omavahendite nõuded kokku vastutsüklilise kapitalipuhvri puhul

                     080

                     Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

                     090

                     Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

                     100

                     Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

                     110

                     Omavahendite nõuete kaalud

                        Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrad

                     120

                     Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                     130

                     Krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                     140

                     Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                        2 % künnise kasutamine

                     150

                     2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

                     160

                     2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

            C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

            Valuuta:

                        POSITSIOONID

                        OMAVAHENDITE NÕUDED

                        KOGURISKIPOSITSIOON

                        KÕIK POSITSIOONID

                        NETOPOSITSIOONID

                        POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                        PIKAD

                        LÜHIKESED

                        PIKAD

                        LÜHIKESED

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     010

                        KAUPLEMISPORFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                     Vormiga CA2 seotud lahter

                     011

                        Üldrisk

                     012

                     Tuletisinstrumendid

                     013

                     Muud varad ja kohustused

                     020

                     Lõpptähtajal põhinev meetod

                     030

                     Tsoon 1

                     040

                     0 ≤ 1 kuu

                     050

                     > 1 ≤ 3 kuud

                     060

                     > 3 ≤ 6 kuud

                     070

                     > 6 ≤ 12 kuud

                     080

                     Tsoon 2

                     090

                     > 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     100

                     > 2 ≤ 3 (> 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     110

                     > 3 ≤ 4 (> 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     120

                     Tsoon 3

                     130

                     > 4 ≤ 5 (> 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     140

                     > 5 ≤ 7 (> 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     150

                     > 7 ≤ 10 (> 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     160

                     > 10 ≤ 15 (> 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     170

                     > 15 ≤ 20 (> 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     180

                     > 20 (> 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     190

                     (> 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     200

                     (> 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                     210

                     Kestusel põhinev meetod

                     220

                     Tsoon 1

                     230

                     Tsoon 2

                     240

                     Tsoon 3

                     250

                        Spetsiifiline risk

                     251

                     Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

                     260

                     Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                     270

                     Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                     280

                     Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud

                     290

                     Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud

                     300

                     Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud

                     310

                     Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                     320

                     Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                     321

                     Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid

                     325

                     Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

                     330

                     Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

                     350

                     Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                     360

                     Lihtsustatud meetod

                     370

                     Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                     380

                     Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                     390

                     Stsenaariumi maatriksmeetod

            C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

            Riigisisene turg:

                        POSITSIOONID

                        OMAVAHENDITE NÕUDED

                        KOGURISKIPOSITSIOON

                        KÕIK POSITSIOONID

                        NETOPOSITSIOONID

                        POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                        PIKAD

                        LÜHIKESED

                        PIKAD

                        LÜHIKESED

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     010

                        KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                     Vormiga CA seotud lahter

                     020

                     Üldrisk

                     021

                     Tuletisinstrumendid

                     022

                     Muud varad ja kohustused

                     030

                     Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                     040

                     Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

                     050

                     Spetsiifiline risk

                     090

                     Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                     100

                     Lihtsustatud meetod

                     110

                     Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                     120

                     Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                     130

                     Stsenaariumi maatriksmeetod

         II LISA

               „II LISA

                  OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

                  Sisukord

                           I OSA: ÜLDISED JUHISED

                        44

                           1.

                        STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED
                        44

                           1.1.

                        STRUKTUUR
                        44

                           1.2.

                        NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED
                        44

                           1.3.

                        MÄRGI PÕHIMÕTTED
                        44

                           II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED

                        44

                           1.

                        KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)
                        44

                           1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        44

                           1.2.

                        C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)
                        46

                           1.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        46

                           1.3.

                        C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)
                        61

                           1.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        61

                           1.4.

                        C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)
                        68

                           1.4.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        68

                           1.5.

                        C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)
                        69

                           1.5.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        69

                           1.6.

                        ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)
                        85

                           1.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        85

                           1.6.2.

                        C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)
                        85

                           1.6.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        86

                           1.6.3.

                        C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)
                        94

                           1.6.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        94

                           2.

                        KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
                        96

                           2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        96

                           2.2.

                        ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA
                        97

                           2.3.

                        TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES
                        97

                           2.4.

                        C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)
                        98

                           2.5.

                        C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
                        98

                           3.

                        KREDIIDIRISKI VORMID
                        105

                           3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        105

                           3.1.1.

                        SELLISTE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KAJASTAMINE, MILLEL ON ASENDUSMÕJU
                        105

                           3.1.2.

                        VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KAJASTAMINE
                        106

                           3.2.

                        C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA)
                        106

                           3.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        106

                           3.2.2.

                        VORMI CR SA ULATUS
                        106

                           3.2.3.

                        RISKIPOSITSIOONIDE MÄÄRAMINE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE STANDARDMEETODI KOHASELT
                        107

                           3.2.4.

                        SELGITUSED KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLIS 112 OSUTATUD TEATAVATE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE ULATUSE KOHTA
                        110

                           3.2.4.1.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „NÕUDED KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE VASTU“
                        110

                           3.2.4.2.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „PANDIKIRJADEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“
                        111

                           3.2.4.3.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJA AKTSIATEST JA OSAKUTEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“
                        111

                           3.2.5.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        111

                           3.3.

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB)
                        119

                           3.3.1.

                        VORMI CR IRB ULATUS
                        119

                           3.3.2.

                        VORMI CR IRB JAOTUS
                        120

                           3.3.3.

                        C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1)
                        121

                           3.3.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        121

                           3.3.4.

                        C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (VORM CR IRB 2)
                        129

                           3.4.

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA
                        130

                           3.4.1.

                        C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)
                        130

                           3.4.1.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        130

                           3.4.2.

                        C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)
                        132

                           3.4.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        132

                           3.4.3.

                        C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL JA KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB)
                        135

                           3.4.3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        135

                           3.4.3.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        135

                           3.5.

                        C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)
                        140

                           3.5.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        140

                           3.5.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA (KEHTIVAD NII VORMI CR EQU IRB 1 KUI KA VORMI CR EQU IRB 2 KOHTA)
                        141

                           3.6.

                        C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)
                        144

                           3.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        144

                           3.6.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        144

                           3.7.

                        C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)
                        146

                           3.7.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        146

                           3.7.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        146

                           3.8.

                        C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)
                        153

                           3.8.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        153

                           3.8.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        153

                           3.9.

                        C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)
                        161

                           3.9.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        161

                           3.9.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        162

                           4.

                        OPERATSIOONIRISKI VORMID
                        170

                           4.1.

                        C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)
                        170

                           4.1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        170

                           4.1.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        171

                           4.2.

                        C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS)
                        173

                           4.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        173

                           4.2.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        175

                           5.

                        TURURISKI VORMID
                        177

                           5.1.

                        C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)
                        177

                           5.1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        177

                           5.1.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        178

                           5.2.

                        C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC) 183…
                        179

                           5.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        179

                           5.2.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        180

                           5.3.

                        C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)
                        182

                           5.3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        182

                           5.3.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        183

                           5.4.

                        C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)
                        185

                           5.4.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        185

                           5.4.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        185

                           5.5.

                        C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITEKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)
                        187

                           5.5.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        187

                           5.5.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        187

                           5.6.

                        C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)
                        189

                           5.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        189

                           5.6.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        189

                           5.7.

                        C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)
                        190

                           5.7.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        190

                           5.7.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        191

                           5.8.

                        C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)
                        193

                           5.8.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        193

                  I OSA:   ÜLDISED JUHISED

               1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED
               1.1.   STRUKTUUR

                           1.

                           Raamistik koosneb kokku viiest vormide kogumist:

                                       a)

                                       kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon;

                                       b)

                                       konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid;

                                       c)

                                       krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk);

                                       d)

                                       tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk);

                                       e)

                                       operatsioonirisk.

                           2.

                           Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse rakendusliku tehnilise standardi käesolevas osas.

                           3.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks kasutatava lähenemisviisi seisukohast.

                     1.2.   NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED

                           4.

                           Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmises tabelis kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel.

                           5.

                           Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}.

                           6.

                           Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}.

                           7.

                           Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm;rida}.

                           8.

                           Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg.

                     1.3.   MÄRGI PÕHIMÕTTED

                           9.

                           Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu.

                  II OSA:   VORMIDE TÄITMISE JUHISED

               1.   KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)
               1.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           10.

                           CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ja üleminekusätete kohta ning koosnevad viiest vormist:

                                       a)

                                       Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes.

                                       b)

                                       Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) artikli 92 lõikes 3.

                                       c)

                                       Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed.

                                       d)

                                       Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega.

                                       e)

                                       Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse.

                           11.

                           Vorme kohaldatakse kõigi aruandvate üksuste suhtes, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega.

                           12.

                           Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid.

                           13.

                           Üleminekusätteid käsitletakse CA vormides järgmiselt:

                                       a)

                                       Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

                                       b)

                                       Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju.

                                       c)

                                       Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks.

                           14.

                           II samba nõudeid võib ELis kohaldada erinevalt (IV kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Kapitalinõuete määruse kohases maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta. Üksikasjalike aruannete esitamine II samba nõuete kohta ei ole kapitalinõuete määruse artikliga 99 ette nähtud.

                                       a)

                                       Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta.

                                       b)

                                       Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5.

                                       c)

                                       Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul.

                     1.2.   C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)
               1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           Viited õigussätetele ja juhised

                           010

                           1.   Omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

                           015

                           1.1   Esimese taseme omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 25.
                           Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

                           020

                           1.1.1   Esimese taseme põhiomavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 50.

                           030

                           1.1.1.1   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           040

                           1.1.1.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31
                           See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).
                           Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
                           Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

                           045

                           1.1.1.1.1*   millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 31
                           Ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

                           050

                           1.1.1.1.2*   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           060

                           1.1.1.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

                           070

                           1.1.1.1.4   (–) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all.

                           080

                           1.1.1.1.4.1   (–) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.
                           Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a.

                           090

                           1.1.1.1.4.2   (–) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           091

                           1.1.1.1.4.3   (–) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           092

                           1.1.1.1.5   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus“.

                           130

                           1.1.1.2   Jaotamata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2
                           Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

                           140

                           1.1.1.2.1   Eelmiste aastate jaotamata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

                           150

                           1.1.1.2.2   Aktsepteeritav kasum või kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
                           Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

                           160

                           1.1.1.2.2.1   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.
                           Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum.

                           170

                           1.1.1.2.2.2   (–) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2
                           Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).
                           Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid.

                           180

                           1.1.1.3   Muu akumuleeritud koondkasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4.

                           200

                           1.1.1.4   Muud reservid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
                           Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis“.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           210

                           1.1.1.5   Üldine pangandusreserv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f
                           Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond“) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib“.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           220

                           1.1.1.6   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           230

                           1.1.1.7   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

                           240

                           1.1.1.8   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
                           Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           250

                           1.1.1.9   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35

                           260

                           1.1.1.9.1   (–) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1
                           Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
                           See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti.

                           270

                           1.1.1.9.2   Rahavoogude riskimaandamise reserv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           280

                           1.1.1.9.3   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

                           285

                           1.1.1.9.4   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

                           290

                           1.1.1.9.5   (–) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105
                           Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest.

                           300

                           1.1.1.10   (–) Firmaväärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

                           310

                           1.1.1.10.1   (–) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
                           Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa.

                           320

                           1.1.1.10.2   (–) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43

                           330

                           1.1.1.10.3   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           340

                           1.1.1.11   (–) Muu immateriaalne vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
                           Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

                           350

                           1.1.1.11.1   (–) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
                           Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
                           Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale.

                           360

                           1.1.1.11.2   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           370

                           1.1.1.12   (–) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

                           380

                           1.1.1.13   (–) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159
                           Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40).

                           390

                           1.1.1.14   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41

                           400

                           1.1.1.14.1   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e
                           Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist“.
                           Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi).

                           410

                           1.1.1.14.2   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           420

                           1.1.1.14.3   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b
                           Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.
                           Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal.

                           430

                           1.1.1.15   (–) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid.

                           440

                           1.1.1.16   (–) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
                           Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid“. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

                           450

                           1.1.1.17   (–) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91
                           Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele“.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

                           460

                           1.1.1.18   (–) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3
                           Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

                           470

                           1.1.1.19   (–) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3
                           Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

                           471

                           1.1.1.20   (–) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

                           472

                           1.1.1.21   (–) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

                           480

                           1.1.1.22   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79
                           Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.
                           Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3).

                           490

                           1.1.1.23   (–) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest).

                           500

                           1.1.1.24   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27; artikli 36 lõike 1 punkt i; artiklid 43, 45 ja 47; artikli 48 lõike 1 punkt b; artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.
                           Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3).

                           510

                           1.1.1.25   (–) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

                           520

                           1.1.1.26   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.
                           Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           524

                           1.1.1.27   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           529

                           1.1.1.28   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                           530

                           1.1.2   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 61.

                           540

                           1.1.2.1   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           550

                           1.1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           560

                           1.1.2.1.2   (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           570

                           1.1.2.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

                           580

                           1.1.2.1.4   (–) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all.

                           590

                           1.1.2.1.4.1   (–) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

                           620

                           1.1.2.1.4.2   (–) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           621

                           1.1.2.1.4.3   (–) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           622

                           1.1.2.1.5   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“.

                           660

                           1.1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           670

                           1.1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.
                           Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

                           680

                           1.1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           690

                           1.1.2.5   (–) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid.

                           700

                           1.1.2.6   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79
                           Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

                           710

                           1.1.2.7   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

                           720

                           1.1.2.8   (–) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
                           Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)“.

                           730

                           1.1.2.9   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           740

                           1.1.2.10   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
                           Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.
                           Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

                           744

                           1.1.2.11   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           748

                           1.1.2.12   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                           750

                           1.2   TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 71.

                           760

                           1.2.1   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           770

                           1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           780

                           1.2.1.2   (*) Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           790

                           1.2.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

                           800

                           1.2.1.4   (–) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all.

                           810

                           1.2.1.4.1   (–) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

                           840

                           1.2.1.4.2   (–) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           841

                           1.2.1.4.3   (–) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           842

                           1.2.1.5   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“.

                           880

                           1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           890

                           1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.
                           Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

                           900

                           1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           910

                           1.2.5   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

                           920

                           1.2.6   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

                           930

                           1.2.7   (–) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid.

                           940

                           1.2.8   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79
                           Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata.

                           950

                           1.2.9   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

                           960

                           1.2.10   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           970

                           1.2.11   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
                           Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.
                           Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga.

                           974

                           1.2.12   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           978

                           1.2.13   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                     1.3.   C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)
               1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           Viited õigussätetele ja juhised

                           010

                           1.   KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98

                           020

                           1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul.

                           030

                           1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul.

                           040

                           1.1   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f

                           050

                           1.1.1   Standardmeetod

                           Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel.

                           060

                           1.1.1.1   Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid.

                           070

                           1.1.1.1.01   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           080

                           1.1.1.1.02   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           090

                           1.1.1.1.03   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           100

                           1.1.1.1.04   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           110

                           1.1.1.1.05   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           120

                           1.1.1.1.06   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           130

                           1.1.1.1.07   Nõuded äriühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           140

                           1.1.1.1.08   Jaenõuded

                           Vt vorm CR SA.

                           150

                           1.1.1.1.09   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           160

                           1.1.1.1.10   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           170

                           1.1.1.1.11   Eriti suure riskiga seotud kirjed

                           Vt vorm CR SA.

                           180

                           1.1.1.1.12   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           190

                           1.1.1.1.13   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           200

                           1.1.1.1.14   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           210

                           1.1.1.1.15   Omakapitali investeeringud

                           Vt vorm CR SA.

                           211

                           1.1.1.1.16   Muud kirjed

                           Vt vorm CR SA.

                           220

                           1.1.1.2   Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           230

                           1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

                           Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           240

                                       1.1.2

                                       Sisereitingute meetod

                           250

                           1.1.2.1   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                           Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

                           260

                           1.1.2.1.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           270

                           1.1.2.1.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           280

                           1.1.2.1.03   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

                           Vt vorm CR IRB.

                           290

                           1.1.2.1.04   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           300

                           1.1.2.1.05   Nõuded äriühingute vastu – muud

                           Vt vorm CR IRB.

                           310

                           1.1.2.2   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                           Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

                           320

                           1.1.2.2.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           330

                           1.1.2.2.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           340

                           1.1.2.2.03   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

                           Vt vorm CR IRB.

                           350

                           1.1.2.2.04   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           360

                           1.1.2.2.05   Nõuded äriühingute vastu – muud

                           Vt vorm CR IRB.

                           370

                           1.1.2.2.06   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

                           Vt vorm CR IRB.

                           380

                           1.1.2.2.07   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

                           Vt vorm CR IRB.

                           390

                           1.1.2.2.08   Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           400

                           1.1.2.2. 09   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           410

                           1.1.2.2.10   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           420

                           1.1.2.3   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

                           Vt vorm CR EQU IRB.

                           430

                           1.1.2.4   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           440

                           1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

                           Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           450

                           1.1.2.5   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

                           Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156.

                           460

                           1.1.3   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309

                           490

                           1.2   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b

                           500

                           1.2.1   Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

                           Vt vorm CR SETT.

                           510

                           1.2.2   Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

                           Vt vorm CR SETT.

                           520

                           1.3   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b

                           530

                                       1.3.1

                                       Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                           540

                           1.3.1.1   Kaubeldavad võlainstrumendid

                           Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel.

                           550

                           1.3.1.2   Omakapitali instrumendid

                           Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel.

                           555

                           1.3.1.3   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõige 1, artikli 350 lõike 3 punkt c ja artikli 364 lõike 2 punkt a
                           Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt kas otsekohe või kapitalinõuete määruse artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäära tõttu. Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5ga, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

                           556

                           1.3.1.3.*   Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

                           Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes intressipositsiooni riskiga instrumentidesse.

                           557

                           1.3.1.3.**   Üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

                           Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes aktsiapositsiooni riskiga instrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse või kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osad ei ole teada.

                           560

                           1.3.1.4   Valuuta

                           Vt vorm MKR SA FX.

                           570

                           1.3.1.5   Kaubad

                           Vt vorm MKR SA COM.

                           580

                           1.3.2   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                           Vt vorm MKR IM.

                           590

                           1.4   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b
                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga.

                           600

                           1.4.1   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           610

                           1.4.2   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           620

                           1.4.3   Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           630

                           1.5   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a
                           Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.

                                       —

                                       Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga.

                                       —

                                       Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga.

                           640

                           1.6   KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d. Vt vorm CVA.

                           650

                           1.6.1   Täiustatud meetod

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 383. Vt vorm CVA.

                           660

                           1.6.2   Standardmeetod

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 384. Vt vorm CVA.

                           670

                           1.6.3.   Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 385. Vt vorm CVA.

                           680

                           1.7   KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt ii ja artiklid 395–401

                           690

                           1.8   MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 3, 458 ja 459 ning riskipositsioonid, mida ei saa kajastada kirjete 1.1–1.7 all.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad summasid, mida on vaja järgneva järgimiseks.

                                       —

                                       Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 458 ja 459.

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

                                 Käesolev kirje ei ole seotud üksikasju sisaldava (Details) vormiga.

                           710

                           1.8.2   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458.

                           720

                           1.8.2*   millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           730

                           1.8.2**   millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           740

                           1.8.2***   millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           750

                           1.8.3   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 459

                           760

                           1.8.4   millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3
                           Kajastatav täiendav riskipositsioon hõlmab ainult täiendavaid summasid (nt kui riskipositsioonil 100 on riskikaal 20 % ning krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab kapitalinõuete määruse artikli 3 põhjal riskikaalu 50 %, on kajastatav summa 30).

                     1.4.   C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)
               1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           010

                           1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a
                           Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           020

                           2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           030

                           3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b
                           Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           040

                           4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           050

                           5   Koguomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c
                           Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           060

                           6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           070

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu.

                           080

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarvu.

                           090

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme omavahendite suhtarvu.

                           100

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme omavahendite sihtsuhtarvu.

                           110

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab koguomavahendite suhtarvu.

                           120

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat koguomavahendite sihtsuhtarvu.

                     1.5.   C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)
               1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           010

                           1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

                           Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

                           020

                           1.1   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 39
                           Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu.

                           030

                           1.2   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38
                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest).

                           040

                           1.3   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %.

                           050

                           2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

                           Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

                           060

                           2.1   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all.

                           070

                           2.2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 38

                           080

                           2.2.1   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

                           090

                           2.2.2   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

                           100

                           3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           110

                           3.1   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           120

                           3.1.1   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           130

                           3.1.2   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           131

                           3.1.3   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           140

                           3.2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

                           145

                           4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           150

                           4.1   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           155

                           4.2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

                           160

                           5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
                           Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.
                           Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

                           170

                           6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.
                           Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

                           180

                           7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,
                           Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

                           190

                           8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a
                           Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

                           200

                           9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b
                           Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
                           Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

                           210

                           10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
                           Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
                           Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

                           225

                           11.1   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

                           Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a

                           226

                           11.2   Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

                           Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b

                           230

                           12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49.

                           240

                           12.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49

                           250

                           12.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

                                       b)

                                       summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

                                       c)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           260

                           12.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikliga 45 on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           270

                           12.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

                           280

                           12.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           290

                           12.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           291

                           12.3.1   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           292

                           12.3.2   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           293

                           12.3.3   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

                           300

                           13   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58–60

                           310

                           13.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59 ning artikli 60 lõige 2

                           320

                           13.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 58 ja artikli 60 lõige 2
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           330

                           13.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           340

                           13.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

                           350

                           13.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           360

                           13.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           361

                           13.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           362

                           13.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           363

                           13.3.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

                           370

                           14.   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68–70

                           380

                           14.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69 ning artikli 70 lõige 2

                           390

                           14.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 68 ja artikli 70 lõige 2
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           400

                           14.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           410

                           14.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

                           420

                           14.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           430

                           14.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           431

                           14.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           432

                           14.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           433

                           14.3.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

                           440

                           15   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

                           450

                           15.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

                           460

                           15.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

                                       b)

                                       summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

                                       c)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           470

                           15.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           480

                           15.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

                           490

                           15.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           500

                           15.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           501

                           15.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           502

                           15.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           503

                           15.3.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

                           510

                           16   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

                           520

                           16.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

                           530

                           16.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 58
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           540

                           16.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           550

                           16.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

                           560

                           16.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           570

                           16.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           571

                           16.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           572

                           16.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           573

                           16.3.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

                           580

                           17   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

                           590

                           17.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

                           600

                           17.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 68
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           610

                           17.1.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           620

                           17.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

                           630

                           17.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           640

                           17.2.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           641

                           17.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           642

                           17.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           643

                           17.3.2   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

                           650

                           18   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõige 4, artikli 48 lõige 4 ja artikli 49 lõige 4

                           660

                           19   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 60 lõige 4

                           670

                           20   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 70 lõige 4

                           680

                           21   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 12,1 all.

                           690

                           22   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 15,1 all.

                           700

                           23   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 13,1 all.

                           710

                           24   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 16,1 all.

                           720

                           25   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 14,1 all.

                           730

                           26   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 17,1 all.

                           740

                           27   Kombineeritud puhvri nõue

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

                           750

                              Kapitali säilitamise puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129
                           Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

                           760

                              Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

                           Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv
                           Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

                           770

                              Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2 ning artiklid 130 ja 135–140

                           780

                              Süsteemse riski puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

                           790

                              Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad süsteemselt olulise ettevõtja sellise puhvri summat, mida kohaldatakse konsolideeritud alusel.

                           800

                              Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

                           810

                              Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

                           820

                           28   II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           Kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab tulenevalt II sambast arvutama täiendavad omavahendite nõuded, kajastatakse kõnealuseid täiendavaid omavahendite nõudeid selles lahtris.

                           830

                           29   Algkapital

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 12 ja artiklid 28–31 ning kapitalinõuete määruse artikkel 93

                           840

                           30   Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõike 2 punkt b, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

                           850

                           31   Riigivälised esmased riskipositsioonid

                           Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.
                           Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

                           860

                           32   Esmane koguriskipositsioon

                           Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.
                           Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

                           870

                              Omavahendite kogusumma korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4
                           Sellel väljal tuleb kajastada väljal 880 kajastatud summa ja kapitalinõuete määruse kohaste koguomavahendite vahe.
                           Kui kohaldatakse standardmeetodi alternatiivi (kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 2), jäetakse see rida tühjaks.

                           880

                              Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4
                           Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse kohased koguomavahendid, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 500 lõikele 4 (st täielikult korrigeeritud, et võtta arvesse direktiivile 93/6/EMÜ ja direktiivile 2000/12/EÜ (nii nagu need kehtisid enne 1. jaanuari 2007) ning kapitalinõuete määrusele vastava omavahendite arvutamise erinevusi, mis tulenevad oodatava ja ettenägematu kahju erinevast käsitlusviisist vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile).
                           Kui kohaldatakse standardmeetodi alternatiivi (kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 2), jäetakse see rida tühjaks.

                           890

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike1 punkt b
                           Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punktis b nõutud omavahendite summa (st 80 % omavahendite miinimumsummast, mida krediidiasutus või investeerimisühing peaks omama tulenevalt direktiivi 93/6/EMÜ artiklist 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivist 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta, lähtuvalt sellest, kuidas need direktiivid enne 2007. aasta jaanuari kehtisid).

                           900

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiked 2 ja 3
                           Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse artikli 500 lõikes 2 nõutud omavahendite summa (80 % omavahendite summast, mida krediidiasutus või investeerimisühing peaks omama tulenevalt artiklist 92, arvutades riskiga kaalutud vara vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile või III osa III jaotise 2. või 3. peatükile, mitte vastavalt III osa II jaotise 3. peatükile või III osa III jaotise 4. peatükile).

                           910

                              Koguomavahendite puudujääk seoses omavahendite nõuetega Basel I alampiiri või standardmeetodi alternatiivi puhul

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkt b ja lõige 2
                           Sellel real kajastatakse järgmine:
                           — kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkti b ja rida 880 < rida 890:
                           rea 890 ja rea 880 vahe
                           — kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiget 2 ja vormi C 01.00 rida 010 < vormi C 04.00 rida 900: vormi C 04.00 rea 900 ja vormi C 01.00 rea 010 vahe

                     1.6.   ÜLEMINEKUSÄTTED ja INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)
               1.6.1.   Üldised märkused

                           15.

                           Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaseid üleminekusätteid.

                           16.

                           Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:

                                       a.

                                       Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena“, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju.

                                       b.

                                       Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi.

                           17.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama ettenähtud osa veerus 050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 060.

                           18.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt kapitalinõuete määruse X osale.

                           19.

                           Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest.

                     1.6.2.   C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)

                           20.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tabelis 5.1 teavet seoses kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega.

                           21.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 rea 060 veergudes 010–030 kajastatavad andmed saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest.

                           22.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 070–092 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 479 ja 480).

                           23.

                           Alates reast 100 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi ning täiendavaid filtreid ja mahaarvamisi.

                           24.

                           Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju.

                     1.6.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

                           020

                              Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

                           030

                              Teise taseme omavahendite korrigeerimine

                           040

                              Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

                           Veerus 040 kajastatakse asjaomast jääki, st enne kapitalinõuete määruse III osa 2. või 3. peatüki sätete kohaldamist.
                           Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis riskiga kaalutud vara korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on riskiga kaalutud varas tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB või CR EQU IRB. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed.

                           050

                              Ettenähtud osa

                           060

                              Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

                           Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat.

                           Rida

                           010

                           1.   Korrigeerimised kokku

                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

                           020

                           1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491
                           Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid.

                           030

                           1.1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 483

                           040

                           1.1.1.1   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6.

                           050

                           1.1.1.2   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8.

                           060

                           1.1.2   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

                           Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060.

                           070

                           1.2   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena.

                           080

                           1.2.1   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 479
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena.

                           090

                           1.2.2   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           091

                           1.2.3   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           092

                           1.2.4   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           100

                           1.3   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

                           110

                           1.3.1   Realiseerimata kasum ja kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile.

                           120

                           1.3.1.1   Realiseerimata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1

                           130

                           1.3.1.2   Realiseerimata kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1

                           133

                           1.3.1.3   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 468

                           136

                           1.3.1.4   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 467

                           138

                           1.3.1.5   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 468

                           140

                           1.3.2   Mahaarvamised

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele.

                           150

                           1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.
                           Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:

                                       —

                                       kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või

                                       —

                                       kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha.

                           160

                           1.3.2.2.   Immateriaalne vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt b, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 4 ja artikkel 478
                           Mahaarvamisele kuuluva immateriaalse vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 37 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile b.

                           170

                           1.3.2.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile c.

                           180

                           1.3.2.4.   Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 6 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva sisereitingute meetodil põhineva eraldiste puudujäägi võrreldes oodatava kahjuga kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 40 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile d.

                           190

                           1.3.2.5.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt e, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 7 ning artiklid 473 ja 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 41 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile e.

                           194

                           1.3.2.5.*   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 473

                           198

                           1.3.2.5.* *   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 473

                           200

                           1.3.2.6.   Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

                           210

                           1.3.2.6.1   Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 42 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist, jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

                           211

                           1.3.2.6.1**   millest: otsesed osalused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt a
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma.

                           212

                           1.3.2.6.1*   millest: kaudsed osalused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt b
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma.

                           220

                           1.3.2.6.2   Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a, artikkel 474, artikli 475 lõige 2 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 57 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 475 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a.

                           221

                           1.3.2.6.2**   millest: otsesed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt a).

                           222

                           1.3.2.6.2*   millest: kaudsed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt b).

                           230

                           1.3.2.6.3   Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a, artikkel 476, artikli 477 lõige 2 ja artikkel 478
                           Mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 67 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 477 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a.

                           231

                              millest: otsesed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt a).

                           232

                              millest: kaudsed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt b).

                           240

                           1.3.2.7.   Vastastikune ristosalus

                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt sellest, kas finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused on olulised või mitte (kapitalinõuete määruse artikli 472 lõige 9, artikli 475 lõige 3 ja artikli 477 lõige 3), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastastikused ristosalused oluliste investeeringute ja mitteoluliste investeeringute lõikes.

                           250

                           1.3.2.7.1   Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 9 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           260

                           1.3.2.7.1.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

                           270

                           1.3.2.7.1.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

                           280

                           1.3.2.7.2   Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           290

                           1.3.2.7.2.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

                           300

                           1.3.2.7.2.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

                           310

                           1.3.2.7.3   Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           320

                           1.3.2.7.3.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

                           330

                           1.3.2.7.3.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

                           340

                                       1.3.2.8.

                                       Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           350

                           1.3.2.8.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt h, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 10 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile h.

                           360

                           1.3.2.8.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt c, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile c.

                           370

                           1.3.2.8.3   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt c, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile c.

                           380

                           1.3.2.9   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 470 lõiked 2 ja 3
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kapitalinõuete määruse artikli 470 lõige 1

                           390

                                       1.3.2.10

                                       Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           400

                           1.3.2.10.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt i, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 11 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile i.

                           410

                           1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt d, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile d.

                           420

                           1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt d, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile d.

                           425

                           1.3.2.11   Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 471

                           430

                           1.3.3   Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 481
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 481 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ja mis ei ole ette nähtud II osaga.

                     1.6.3.   C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)

                           25.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (kapitalinõuete määruse artiklid 484–491).

                     1.6.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5
                           Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga.

                           020

                              Piirmäära arvutamise alus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4

                           030

                              Ettenähtud osa

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5

                           040

                              Piirmäär

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

                           050

                              (–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

                           060

                              Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

                           Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega.

                           Rida

                           010

                           1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           020

                           2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4

                           030

                           2.1   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 489
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           040

                           2.2   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 489

                           050

                           2.2.1   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           060

                           2.2.2   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           070

                           2.2.3   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           080

                           2.3   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1
                           Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse.

                           090

                           3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5

                           100

                           3.1   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 490

                           110

                           3.2   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 490

                           120

                           3.2.1   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           130

                           3.2.2   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           140

                           3.2.3   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           150

                           3.3   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2
                           Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse.

                     2.   KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
               2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           26.

                           Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Käesolev vorm koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sealhulgas aruandev krediidiasutus või investeerimisühing) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:

                                       a)

                                       konsolideerimise alla kuuluvad üksused;

                                       b)

                                       üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta;

                                       c)

                                       teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes;

                                       d)

                                       teave kapitalipuhvrite kohta.

                           27.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 010–060 ja 250–400.

                     2.2.   ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA

                           28.

                           Käesoleva vormi teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 070–210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid maksevõimenõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks.

                           29.

                           Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid.

                     2.3.   TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                           30.

                           Käesoleva vormi kolmanda osa (teave kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid maksevõimenõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 250–400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda.

                           31.

                           Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid.

                           32.

                           Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele“, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta.

                           33.

                           Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime“ vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsest seost vormiga CA.

                           34.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju.

                           35.

                           On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS.

                           36.

                           Krediidiasutus või investeerimisühing esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites.

                     2.4.   C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – kokku (GS Total)

                           Veerg

                           Juhised

                           250–400

                              KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

                           Vt vormis C 06.02 antud juhised.

                           410–480

                              KAPITALIPUHVRID

                           Vt vormis C 06.02 antud juhised.

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              KOKKU

                           Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat.

                     2.5.   C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

                           Veerg

                           Juhised

                           010–060

                              KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

                           Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile.

                           010

                              NIMI

                           Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi.

                           020

                              KOOD

                           See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.
                           Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.
                           Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist.

                           025

                              LEI KOOD

                           LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.
                           Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee – ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.
                           Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks.

                           030

                              KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

                           „JAH“ märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.
                           Muul juhul märgitakse „EI“.
                           Vähemusosalused:
                           Kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii
                           Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid.

                           040

                              ANDMETE ULATUS: individuaalselt täielikult konsolideeritud (SF) VÕI individuaalselt osaliselt konsolideeritud (SP)

                           „SF“ märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.
                           „SP“ märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

                           050

                              RIIGIKOOD

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2.

                           060

                              OSALUSE MÄÄR (%)

                           See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtja tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada.

                           070–240

                              TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

                           Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 070–240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse kapitalinõuete määruse kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 030 märgitud „JAH“).
                           Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.
                           Selles osas esitatakse teave vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad kapitalinõuete määruse kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste või investeerimisühingute tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest krediidiasutustest või investeerimisühingutest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

                              Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

                           Investeerimisühingud võtavad kapitalinõuete määruse artiklite 95, 96, 97 ja 98 kohasel omavahendite suhtarvu arvutamisel arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.
                           Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi 2. osa veerus 100.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Märgitakse veergude 080–110 summa.

                           080

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud vara, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL“, ja omavahendite nõuete, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL“, summale.

                           090

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“.

                           100

                              OPERATSIOONIRISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL“.
                           Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON“.

                           110

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 640, 680 ja 690 summa.

                           120–240

                              ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           120

                              OMAVAHENDID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 010 „OMAVAHENDID“.

                           130

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 82
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
                           Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           140

                              SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

                           Kapitalinõuete määruse artikli 87 lõike 1 punkt b

                           150

                              ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 25

                           160

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 82
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
                           Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           170

                              SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 85 lõike 1 punkt b

                           180

                              ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 50

                           190

                              MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 81
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           200

                              SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

                           Kapitalinõuete määruse artikli 84 lõike 1 punkt b

                           210

                              TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 61

                           220

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           230

                              TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 71

                           240

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 87 artiklis 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju, st see peab olema aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           250–400

                              TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                           250–290

                              OSA RISKIS

                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           250

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Märgitakse veergude 260–290 summa.

                           260

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

                           Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määrusele, välja arvatud mis tahes summa, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel.

                           270

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                           Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt kapitalinõuete määrusele. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma vastab konsolideeritud aruande real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“ kajastatud summale.

                           280

                              OPERATSIOONIRISK

                           Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.
                           Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid.

                           290

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud.

                           300–400

                              OSA OMAVAHENDITES

                           Selles vormi osas ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.
                           Veergudes 300–350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites vähemusosaluse kaudu, samas kui veergudes 360–400 kajastatakse andmeid kõigi muude konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.
                           Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites, st peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve.
                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           300–350

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                           Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA“ all kajastatakse kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad mis tahes omavahendid.

                           300

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 87

                           310

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 85

                           320

                              VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 84
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

                           330

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 86
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

                           340

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 89
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

                           350

                              MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–)/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                           360–400

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 18
                           Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID“ all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad mis tahes omavahendid.

                           360

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                           370

                              MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                           380

                              MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           390

                              MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

                           Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (–)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi.

                           400

                              MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                           Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga.

                           410–480

                              KAPITALIPUHVRID

                           Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid pärast kapitalipuhvri nõuete arvutamist, st sõltuvalt sellest, kas nõuded arvutatakse konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil.

                           410

                              KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

                           420

                              KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129
                           Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

                           430

                              KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2, artikkel 130 ja artiklid 135–140
                           Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat.

                           440

                              LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

                           Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv
                           Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

                           450

                              SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134
                           Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat.

                           460

                              SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
                           Selles lahtris kajastatakse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                           470

                              GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131
                           Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                           480

                              MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131
                           Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                     3.   KREDIIDIRISKI VORMID
               3.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           37.

                           Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta.

                     3.1.1.   Selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju

                           38.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 235 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega.

                           39.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul.

                           40.

                           Kapitalinõuete määruse artiklitega 196, 197 ja 200 reguleeritakse otsest krediidiriski kaitset.

                           41.

                           Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja krediidiriski kaitse andjate vastu olevaid selliseid nõudeid, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest.

                           42.

                           Riskipositsiooni liik ei muutu kaudsest krediidiriski kaitse tõttu.

                           43.

                           Kui riskipositsioon on kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu.

                           44.

                           COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA.

                     3.1.2.   Vastaspoole krediidiriski kajastamine

                           45.

                           Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid.

                     3.2.   C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA)
               3.2.1.   Üldised märkused

                           46.

                           Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:

                                       a)

                                       riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes;

                                       b)

                                       krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik.

                     3.2.2.   Vormi CR SA ulatus

                           47.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112 määratakse standardmeetodi kohaselt arvutatav iga riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded.

                           48.

                           Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu on kindlaks määratud standardmeetodi puhul. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes.

                           49.

                           Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:

                                       a)

                                       riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“, mida kajastatakse vormides CR SEC;

                                       b)

                                       omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid.

                           50.

                           Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

                                       a)

                                       kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

                                       b)

                                       kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

                                       c)

                                       reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379.

                           51.

                           Käesolevas vormis kajastatakse kõiki riskipositsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesolevas vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli kuuluvaid positsioone, kui nad kohaldavad kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis.

                           52.

                           Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 290–320), et koguda täiendavat teavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta.

                           53.

                           Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:

                                       a)

                                       nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a);

                                       b)

                                       nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b);

                                       c)

                                       nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c);

                                       d)

                                       nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f);

                                       e)

                                       nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g);

                                       f)

                                       jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h).

                           54.

                           Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavat riskiga kaalutud vara arvutamist ei kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul.

                           55.

                           Memokirjed annavad täiendavat teavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“ võlgnike struktuuri kohta. Nendes ridades kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“, „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu“, „nõuded avaliku sektori asutuste vastu“, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“, „nõuded äriühingute vastu“ ja „jaenõuded“. Kajastatud andmed on samad, mida kasutatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“.

                           56.

                           Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu, kajastatakse seda teavet ka real 320 riskipositsiooni klassis „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“.

                     3.2.3.   Riskipositsioonide määramine riskipositsiooni klassidesse standardmeetodi kohaselt

                           57.

                           Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.

                                       a)

                                       Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

                                       b)

                                       Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu.

                           58.

                           Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

                           59.

                           Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul.

                           60.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks lahutamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f) või „nõuded äriühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kapitalinõuete määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu“, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ ja „nõuded äriühingute vastu“ puhul. Vastasel korral on selge, et kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine.

                           61.

                           Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud kapitalinõuete määruses riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või järelevalveasutuse mis tahes otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega oleksid aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise protsessi tulemused kooskõlas kapitalinõuete määruse sätetega. See ei takista krediidiasutustel ja investeerimisühingutel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste kapitalinõuete määruse sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid.

                           62.

                           Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See oleks nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel oleks üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmelise protsessi raames.

                           63.

                           Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:

                                       1.

                                       väärtpaberistamise positsioonid;

                                       2.

                                       eriti suure riskiga seotud kirjed;

                                       3.

                                       omakapitali investeeringud;

                                       4.

                                       makseviivituses olevad riskipositsioonid;

                                       5.

                                       ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid);

                                       6.

                                       kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid;

                                       7.

                                       muud kirjed;

                                       8.

                                       nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu;

                                       9.

                                       kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid.

                           64.

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ja kapitalinõuete määruse artikli 132 lõigete 3–5 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamisel võetakse arvesse üksikuid aluspositsioone ja liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele, kuid kõik üksikud riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid“.

                           65.

                           Kapitalinõuete määruse artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed“. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud“ (kasutatav riskikaal on kapitalinõuete määruse artikli 134 lõikes 6 osutatud summa).

                           66.

                           Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.

                     OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT KAPITALINÕUETE MÄÄRUSELE STANDARDMEETODIKOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                           Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Väärtpaberistamise positsioonid

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128)

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133)

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse?

                        JAH

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.
                           Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).
                           Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124)

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Muud kirjed

                     EI

                           Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi?

                        JAH

                           Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                     EI

                           Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.
                           Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu
                           Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu
                           Nõuded avaliku sektori asutuste vastu
                           Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu
                           Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu
                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
                           Nõuded äriühingute vastu
                           Jaenõuded

                     3.2.4.   Selgitused kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud teatavate riskipositsiooni klasside ulatuse kohta
               3.2.4.1.   Riskipositsiooni klass „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“

                           67.

                           Grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 järgmiselt.

                           68.

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid.

                           69.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 „võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda käesoleva artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest nõuete suhtes, mis neil on vastaspoole vastu, kes on asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja“. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata krediidiasutused või investeerimisühingud, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi, nt krediidiasutuse või investeerimisühingu abiettevõtjad või ettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses. Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis.

                     3.2.4.2.   Riskipositsiooni klass „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“

                           70.

                           Standardmeetodikohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ järgmiselt.

                           71.

                           Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mille puhul on täidetud kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikest 6.

                     3.2.4.3.   Riskipositsiooni klass „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid“

                           72.

                           Kui kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 132 lõikega 5 ette nähtud võimalust, kajastatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele.

                     3.2.5.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.
                           Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.
                           Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.
                           Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010.

                           030

                              (–) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 111
                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele.

                           040

                              Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

                           Veergude 010 ja 030 summa.

                           050–100

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine“.
                           Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
                           Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:

                                       —

                                       tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile;

                                       —

                                       aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

                                 Vt ka punktis 4.1.1 esitatud juhiseid.

                           050–060

                              Kaudne krediidiriski kaitse: korrigeeritud väärtused (Ga)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 235
                           Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõikes 3 on määratletud kaudse krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtus Ga.

                           050

                              Garantiid

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artikkel 203

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 määratletud kaudne krediidiriski kaitse, mis ei ole krediidituletisinstrumentide vormis.

                           060

                              Krediidituletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 204

                           070–080

                              Otsene krediidiriski kaitse

                           Nendes veergudes osutatakse otsesele krediidiriski kaitsele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 58 ning artiklitele 196, 197 ja 200. Summades ei võeta arvesse tasaarvestuse raamlepinguid (juba võetud arvesse esmases riskipositsioonis enne ümberhindlustegurite kohaldamist).
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

                           070

                              Finantstagatis: lihtmeetod

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõiked 1–2

                           080

                              Muu otsene krediidiriski kaitse

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 232

                           090–100

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1–2 ja artikkel 236
                           Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.
                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.
                           Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

                           110

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Riskipositsiooni summa, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised, võttes arvesse väljavoolu ja sissevoolu seoses krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

                           120–140

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE, FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 223, 224, 225, 226, 227 ja 228. See hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Tagatuse mõju, mis tuleneb finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodist, mida kohaldatakse riskipositsiooni suhtes, mis on tagatud aktsepteeritud rahalise tagatisega, arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 223, 224, 225, 226, 227 ja 228.

                           120

                              Riskipositsiooni volatiilsusega korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõiked 2–3
                           Kajastatava summa puhul kajastatakse volatiilsusega korrigeerimise mõju riskipositsioonile (EVA-E) = E*He.

                           130

                              (–) Finantstagatise korrigeeritud väärtus (Cvam)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõige 2
                           Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see rahalist tagatist ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f.
                           Kajastatav summa vastab järgmisele: Cvam = C*(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*). Tähised C, Hc, Hfx, t, T ja t* on määratletud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. ja 5. jaos.

                           140

                              (–) millest: volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõige 1 ja artikli 239 lõige 2
                           Kajastatav summa on volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimiste ühismõju (Cvam-C) = C*[(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*)-1], kus volatiilsusega korrigeerimiste mõju on (Cva-C) = C*[(1-Hc-Hfx)-1] ja lõpptähtajaga korrigeerimiste mõju on (Cvam-Cva) = C*(1-Hc-Hfx)*[(t-t*)/(T-t*)-1].

                           150

                              Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtus (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 220 lõige 4, artikli 223 lõiked 2–5 ja artikli 228 lõige 1

                           160–190

                              Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuse jaotus ümberhindlustegurite lõikes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 111 lõige 1 ja artikli 4 lõike 1 punkt 56. Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ja artikli 228 lõige 1.
                           Kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

                           200

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja III osa II jaotise 4. peatüki 4. jagu
                           Selline riskipositsiooni väärtus, pärast korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, millele määratakse riskikaal vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 113 ja III osa II jaotise 2 peatüki 2. jaole.

                           210

                              millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

                           Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, arvutatakse selles kirjes kajastatav vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtus vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 2., 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetoditele.

                           215

                              Riskiga kaalutud vara enne VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võtmata arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 501.

                           220

                              Riskiga kaalutud vara pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võttes arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 500.

                           230

                              millest: krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnanguga

                           240

                              millest: keskvalitsusest tuletatud krediidikvaliteedi hinnanguga

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              Koguriskipositsioon

                           015

                              millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 127
                           Sellel real esitatakse andmed ainult riskipositsiooni klasside „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „Omakapitali investeeringud“ puhul.
                           Kui riskipositsioon sisaldub kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 2 esitatud loetelus või vastab kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 3 või artiklis 133 sätestatud kriteeriumidele, määratakse see riskipositsiooni klassi „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ või „Omakapitali investeeringud“. Sellest tulenevalt ei tohiks muud jaotust esineda, isegi kui riskipositsioon on makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127.

                           020

                              millest: VKEd

                           Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu.

                           030

                              millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

                           Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

                           040

                              millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 125
                           Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“.

                           050

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

                           Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

                           060

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

                           070–130

                              KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

                           070

                              Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
                           Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

                           080

                              Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
                           Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

                           090–130

                              Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

                           090

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

                           100

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
                           Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

                           110

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.
                           Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.
                           Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real.

                           120

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
                           Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

                           130

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                           Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuse kokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11) mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud“ või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ alla.

                           140–280

                              RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           140

                              0  %

                           150

                              2 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1

                           160

                              4 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3

                           170

                              10  %

                           180

                              20  %

                           190

                              35  %

                           200

                              50  %

                           210

                              70 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c

                           220

                              75  %

                           230

                              100  %

                           240

                              150  %

                           250

                              250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

                           260

                              370 %

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 471

                           270

                              1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

                           280

                              Muud riskikaalud

                           Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“, „nõuded äriühingute vastu“, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ ja „jaenõuded“ puhul.
                           Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5
                           Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.
                           Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b

                           290–320

                              Memokirjed

                           Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos.

                           290

                              Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
                           See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga.

                           300

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
                           Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

                           310

                              Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
                           See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga.

                           320

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
                           Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

                     3.3.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB)
               3.3.1.   Vormi CR IRB ulatus

                           73.

                           Vorm CR IRB hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

                                       i.

                                       kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:

                                                   —

                                                   kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk;

                                                   —

                                                   ostetud nõuete lahjendusrisk;

                                       ii.

                                       kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk;

                                       iii.

                                       kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded.

                           74.

                           Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod).

                           75.

                           Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:

                                       i.

                                       omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB;

                                       ii.

                                       väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details;

                                       iii.

                                       „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA;

                                       iv.

                                       krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.
                                       Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.

                           76.

                           Selleks et täpsustada, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

                                       „EI“

                                       =

                                       kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod);

                                       „JAH“

                                       =

                                       kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod);

                                 Igal juhul tuleb jaenõuete portfellide puhul märkida „JAH“.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total.

                     3.3.2.   Vormi CR IRB jaotus

                           77.

                           Vorm CR IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsiooni jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus. Vormid CR IRB 1 ja CR IRB 2 esitatakse eraldi järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside puhul:

                                       1)

                                       Koguriskipositsioon
                                       (Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.)

                                       2)

                                       Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

                                       3)

                                       Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

                                       4.1)

                                       Nõuded äriühingute vastu – VKEd
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

                                       4.2)

                                       Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8)

                                       4.3)

                                       Nõuded äriühingute vastu – muud
                                       (Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all).

                                       5.1)

                                       Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga).

                                       5.2)

                                       Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all).

                                       5.3)

                                       Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

                                       5.4)

                                       Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all).

                                       5.5)

                                       Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all).

                     3.3.3.   C 08.01 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (CR IRB 1)
               3.3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           Juhised

                           010

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
                           Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
                           Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.
                           Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.
                           Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 010 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

                           020

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.
                           Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.

                           030

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           040–080

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE“.

                           040–050

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
                           Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

                           040

                              GARANTIID

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

                           050

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

                           060

                              MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse selliste krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 232.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele. Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170.

                           070–080

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.
                           Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.
                           Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

                           090

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

                           100, 120

                              millest: bilansivälised kirjed

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           110

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.
                           I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.
                           Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist“.

                           130

                              millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           140

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           150–210

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

                           Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:

                                       —

                                       kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3. Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2;

                                       —

                                       otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

                           150

                              GARANTIID

                           Vt juhised veerus 040.

                           160

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Vt juhised veerus 050.

                           170

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.
                           Krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.

                           180

                              AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

                           Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantsinstrumente ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f. Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jao kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 193 lõigetele 1–4 ja artikli 194 lõikele 1. Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 223 lõike 2 kohast korrigeeritud väärtust (Cvam).
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: finantstagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. Kajastatav summa on tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           190–210

                              MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 199 lõiked 1–8 ja artikkel 229.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: muu tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

                           190

                              KINNISVARA

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 2–4 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 229.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa hinnanguline turuväärtus.

                           200

                              MUU FÜÜSILINE TAGATIS

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 6–8 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse muu vara kui kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 229 lõige 3.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           210

                              NÕUDED

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 5 ja artikli 229 lõike 2 kohaseid väärtuseid.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           220

                              KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Garantiid ja krediidituletisinstrumendid, millega kaetakse riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 202 ja artikli 217 lõikele 1. Vt ka veerud 040 „Garantiid“ ja 050 „Krediidituletisinstrumendid“.

                           230

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Arvesse võetakse krediidiriski maandamise tehnikate kogu mõju makseviivitusest tingitud kahjumääradele, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis. Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.
                           Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
                           Võetakse arvesse kogu mõju (kajastamisel võetakse arvesse hüpoteekide alampiiri).
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 228 lõikele 2.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on seotud iga „võlgniku reitinguklassi või kogumi“ makseviivituse tõenäosusega, tuleneb kõnealusesse makseviivituse tõenäosuse klassi või kogumisse kuuluvatele riskipositsioonidele määratud usaldatavusnõuete kohaste makseviivitusest tingitud kahjumäärade keskmisest, mida on kaalutud vastava (veerus 110 esitatud) riskipositsiooni väärtusega.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.
                           Nõudeid suurte reguleeritud finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu ning vastavaid makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ei võeta arvesse veeru 230 andmete arvutamisel; neid võetakse arvesse ainult veeru 240 andmete arvutamisel.

                           240

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           250

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

                           Kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 162. Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110). Keskmist lõpptähtaega kajastatakse päevades.
                           Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse. See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded“ puhul.

                           255

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.
                           Arvesse ei võeta kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

                           260

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.
                           Arvesse võetakse kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

                           270

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Riskiga kaalutud vara jaotus pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           280

                              OODATAV KAHJU

                           Oodatava kahju määr on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 5 punktis 3 ja selle arvutamine on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 158. Kajastatav oodatav kahju põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

                           290

                              (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 159 kohaseid väärtuse korrigeerimisi ning spetsiifilisi ja üldisi eraldisi. Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

                           300

                              VÕLGNIKE ARV

                           Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõiked 1 ja 2
                           Kõigi riskipositsiooni klasside puhul, välja arvatud jaenõuded, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste juriidiliste isikute/võlgnike arvu, kellele on eraldi määratud reiting, olenemata erinevate antud laenude või asjakohaste nõuete arvust.
                           Riskipositsiooni klassis „jaenõuded“ kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste riskipositsioonide arvu, mis on eraldi määratud teatavasse reitinguklassi või kogumisse. Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 2 kohaldamise korral võib võlgnik kuuluda mitmesse reitinguklassi.
                           Kuna selles veerus käsitletakse reitingusüsteemide struktuuri elementi, on see seotud selliste esmaste riskipositsioonidega enne ümberhindlusteguri kohaldamist, mis on määratud igasse võlgnikku reitinguklassi või kogumisse, võtmata arvesse krediidiriski maandamise tehnikate mõju (eelkõige ümberjaotamise mõju).

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           015

                              millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

                           Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

                           020–060

                           KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           020

                              Bilansilised krediidiriskiga kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
                           Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

                           030

                              Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

                           Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
                           Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

                           040–060

                              Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

                           040

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.
                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

                           050

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

                           060

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           070

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

                           Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.
                           Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.
                           Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
                           Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise.

                           080

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul.

                           090–150

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           120

                              millest: 1. kategoorias

                           Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1.

                           160

                              ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3

                           170

                              REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real.

                           180

                              LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

                           Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist.

                     3.3.4.   C 08.02 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes (vorm CR IRB 2)

                           Veerg

                           Juhised

                           005

                              Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

                           See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010–300

                           Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta.

                           Rida

                           Juhised

                           010–001 – 010–NNN

                           Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis.

                     3.4.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA

                           78.

                           Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist ületavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe koduriigi ja mis tahes välisriigi kohta. Kõnealust künnist kohaldatakse ainult tabelite 1 ja 2 suhtes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded määratakse geograafilise piirkonna „Muud riigid“ alla.

                           79.

                           Mõiste „võlgniku asukoht“ osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „Muud riigid“ alla, olenemata riskipositsiooni klassist, kuhu rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded on määratud.

                           80.

                           Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus“ ja „riskiga kaalutud vara“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik.

                     3.4.1.   C 09.01 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: standardmeetodikohased riskipositsioonid (CR GB 1)
               3.4.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 010.

                           020

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla.
                           See memokirje annab täiendavat teavet riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“.
                           Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j.

                           040

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                           Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

                           050

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           055

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           060

                              Mahakandmised

                           Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

                           070

                              Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                           Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

                           075

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Määratletud vormi CR SA veerus 200.

                           080

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 215.

                           090

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 220.

                           Rida

                           010

                              Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a

                           020

                              Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b

                           030

                              Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c

                           040

                              Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d

                           050

                              Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e

                           060

                              Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f

                           070

                              Nõuded äriühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g

                           075

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           080

                              Jaenõuded

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h

                           085

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           090

                              Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

                           095

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           100

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

                           110

                              Eriti suure riskiga seotud kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k

                           120

                              Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l

                           130

                              Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n

                           140

                              Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o

                           150

                              Omakapitali investeeringud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p

                           160

                              Muud kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q

                           170

                              Koguriskipositsioon

                     3.4.2.   C 09.02 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 2)
               3.4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 020.

                           030

                              millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           040

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                           Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

                           050

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           055

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           060

                              Mahakandmised

                           Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

                           070

                              Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                           Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

                           080

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 010.

                           090

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 230. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

                           100

                              millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           105

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 110.

                           110

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 255.

                           120

                              millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           125

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 260.

                           130

                              OODATAV KAHJU

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 280.

                           Rida

                           010

                              Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

                           020

                              Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

                           030

                              Nõuded äriühingute vastu

                           (Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c)

                           040

                              millest: eriotstarbelised nõuded

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

                           050

                              millest: VKEd

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

                           060

                              Jaenõuded

                           Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d.

                           070

                              Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           080

                              VKEd

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           090

                              muud kui VKEd

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           100

                              Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

                           110

                              Muud jaenõuded

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100.

                           120

                              VKEd

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded.

                           130

                              muud kui VKEd

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded.

                           140

                              Omakapitali investeeringud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud.

                           150

                              Koguriskipositsioon

                     3.4.3.   C 09.04 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus (CCB)
               3.4.3.1.   Üldised märkused

                           81.

                           Seda tabelit kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab selliste krediidiriski positsioonide, väärtpaberistamise positsioonide ja kauplemisportfelli riskipositsioonide kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotise kohaselt kindlaks määratud omavahendite nõudeid ja geograafilist asukohta, mis on olulised krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamise jaoks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 140 (asjakohased krediidiriski positsioonid).

                           82.

                           Vormis C 09.04 esitatakse koondteave kõigi selliste jurisdiktsioonide kõigi asjakohaste krediidiriski positsioonide kohta, kus need positsioonid asuvad, ja eraldi teave iga jurisdiktsiooni kohta, kus asjakohased krediidiriski positsioonid asuvad. Koondandmed ja teave iga jurisdiktsiooni kohta kajastatakse eri mõõtmes.

                           83.

                           Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnis ei ole oluline kõnealuse jaotuse kajastamisel.

                           84.

                           Geograafilise asukoha kindlaksmääramiseks jaotatakse riskipositsioonid vahetu võlgniku alusel, nagu on nähtud ette komisjoni 4. juuni 2014. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1152/2014 regulatiivsete tehniliste standardite kohta, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriski positsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks. Seepärast ei muuda krediidiriski maandamise tehnikate kasutamine riskipositsioonide jaotust geograafilise asukoha alusel selles vormis nõutava teabe esitamisel.

                     3.4.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Summa

                           Asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus ja seonduvad omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt asjaomase rea juhistele.

                           020

                              Protsent

                           030

                              Kvalitatiivne teave

                           See teave esitatakse ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi (päritoluliikmesriigile vastav jurisdiktsioon) kohta ja kõigi riikide kohta koondatult.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kooskõlas asjakohase rea juhistega kas {y}või {n}.

                           Rida

                           010–020

                              Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

                           010

                              Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.
                           Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust standardmeetodi kohaselt; seda kajastatakse real 050.

                           020

                              Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 166 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.
                           Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust sisereitingute meetodi kohaselt; seda kajastatakse real 060.

                           030–040

                              Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

                           030

                              Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki artiklile 327:

                                       —

                                       positsioonid võlainstrumentides, v.a väärtpaberistamine;

                                       —

                                       positsioonid kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonides;

                                       —

                                       positsioonid korrelatsioonil põhinevates kauplemisportfellides;

                                       —

                                       positsioonid kapitaliväärtpaberites ja

                                       —

                                       ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 kohaselt.

                           040

                              Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

                           Kapitalinõuete direktiivi III osa IV jaotise 2. peatüki artikli 140 lõike 4 punkti b ja kapitalinõuete määruse 5. peatuki kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul esitatakse järgmiste elementide summa:

                                       —

                                       selliste mittetuletisinstrumentide positsioonide õiglane väärtus kapitalinõuete määruse artikli 104 kohaselt, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele;

                                       —

                                       selliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele.

                           050–060

                              Asjakohased krediidiriski positsioonid – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

                           050

                              Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

                           060

                              Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

                           070–110

                              Omavahendite nõuded ja kaalud

                           070

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI PUHUL

                           Ridade 080, 090 ja 100 summa.

                           080

                              Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

                           Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatükile.
                           Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid; neid kajastatakse real 100.
                           Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatüki sätetele.

                           090

                              Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

                           Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on spetsiifilise riski puhul määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükile.
                           Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded tururiski raamistiku alusel hõlmavad muu hulgas väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükiga ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide omavahendite nõudeid, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 348.

                           100

                              Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

                           Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatükile.
                           Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki sätetele.

                           110

                              Omavahendite nõuete kaalud

                           Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal arvutatakse omavahendite nõuete suhtarvuna, mis leitakse järgmiselt.

                                       1.

                                       :

                                       Lugeja:

                                       :

                                       asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomases riigis seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; riigi leht].

                                       2.

                                       :

                                       Nimetaja:

                                       :

                                       kõigi krediidiriski positsioonidega, mis on asjakohased vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 4, seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; kokku].

                                 Kõigi riikide koondteavet omavahendite nõuete kaalude kohta ei esitata.

                           120–140

                              Vastutsüklilise puhvri määrad

                           120

                              Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                           Vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on asjaomasele riigile kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklitele 136, 137, 138 ja 139.
                           Kui asjaomase riigi määratud asutus ei ole sellele riigile vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestanud, tuleks see rida tühjaks jätta.
                           Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mille määratud asutus on kehtestanud, kuid mis ei ole aruandekuupäeva seisuga asjaomases riigis veel kohaldatavad, ei kajastata.
                           Kõigi riikide koondteavet määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

                           130

                              Krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi puhul kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi puhul kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklitele 137, 138, 139 ning artikli 140 lõigetele 1, 2 ja 3. Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mis ei ole aruandekuupäeva seisuga veel kohaldatavad, ei kajastata.
                           Kõigi riikide koondteavet krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi puhul kohaldatava vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

                           140

                              Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

                           Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 1.
                           Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr on selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides või mida kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi artikli 140 kohaldamisel selle direktiivi artikli 139 lõike 2 või 3 alusel. Vastutsüklilise kapitalipuhvri määr esitatakse väljal [rida 120; veerg 020; riigi leht] või [rida 130; veerg 020; riigi leht], nagu on asjakohane.
                           Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal on omavahendite nõuete osakaal omavahendite nõuetes kokku ja see esitatakse väljal [rida 110; veerg 020; riigi leht].
                           Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta esitatakse ainult kõigi riikide koondteave, mitte eraldi iga riigi teave.

                           150–160

                              2 % künnise kasutamine

                           150

                              2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

                           Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punktiga b võib selliste üldiste välismaiste riskipositsioonide asukohaks, mille kogusumma ei ületa 2 % asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast, määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi. Üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusumma arvutatakse nii, et jäetakse kõrvale üldised krediidiriskipositsioonid, mille asukoht määrati komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punkti ja artikli 2 lõike 4 kohaselt.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni tabelisse ja kõigi riikide koondteabe väljale „y“.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „n“.

                           160

                              2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

                           Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 3 lõikega 3 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud määrata kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide asukohaks krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi, kui kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid kokku ei ületa 2 % nende üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni tabelisse ja kõigi riikide koondteabe väljale „y“.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „n“.

                     3.5.   C 10.01 ja C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)
               3.5.1.   Üldised märkused

                           85.

                           Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB“ vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2.

                           86.

                           Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb sisereitingute meetodi (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükk) kohast riskiga kaalutud vara arvutamist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt a).

                           87.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:

                                       a)

                                       muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või

                                       b)

                                       võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul.

                           88.

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse kapitalinõuete määruse artiklis 152 osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB.

                           89.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 151 lõikele 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest kapitalinõuete määruse artiklis 155 osutatud meetodist:

                                       —

                                       lihtsustatud riskikaalu meetod,

                                       —

                                       riskiparameetritel põhinev meetod või

                                       —

                                       sisemudelitel põhinev meetod.

                                 Lisaks kajastavad sisereitingute meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormis CR EQU IRB riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt (nt omakapitali investeeringud, millele on määratud vastavalt riskikaal 250 % kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 4 kohaselt või riskikaal 370 % kapitalinõuete määruse artikli 471 lõike 2 kohaselt)).

                           90.

                           Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.

                                       —

                                       Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94).

                                       —

                                       Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas:

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1;

                                       —

                                       omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga“ (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48.

                     3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta (kehtivad nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka vormi CR EQU IRB 2 kohta)

                           Veerg

                           005

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

                           Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.
                           Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
                           Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060).

                           020

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).
                           Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone.

                           030–040

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              GARANTIID

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

                           050

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              (–) KOGUVÄLJAVOOL

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

                           060

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).
                           Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167).

                           070

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid.

                           080

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.
                           Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).
                           Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3).

                           090

                              MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9.

                           91.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 155 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad kõnealuseid erinevaid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR EQU IRB 1 riskiga kaalutud vara ka selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt).

                                       Rida

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 020

                                          RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

                                       Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090

                                          LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

                                          LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                                       Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 100

                                          SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

                                       Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 110

                                          OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                                       Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:

                                                   —

                                                   finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti

                                                   —

                                                   omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2,

                                             kajastatakse real 110.

                                       Vorm CR EQU IRB 2

                                          RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

                                       Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormis CR EQU IRB 2.
                                       Kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad ainulaadset reitingusüsteemi või saavad andmeid kajastada vastavalt sisemisele põhiskaalale, kajastavad nad vormis CR EQU IRB 2 asjaomase ainulaadse reitingusüsteemi või põhiskaalaga seotud reitinguklasse või kogumeid. Mis tahes muul juhul erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid või kogumid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni.

                     3.6.   C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)
               3.6.1.   Üldised märkused

                           92.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378.

                           93.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus-/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega.

                           94.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 ei võeta arveldus-/ülekanderiski arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

                           95.

                           Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.

                           96.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad selle hinnavahe kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et määrata kindlaks vastavad omavahendite nõuded.

                           97.

                           Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5ga.

                           98.

                           Tuleb silmas pidada, et kapitalinõuete määruse artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT, vaid krediidiriski vormides (CR SA, CR IRB).

                     3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.
                           Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis.

                           020

                              ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.
                           Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid.

                           030

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

                           040

                              ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

                           Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b.

                           Rida

                           010

                              Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

                           020–060

                              Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                              5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                              16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                              31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                              46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
                           Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

                           070

                              Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

                           080–120

                              Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                              5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                              16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                              31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                              46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
                           Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

                     3.7.   C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)
               3.7.1.   Üldised märkused

                           99.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt. Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

                           100.

                           Vormis CR SEC SA kogutakse koondteavet kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta, mis on määratletud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

                     3.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                           Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.
                           Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid.

                           020–040

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust.

                           020

                              (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

                           030

                              (–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                           „Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
                           Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

                           040

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                           Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
                           Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

                           050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
                           Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
                           Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

                           060

                              (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

                           070

                              RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 040.

                           080–110

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
                           Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           080

                              (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

                           Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           090

                              (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           100–110

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

                           100

                              (–) KOGUVÄLJAVOOL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2
                           Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 090 [(–) koguväljavool].

                           110

                              KOGUSISSEVOOL

                           Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 100 (kogusissevool).

                           120

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 110.

                           130

                              (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                           See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veergudega 120 ja 130.

                           140

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 150.

                           150–180

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.
                           Vt vormi CR SA „Kokku“ veerud 160–190.
                           Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

                           190

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 200.

                           200

                              (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

                           210

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus.

                           220–320

                              SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           220–260

                              REITINGU SAANUD POSITSIOONID

                           Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.
                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1).

                           270

                              RISKIKAAL 1 250  % (REITINGUTA POSITSIOONID)

                           Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7.

                           280

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5
                           Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

                           290

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.
                           Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 249 lõikes 9.

                           300

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           310

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt.

                           320

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           330

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           340

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

                           350

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele.

                           360

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           370–380

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist.

                           390

                              MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODIKOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                           Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

                           101.

                           Vorm CR SEC SA on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste lõikes.

                           102.

                           Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

                                       Rida

                                       010

                                          KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

                                       020

                                          MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                                       Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

                                       030

                                          VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

                                       040–060

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
                                       Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes.

                                       070–090

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
                                       Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
                                       Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
                                       Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.
                                       Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1.

                                       100

                                          ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                                       Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

                                       110

                                          INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
                                       Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                                       120–140

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       150–170

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       180

                                          SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                                       190–210

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       220–240

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       250–290

                                          AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

                                       Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
                                       Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190–270 ja 330–340.

                     3.8.   C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)
               3.8.1.   Üldised märkused

                           103.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt.

                           104.

                           Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

                           105.

                           Vormi CR SEC IRB ulatus on sama kui vormi CR SEC SA puhul. Selles esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta.

                     3.8.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                           Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.
                           Vt vormi CR SEC SA veerg 010.

                           020–040

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250
                           Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust.

                           020

                              (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

                           030

                              (–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                           „Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
                           Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

                           040

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                           Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
                           Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

                           050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
                           Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
                           Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

                           060–090

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
                           Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

                           060

                              (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

                           Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral sama nõudeõiguse järgu puhul.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050.

                           070

                              (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.
                           Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060.

                           080–090

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

                           080

                              (–) KOGUVÄLJAVOOL

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 236
                           Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070.

                           090

                              KOGUSISSEVOOL

                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080.

                           100

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090.

                           110

                              (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

                           120

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

                           130–160

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.
                           Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.
                           Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

                           170

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110.

                           180

                              (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

                           190

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           200–320

                              VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 261
                           Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.
                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4.

                           330

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.
                           Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

                           340

                              REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

                           Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100ga).
                           Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria n-ö paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.
                           Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

                           350

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).
                           Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.
                           Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid“ all.
                           Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.
                           Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265.

                           360

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           370

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod.

                           380

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

                           Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

                           390

                              (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

                           Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.
                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

                           400

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           410

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

                           420

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

                           430

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.
                           Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

                           440–450

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul).

                           460

                              MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                           Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

                           106.

                           Vorm CR SEC IRB on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste riskikaalu rühmade lõikes.

                           107.

                           Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

                                       Rida

                                       010

                                          KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

                                       020

                                          MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                                       Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

                                       030

                                          VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

                                       040–090

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.
                                       Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

                                       100–150

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
                                       Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
                                       Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
                                       Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.
                                       Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

                                       160

                                          ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                                       Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

                                       170

                                          INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
                                       Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                                       180–230

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       240–290

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       300

                                          SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                                       310–360

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       370–420

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       430–540

                                          AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

                                       Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
                                       Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170–320 ja 400–410.

                     3.9.   C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)
               3.9.1.   Üldised märkused

                           108.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC ja MKR SA CTP) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid, nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded.

                           109.

                           Käesolevat vormi täidetakse järgmistel juhtudel.

                                       a.

                                       Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone.

                                       b.

                                       Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni.

                                       c.

                                       Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160.

                                       d.

                                       Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).

                           110.

                           Käesoleva vormi esitavad konsolideerimisgrupid ja eraldiseisvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, (2) mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes.

                           111.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 406 lõikele 1, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470.

                           112.

                           Algse laenuandjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid.

                     3.9.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           005

                              REA NUMBER

                           Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010

                              SISEKOOD

                           Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

                           020

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)

                           Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

                           030

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)

                           Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.
                           Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

                           040

                              VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       T – traditsiooniline väärtpaberistamine;

                                       —

                                       S – sünteetiline väärtpaberistamine.

                                 Traditsioonilise väärtpaberistamise ja sünteetilise väärtpaberistamise määratlused on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

                           050

                              ARVESTUSLIK KÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

                           Väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja algsed laenuandjad kajastavad üht järgmistest lühenditest:

                                       —

                                       K – kui kajastatakse täielikult;

                                       —

                                       P – kui arvatakse osaliselt välja;

                                       —

                                       R – kui arvatakse täielikult välja;

                                       —

                                       N – kui ei kohaldata.

                                 Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult tehingu arvestuslikku käsitlust.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul märgivad väärtpaberistamise tehingu algatajad, et väärtpaberistatud riskipositsioonid on bilansist välja arvatud.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.
                           Lühend P (osaliselt välja arvatud) märgitakse juhul, kui väärtpaberistatud vara kajastatakse bilansis sel määral, mil aruandev üksus on sellega jätkuvalt seotud, vastavalt IAS 39 punktidele 30–35.

                           060

                              MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID?

                           Ainult väärtpaberistamise tehingu algatajad kajastavad järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       N – omavahendite nõudeid ei kohaldata;

                                       —

                                       B – kauplemisportfelliväline;

                                       —

                                       T – kauplemisportfelli kuuluv;

                                       —

                                       A – osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv.

                                 Kapitalinõuete määruse artiklid 109, 243 ja 244
                           Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult väärtpaberistamise tehingu algataja poolset väärtpaberistamise skeemi maksevõimekäsitlust. Selles märgitakse, kas omavahendite nõudeid arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele või väärtpaberistamise positsioonidele (kauplemisportfelliväline/kauplemisportfelli kuuluv).
                           Kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (ei ole riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SA, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab standardmeetodit, või vormis CR IRB, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisereitingute meetodit.
                           Kui aga omavahendite nõuded põhinevad kauplemisportfellivälistel väärtpaberistamise positsioonidel (riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormides CR SEC SA või CR SEC IRB. Kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamise positsioonide puhul kajastatakse tururiski omavahendite nõuete arvutamist vormis MKR SA TDI (standarditud üldine positsioonirisk) ja vormides MKR SA SEC või MKR SA CTP (standarditud spetsiifiline positsioonirisk) või vormis MKR IM (sisemudelid).
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

                           070

                              VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 61–64 sätestatud „väärtpaberistamise“ ja „edasiväärtpaberistamise“ määratlustele kajastatakse alusvara liiki järgmiste lühenditega:

                                       —

                                       S – väärtpaberistamine;

                                       —

                                       R – edasiväärtpaberistamine.

                           080–100

                              SÄILITAMINE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 404–410

                           080

                              KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

                           Iga algatatud väärtpaberistamise skeemi puhul kajastatakse asjakohast neto majandusliku huvi säilitamise liiki vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 405.

                                       A

                                       —

                                       vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest“;

                                       V

                                       —

                                       vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega.

                                       B

                                       —

                                       uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

                                       C

                                       —

                                       bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100“;

                                       D

                                       —

                                       esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

                                       E

                                       —

                                       vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3.

                                       N

                                       —

                                       ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404.

                                       U

                                       —

                                       nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral.

                           090

                              SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

                              Väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja säilitab vähemalt 5 % olulise neto majandusliku huvi (väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga).
                           Olenemata kapitalinõuete määruse artikli 405 lõikest 1 võib väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmist tavapäraselt tõlgendada selle mõõtmisena riskipositsioonide esmasel väärtpaberistamisel ja mitte riskipositsioonide esmasel loomisel (nt mitte siis, kui alusvaraks olevad laenud esimest korda anti). Väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmine tähendab, et säilitamise määr 5 % peab olema täidetud sellise säilitamise taseme mõõtmise ajal (nt riskipositsioonide esmase väärtpaberistamise ajal). Säilitamise määra pidev taasmõõtmine ja korrigeerimine tehingu kehtivusajal ei ole nõutud.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

                           100

                              SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

                           Kapitalinõuete määruse artikli 405 lõige 1
                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       Y

                                       —

                                       jah;

                                       N

                                       —

                                       ei.

                                 Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

                           110

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA/SPONSOR/ALGNE LAENUANDJA/INVESTOR)

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       O – väärtpaberistamise tehingu algataja;

                                       —

                                       S – sponsor;

                                       —

                                       L – algne laenuandja;

                                       —

                                       I – investor.

                                 Vt väärtpaberistamise tehingu algataja ja sponsori määratlused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 13 ja 14. Investorina käsitatakse krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 406 ja 407.

                           120–130

                              VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

                           Tulenevalt varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmide (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 9) erilaadist, mis on seotud asjaoluga, et need hõlmavad mitut individuaalset väärtpaberistamise positsiooni, ei kajastata kõnealuseid programme veergudes 120 ja 130.

                           120

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (kk/aaaa)

                           Väärtpaberistamise tehingu algatamise kuud ja aastat (st nõuete kogumi koostamise lõppkuupäev) kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: kk/aaaa.
                           Aruandekuupäevade vahel ühegi väärtpaberistamise skeemi algatamise kuupäev ei muutu. Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul on algatamise kuupäevaks väärtpaberite esmase emiteerimise kuupäev.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           130

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

                           Selles veerus esitatakse väärtpaberistatud portfelli kogusumma (vastavalt esmastele riskipositsioonidele enne ümberhindlustegurite kohaldamist) väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga.
                           Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul kajastatakse seda summat väärtpaberite esmase emiteerimise algatamise kuupäeva seisuga. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Kohustuste väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandva üksuse emiteeritud summat.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           140–220

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

                           Veergudes 140–220 esitab aruandev üksus teabe väärtpaberistatud portfelli tunnuste kohta.

                           140

                              KOGUSUMMA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väärtpaberistatud portfelli väärtust aruandekuupäeva seisuga, st väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummat. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul (st väärtpaberistatud varade portfelli ei saa pärast väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva laiendada) summat järk-järgult vähendatakse.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           150

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

                           Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu osa (protsendina kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud portfellis aruandekuupäeva seisuga. Selles veerus kajastatav näitaja on vaikimisi 100 %, välja arvatud mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul. Sel juhul kajastab aruandev üksus oma praegust osa väärtpaberistatud portfellis (samaväärne veeruga 140 suhtelisest seisukohast).
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           160

                              LIIK

                           Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud portfelli varade (numbrikoodid 1–8) või kohustuste (numbrikoodid 9 ja 10) liigi kohta. Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab ühte järgmistest numbrikoodidest:

                                       1

                                       —

                                       elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       2

                                       —

                                       ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       3

                                       —

                                       krediitkaardinõuded;

                                       4

                                       —

                                       liising;

                                       5

                                       —

                                       äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

                                       6

                                       —

                                       tarbimislaenud;

                                       7

                                       —

                                       nõuded klientide vastu;

                                       8

                                       —

                                       muud varad;

                                       9

                                       —

                                       pandikirjad;

                                       10

                                       —

                                       muud kohustused.

                                 Kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kogum koosneb eespool osutatud eri liiki varadest või kohustustest, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisemat liiki. Edasiväärtpaberistamiste puhul võtab krediidiasutus või investeerimisühing aluseks esmase alusvarakogumi. Liik numbrikoodiga 10 (muud kohustused) hõlmab riigivõlakirju ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju.
                           Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul ei saa liiki aruandekuupäevade vahel muuta.

                           170

                              KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

                           Selles veerus kogutakse teavet meetodi kohta, mida krediidiasutus või investeerimisühing väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes aruandekuupäeval kohaldaks.
                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       S

                                       standardmeetod;

                                       —

                                       I

                                       sisereitingute meetod;

                                       —

                                       M

                                       standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod.

                                 Kui standardmeetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC SA.
                           Kui sisereitingute meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC IRB.
                           Kui standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhineva kombineeritud meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist nii vormis CR SEC SA kui ka vormis CR SEC IRB.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sellest hoolimata ei kohaldata seda veergu kohustuste väärtpaberistamiste suhtes. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           180

                              RISKIPOSITSIOONIDE ARV

                           Kapitalinõuete määruse artikli 261 lõige 1
                           Selle veeru täitmine on kohustuslik ainult nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kasutavad väärtpaberistamise positsioonide puhul sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Krediidiasutus või investeerimisühing esitab riskipositsioonide tegeliku arvu.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Selles veerus ei kajastata andmeid investorid.

                           190

                              RIIK

                           Kajastatakse tehingu esmase alusvara päritoluriigi (st algsete väärtpaberistatud nõuete vahetu võlgniku riik) riigikoodi (ISO 3166-1 alpha-2) (aluspositsioonide arvessevõtmine). Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri riike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisema riigi. Kui ühegi riigi puhul ei ole ületatud künnis 20 % varadest/kohustustest, märgitakse lühend OT (muu).

                           200

                              NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära kajastavad ainult need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad regulatiivset meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 262 lõikele 1.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Samuti ei kajastata selles veerus andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           210

                              (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.
                           Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes kohaldatud väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste kohta. Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.
                           Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           220

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%)

                           Selles veerus kogutakse teavet selle kohta, millised oleksid väärtpaberistatud portfelli omavahendite nõuded, kui väärtpaberistamist ei oleks toimunud, millele on liidetud kõnealuste riskidega seotud oodatav kahju (Kirb), ja seda kajastatakse protsendina (kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud riskipositsioonide kogusummast väärtpaberistamise tehingu kuupäeva seisuga. Kirb on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 4.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.
                           Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           230–300

                              VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

                           Selles kuues veerus kogutakse teavet väärtpaberistamise struktuuri kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele, väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) ja lõpptähtajale.
                           Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriate puhul ainult aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavat või temale omistatavat summat.

                           230–250

                              BILANSILISED KIRJED

                           Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiliste kirjete kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

                           230

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik väärtpaberistamise seeriad, mis ei kvalifitseeru mezzanine-seeriatena või esimese järjekoha kahju seeriatena.

                           240

                              MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Vt kapitalinõuete määruse artikli 242 lõige 3 (traditsioonilised väärtpaberistamised) ja artikli 244 lõige 3 (sünteetilised väärtpaberistamised).

                           250

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 15.

                           260–280

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.
                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

                           290

                              VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

                           Kogu väärtpaberistamise tõenäoline lõpetamise kuupäev, võttes arvesse väärtpaberistamise lepingutingimusi ja praegu prognoositavaid finantstingimusi. Üldiselt on see varasem kuupäev järgmistest kuupäevadest:

                                       i)

                                       varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist;

                                       ii)

                                       varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine.

                                 Kajastatakse varaseima prognoositava lõpetamise päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

                           300

                              LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

                           Kuupäev, mil kõik väärtpaberistamise põhisummad ja intressid peavad olema lepingukohaselt tagasi makstud (põhineb tehingu dokumentatsioonil).
                           Kajastatakse lepingukohase lõpptähtaja päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

                           310–400

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele ning väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga.

                           310–330

                              BILANSILISED KIRJED

                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

                           340–360

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiväliste kirjete puhul.

                           370–400

                              MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Nendes veergudes kogutakse täiendavat teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 340–360) kogusumma kohta.

                           370

                              OTSESED FINANTSGARANTIID

                           Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:

                                       —

                                          finantsgarantiid;

                                       —

                                          finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid.

                           380

                              INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD/VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

                           Kõnealused tuletisinstrumendid on loetletud kapitalinõuete määruse II lisas.

                           390

                              AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD

                           Selleks et kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 3 määratletud likviidsuse tagamise tehinguid saaks aktsepteerida, peavad need vastama kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 sätestatud kuuele tingimusele (olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab standardmeetodit või sisereitingute meetodit).

                           400

                              MUUD (SEALHULGAS MITTEAKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD)

                           Selles veerus kajastatakse ülejäänud bilansiväliseid kirjeid, nt mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud (st likviidsuse tagamise tehingud, mis ei vasta kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 loetletud tingimustele).

                           410

                              ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE: KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT

                           Kapitalinõuete määruse artikli 242 punktiga 12 ja artikli 256 lõikega 5 (standardmeetod) ning artikli 265 lõikega 1 (sisereitingute meetod) on ette nähtud ümberhindlustegurid, mida kohaldatakse investoritele kuuluva osaluse suhtes (et arvutada riskiga kaalutud vara).
                           Selles veerus kajastatakse andmeid ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate väärtpaberistamise skeemide kohta (nt uuenevate nõuete väärtpaberistamised).
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikele 6 määratakse kohaldatav ümberhindlustegur kindlaks tegeliku kolme kuu keskmise ületulu taseme alusel.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata. Kõnealune teave on seotud vormi CR SEC SA reaga 100 ja vormi CR SEC IRB reaga 160.

                           420

                              (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kõnealune teave on tihedalt seotud vormi CR SEC SA veeruga 200 ja vormi CR SEC IRB veeruga 180.
                           Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

                           430

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta enne väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

                           440

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta pärast väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

                           450–510

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

                           450

                              KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       C

                                       —

                                       korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell;

                                       N

                                       —

                                       mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell.

                           460–470

                              NETOPOSITSIOONID – PIKK/LÜHIKE

                           Vt vastavalt vormide MKR SA SEC või MKR SA CTP veerud 050ja 060.

                           480

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD) – SPETSIIFILINE RISK

                           Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 610 või vormi MKR SA CTP veerg 450.

                     4.   OPERATSIOONIRISKI VORMID
               4.1.   C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)
               4.1.1.   Üldised märkused

                           113.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave, mis käsitleb kapitalinõuete määruse artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil.

                           114.

                           Baasmeetodit, standardmeetodit ja/või alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud auditeeritud andmeid, mis peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse“ põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised.

                           115.

                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kohandaks oma arvutust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad.

                           116.

                           Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele.

                           117.

                           Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul.

                           118.

                           Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid.

                     4.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–030

                              ASJAOMANE NÄITAJA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.
                           Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja“ elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.
                           Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).
                           Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose.

                           040–060

                              LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

                           Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus“ ja „äripangandus“ puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).
                           Äriliini „äripangandus“ puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid.

                           070

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070.

                           071

                              KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                              Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           080

                              MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju.

                           090–120

                              VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

                           090

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

                           Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist.

                           100

                              (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

                           Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a).

                           110

                              (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

                           Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet“, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega.

                           120

                              (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

                           Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju.

                           Rida

                           010

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

                           Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316).

                           020

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

                           Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319).

                           030–100

                              KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

                           Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid.

                           110–120

                              KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

                           Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ kohta ridades 110 ja 120.
                           Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit.

                           130

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

                           Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).
                           Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

                     4.2.   C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS)
               4.2.1.   Üldised märkused

                           119.

                           Käesolevas vormis esitatakse kokkuvõtlikult teave krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise aasta brutokahju ja hüvituste kohta juhtumiliikide ja äriliinide lõikes.

                           120.

                           Ilma et see piiraks lõike 122 kohaldamist, on „brutokahju“ operatsiooniriski juhtumist või juhtumi liigist – nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 1 punktis b – tulenev kahju enne mis tahes liiki hüvitusi.

                           121.

                           „Hüvitus“ on operatsiooniriski algse kahjuga seotud ajas eraldi seisev sõltumatu juhtum, mille puhul saadakse esimeselt või kolmandalt isikult (näiteks kindlustusandja või muu isik) rahalisi vahendeid või majanduslikku kasu.

                           122.

                           „Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid“ on operatsiooniriski juhtumid, mis põhjustavad kahjut, mis hüvitatakse osaliselt või täielikult viie tööpäeva jooksul. Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumi korral võetakse brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ainult kahju seda osa, mis ei ole täielikult hüvitatud (st kahju, millest on maha arvatud kiiresti hüvitatud osaline kahju). Järelikult ei võeta brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ega kajastata vormis OPR Details kahjujuhtumeid, mis põhjustasid kahju, mis hüvitati täielikult viie tööpäeva jooksul.

                           123.

                           „Arvestuspäev“ on kuupäev, mil kahjut või reservi/eraldist kasumiaruandes esimest korda kajastati seoses operatsiooniriski raames tekkinud kahjuga. See kuupäev järgneb loogiliselt „toimumispäevale“ (st kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas) ja „avastamispäevale“ (st kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks).

                           124.

                           Juhtumite arv on aruandeperioodil esimest korda kajastatud operatsiooniriski juhtumite arv.

                           125.

                           Kahju kogusumma on järgmiste elementide algebraline summa:

                                       i.

                                       brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumitega (nt otsesed tasud, eraldised, arveldused);

                                       ii.

                                       brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused), ning

                                       iii.

                                       brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil.

                           126.

                           Juhtumite arv hõlmab tavapäraselt ka juhtumeid, mida kajastati esimest korda eelmistel aruandeperioodidel ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud. Kahju kogusumma hõlmab tavapäraselt ka lõike 124 elemente, mis puudutavad eelmisi aruandeperioode ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud.

                           127.

                           Suurim ühekordne kahju on 124.i või 124.ii all kajastatud suurim ühekordne summa.

                           128.

                           Viie suurima kahju kogusumma on 124.i või 124.ii all kajastatud viie suurima kahju summa

                           129.

                           Hüvitatud kahju kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud hüvitatud kahjude summa ja see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

                           130.

                           Asjaomase aasta juunis kajastatud andmed on vaheandmed, lõplikud andmed kajastatakse detsembris. Juuni andmete puhul on aruandeperiood 6 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 30. juunini), detsembri andmete puhul 12 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini).

                           131.

                           Teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahjude ja hüvituste kogusummad kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülene“ ja kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes, kusjuures ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel.

                           132.

                           Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära.

                           133.

                           Ridades esitatakse äriliinid ja iga äriliini puhul teave juhtumite arvu, kahju kogusumma, suurima ühekordse kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma kohta.

                           134.

                           Kõigi äriliinidega seoses nõutakse juhtumite arvu ja kahju kogusumma kohta andmeid ka eelnevalt kindlaks määratud miinimummääradel põhinevate teatavate vahemike lõikes: 10 000, 20 000, 100 000, ja 1 000 000. Miinimummäärad on eurodes ja need on esitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kajastatud kahjude võrdluse eesmärgil; seepärast ei pruugi need olla seotud kahju miinimummääradega, mida kasutatakse sisemiste kahjuandmete kogumiseks ja mida tuleb kajastada vormi teises jaos.

                           135.

                           Kui lõike 124 kohase kahju kogusumma elementide algebraline summa on mõnede äriliinide/juhtumiliikide kombinatsioonide puhul negatiivne, kajastatakse asjaomastes lahtrites väärtus 0.

                           136.

                           Käesolevas vormis kajastavad andmeid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad omavahendite nõuete arvutamiseks täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit või standardmeetodit/alternatiivset standardmeetodit.

                           137.

                           Selleks et kontrollida artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunktiga b ette nähtud tingimusi, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud värskeimat statistikat, mis on kättesaadav EBA veebisaidi rubriigis „Supervisory Disclosure“, et leida kõigi samas riigis asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summa.

                           138.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti b, võivad vormi OPR Details veerus 080 kõigi juhtumiliikide summa puhul kajastada ainult järgmist teavet:

                                       a)

                                       juhtumite arv (rida 910);

                                       b)

                                       kahju kogusumma (rida 920);

                                       c)

                                       suurim ühekordne kahju (rida 930);

                                       d)

                                       viie suurima kahju kogusumma (rida 940) ja

                                       e)

                                       hüvitatud kahju kogusumma (rida 950).

                     4.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–070

                              JUHTUMILIIGID

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, veerus 080.

                           080

                              JUHTUMILIIGID KOKKU

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarvu, kogu kahju kogusummat ja hüvitatud kahju kogusummat, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad ja hüvitatud kahju kogusummad. Veerus 080 kajastatav „suurim ühekordne kahju“ võrdub veergudes 010–070 kajastatud „suurimate ühekordsete brutokahjude“ suurima näitajaga. Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat.

                           090–100

                              MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090. Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100).

                           Rida

                           010–850

                              ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

                           Kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud iga äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene“, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv, kahju kogusumma, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma. Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse kahju kogusumma kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.

                           910–950

                              ÄRILIINID KOKKU

                           Iga juhtumiliigi (veerud 010–080) puhul kajastatakse äriliinide kohta kokku (read 910–950) järgmist kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktide b, c ja e kohast teavet.

                                       —

                                       Juhtumite arv (rida 910): kajastatakse sisemist miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina.

                                       —

                                       Juhtumite arv. Millest ≥ 10 000  ja < 20 000 , ≥ 20 000  ja < 100 000 , ≥ 100 000  ja < 1 000 000 , ≥ 1 000 000  (read 911–914): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

                                       —

                                       Kahju kogusumma (rida 920): liidetakse kokku kõigi äriliinide kahju kogusummad.

                                       —

                                       Kahju kogusumma, millest ≥ 10 000  ja < 20 000 , ≥ 20 000  ja < 100 000 , ≥ 100 000  ja < 1 000 000 , ≥ 1 000 000  (read 921–924): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

                                       —

                                       Suurim ühekordne kahju (rida 930): sisemist miinimummäära ületav suurim ühekordne kahju iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.

                                       —

                                       Viie suurima kahju kogusumma (rida 940): kajastatakse viie suurima brutokahju summat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.

                                       —

                                       Hüvitatud kahju kogusumma (rida 950): hüvitatud kahju kogusumma on kõigi äriliinide hüvitatud kahju kogusummad kokku liidetuna.

                           910–950/080

                              ÄRILIINID KOKKU – JUHTUMILIIGID KOKKU

                                       —

                                       Juhtumite arv: võrdub iga rea puhul alates reast 910 kuni reani 914 vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina. Arv reas 910 ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.

                                       —

                                       Kahju kogusumma: võrdub iga rea puhul alates reast 920 kuni reani 924 asjaomase rea juhtumiliikide kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega. Rea 920 kahju kogusumma võrdub veeru 080 äriliinide kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.

                                       —

                                       Suurim ühekordne kahju: nagu eespool märgitud, võib mitut eri äriliini mõjutava juhtumi korral asjaomase juhtumiliigi puhul rea „äriliinid kokku“ real „suurim ühekordne kahju“ kajastatav summa olla suurem kui iga äriliini puhul real „suurim ühekordne kahju“ kajastatav summa. Seega võrdub selles lahtris kajastatav summa rea „äriliinid kokku“ real „suurim ühekordne kahju“ kajastatava suurima summaga, mis ei pruugi tingimata võrduda äriliinide puhul veerus 080 kajastatud suurima ühekordse kahjuga.

                                       —

                                       Viie suurima kahju kogusumma: kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi tingimata võrduda real „äriliinid kokku“ kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega ega veerus 080 kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega.

                                       —

                                       Hüvitatud kahju kogusumma: võrdub nii rea 950 juhtumiliikide hüvitatud kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega kui ka veeru 080 äriliinide hüvitatud kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.

                     5.   TURURISKI VORMID

                           139.

                           Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiapositsiooni riski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormis MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt.

                           140.

                           Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – see on asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 326–333.

                     5.1.   C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)
               5.1.1.   Üldised märkused

                           141.

                           Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1). Ridades kajastatakse erinevaid riske ja kapitalinõuete määruse kohaseid meetodeid. Vormides MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormis „Kokku“. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {325;060} (väärtpaberistamised) ja {330;060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell)..

                           142.

                           Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta.

                     5.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           Rida

                           010–350

                              KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                           Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist.

                           011

                              ÜLDRISK.

                           012

                           Tuletisinstrumendid
                           Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331.

                           013

                           Muud varad ja kohustused
                           Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

                           020–200

                              LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes.

                           210–240

                              ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3.

                           250

                              SPETSIIFILINE RISK

                           Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.
                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset.

                           251–321

                              Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

                           Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.
                           Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine“). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.
                           Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.
                           Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347.

                           325

                              Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

                           Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

                           330

                              Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

                           Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

                           350–390

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.2.   C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)
               5.2.1.   Üldised märkused

                           143.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohase kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta.

                           144.

                           Vormis MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

                           145.

                           Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

                     5.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 258

                           050–060

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           070–520

                              NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul.

                           230–240 ja 460–470

                              1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           250–260 ja 480–490

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262
                           Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal.

                           270 ja 500

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
                           Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

                           280–290/510–520

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.
                           Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga.

                           530–540

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2

                           550–570

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

                           580–600

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           610

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600).

                           Rida

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

                           040, 070 ja100

                              VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62

                           020, 050, 080 ja 110

                              EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63

                           030–050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13

                           060–080

                              INVESTOR

                           Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                           090–110

                              SPONSOR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                           120–210

                              KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause
                           Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik“) kasutatud klassifikatsiooni:

                                       —

                                       1 – elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       —

                                       2 – ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       —

                                       3 – krediitkaardinõuded;

                                       —

                                       4 – liising;

                                       —

                                       5 – äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

                                       —

                                       6 – tarbimislaenud;

                                       —

                                       7 – nõuded klientide vastu;

                                       —

                                       8 – muud varad;

                                       —

                                       9 – pandikirjad;

                                       —

                                       10 – muud kohustused.

                                 Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri varaliike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing iga väärtpaberistamise puhul kõige olulisema varaliigi.

                     5.3.   C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)
               5.3.1.   Üldised märkused

                           146.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

                           147.

                           Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

                           148.

                           Selles vormis kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Seega kajastatakse väärtpaberistamise positsioone alati ridades 030, 060 või 090 (sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“ ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikes 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). Seepärast määratakse need alamrubriiki „väärtpaberistamine“ või „n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrument“.

                           149.

                           Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

                     5.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 258

                           050–060

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           070–400

                              NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           160 ja 330

                              MUUD

                           Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.
                           Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu.

                           170–180 ja 360–370

                              1 250  %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           190–200 ja 340–350

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

                           210/380

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Standardmeetod: Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5 Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
                           Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

                           220–230 ja 390–400

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4

                           410–420

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           430–440

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           450

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                           Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes.

                           Rida

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

                           020–040

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13

                           050–070

                              INVESTOR

                           Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                           080–100

                              SPONSOR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                           030, 060 ja090

                              VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
                           Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“.

                           110

                              N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Sellel real ei kajastata selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega.
                           N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes.

                           040, 070, 100 120

                              MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                           Kajastatakse järgmisi positsioone:

                                       —

                                       väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid;

                                       —

                                       korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346;

                                       —

                                       muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele.

                     5.4.   C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)
               5.4.1.   Üldised märkused

                           150.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta.

                           151.

                           Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Egiptus, Ungari, Island, Liechtenstein, Norra, Poola, Rumeenia, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, euroala. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile (v.a euroala riigid, vt komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014).

                     5.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause).

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. Käesolevas veerus ei kajastata aktsiaindeksifutuuride positsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõike 4 teisele lausele.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           Rida

                           010–130

                              KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                           Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

                           020–040

                              ÜLDRISK

                           Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.
                           Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.
                           Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus.

                           021

                           Tuletisinstrumendid
                           Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332.

                           022

                           Muud varad ja kohustused
                           Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

                           030

                              Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050.

                           040

                              Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

                           Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3.

                           050

                              SPETSIIFILINE RISK

                           Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4.

                           090–130

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõiked 2 ja 3
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.5.   C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITEKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)
               5.5.1.   Üldised märkused

                           152.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe standardmeetodikohase iga valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul. Käesoleva vormi ridades 100–470 esitatakse andmed isegi juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 351.

                           153.

                           Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

                     5.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           020–030

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud.

                           040–050

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353
                           Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid.

                           060–080

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354

                           060–070

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.
                           Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.
                           Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.
                           Tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad.

                           080

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

                           Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid.

                              RISKI OMAVAHENDITE NÕUE (%)

                           Nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklites 351 ja 354; riski omavahendite nõuded protsentides.

                           090

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile.

                           100

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           Rida

                           010

                              MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

                           Muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse).

                           020

                              TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded.

                           030

                              KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

                           Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.
                           Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena.
                           Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:

                                       1.

                                       kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile);

                                       2.

                                       kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast).

                                 Omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid kajastatakse.

                           040

                              KULD

                           Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

                           050–090

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõiked 5 ja 6
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                           100–120

                              Kogupositsioonide (sealhulgas aruandlusvaluuta) jaotus riskipositsiooni liikide lõikes

                           Kogupositsioonid jaotatakse tuletisinstrumentide, muude varade ja kohustuste ning bilansiväliste kirjete lõikes.

                           100

                              Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

                           Sellel real kajastatakse positsioone, mida ei ole arvesse võetud ridades 110 või 120.

                           110

                              Bilansivälised kirjed

                           Kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, välja arvatud need, mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena.

                           120

                              Tuletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 kohaselt hinnatavad positsioonid.

                           130–480

                              MEMOKIRJED: VALUUTAPOSITSIOONID

                           Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

                     5.6.   C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)
               5.6.1.   Üldised märkused

                           154.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

                     5.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1).

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           Rida

                           010

                              KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

                           Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile.

                           020–060

                              POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

                           Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma.

                           070

                              LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit.

                           080

                              LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit.

                           090

                              LIHTSUSTATUD MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit.

                           100–140

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.7.   C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)
               5.7.1.   Üldised märkused

                           155.

                           Käesolevas vormis esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ja muu omavahendite arvutamiseks vajalik teave.

                           156.

                           Üldiselt sõltub kajastamine krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatava mudeli struktuurist, st kas üldriski ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või koos. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, kaubarisk ja valuutarisk). Krediidiasutus või investeerimisühing võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav.

                     5.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           030–040

                              VaR riskiväärtus

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul.

                           030

                              Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

                           040

                              VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

                           050–060

                              Stressiolukorra VaR riskiväärtus

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele.

                           050

                              Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

                           060

                              Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

                           070–080

                              TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           070

                              12 nädala keskmine väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           080

                              Viimane väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           090–110

                              KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

                           090

                              ALAMPIIR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c
                           8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel.

                           100–110

                              12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b

                           110

                              VIIMANE VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a

                           120

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2.

                           130

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                           140

                              Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

                           Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

                           150–160

                              VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

                           Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

                           170–180

                              EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

                           Rida

                           010

                              KOGUPOSITSIOON

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.
                           Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed.

                           020

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega.

                           030

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

                           040

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

                           050

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega.

                           060

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

                           070

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

                           080

                              VALUUTARISK

                           Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

                           090

                              KAUBARISK

                           Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

                           100

                              ÜLDRISKI KOGUSUMMA

                           Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

                           110

                              SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

                           Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

                     5.8.   C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)
               5.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382
                           Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

                           020

                              millest: börsivälised tuletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1
                           Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

                           030

                              millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2
                           Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

                           040

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d
                           VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal.

                           050

                              VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

                           Vt juhised veerus 040.

                           060

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

                           Vt juhised veerus 040.

                           070

                              VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

                           Vt juhised veerus 040.

                           080

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.
                           Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded.

                           090

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b
                           Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

                              Memokirjed

                           100

                              Vastaspoolte arv

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 382
                           Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.
                           Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks.

                           110

                              millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

                           Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat.

                           120

                              KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

                           Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised.

                           130

                              ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a
                           Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

                           140

                              INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.
                           Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

                           Rida

                           010

                              Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

                           Ridade 020–040 summa.

                           020

                              Täiustatud meetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod.

                           030

                              Standardmeetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod.

                           040

                              Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                           Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385.“

            (1)  Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad selles vormis kajastama andmeid kumulatiivsel alusel aruande kalendriaasta kohta (st alates jooksva aasta 1. jaanuarist).

            (2)  Eraldiseisev krediidiasutus või investeerimisühing ei kuulu konsolideerimisgruppi ning teda ei konsolideerita samas riigis, kus tema suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid.

         III LISA

            FINANTSTEABE ESITAMINE IFRSi KOHASELT

                        FINREP VORMID IFRSi PUHUL

                        VORMI NUMBER

                        VORMI KOOD

                        VORMI VÕI VORMIDE RÜHMA NIMI

                        1. OSA [KORD KVARTALIS]

                        Bilanss [finantsseisundi aruanne]

                     1.1

                     F 01.01

                     Bilanss: varad

                     1.2

                     F 01.02

                     Bilanss: kohustused

                     1.3

                     F 01.03

                     Bilanss: omakapital

                     2

                     F 02.00

                        Kasumiaruanne

                     3

                     F 03.00

                        Koondkasumiaruanne

                        Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa

                     4.1

                     F 04.01

                     Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                     4.2

                     F 04.02

                     Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                     4.3

                     F 04.03

                     Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: müügivalmis finantsvarad

                     4.4

                     F 04.04

                     Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: laenud ja nõuded ning lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                     4.5

                     F 04.05

                     Allutatud finantsvarad

                     5

                     F 05.00

                        Laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa

                     6

                     F 06.00

                        Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete jaotus NACE koodide alusel

                     7

                     F 07.00

                        Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust

                        Finantskohustuste jaotus

                     8.1

                     F 08.01

                     Finantskohustuste jaotus toodete ja vastaspoole sektorite kaupa

                     8.2

                     F 08.02

                     Allutatud finantskohustused

                        Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused

                     9.1

                     F 09.01

                     Bilansivälised riskipositsioonid: võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                     9.2

                     F 09.02

                     Siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees

                     10

                     F 10.00

                        Tuletisinstrumendid – kauplemine

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                     11.1

                     F 11.01

                     Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus: jaotus riski liigi ja riskimaanduse liigi alusel

                     12

                     F 12.00

                        Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes

                        Saadud tagatised ja garantiid

                     13.1

                     F 13.01

                     Laenude ja ettemaksete jaotus tagatiste ja garantiide kaupa

                     13.2

                     F 13.02

                     Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad]

                     13.3

                     F 13.03

                     Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara]

                     14

                     F 14.00

                        Õiglase väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid

                     15

                     F 15.00

                        Kajastamise lõpetamine ja ülekantud finantsvaradega seotud finantskohustused

                        Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

                     16.1

                     F 16.01

                     Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

                     16.2

                     F 16.02

                     Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                     16.3

                     F 16.03

                     Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

                     16.4

                     F 16.04

                     Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

                     16.5

                     F 16.05

                     Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes

                     16.6

                     F 16.06

                     Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

                     16.7

                     F 16.07

                     Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

                        Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: bilanss

                     17.1

                     F 17.01

                     Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: varad

                     17.2

                     F 17.02

                     Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: bilansivälised riskipositsioonid – võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ning muud võetud siduvad kohustused

                     17.3

                     F 17.03

                     Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: kohustused

                     18

                     F 18.00

                        Nõuetekohaselt teenindatavad nõuded ja viivisnõuded

                     19

                     F 19.00

                        Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded

                        2. OSA [KORD KVARTALIS VASTAVALT PIIRMÄÄRALE: KAS KORD KVARTALIS VÕI ARUANNET EI ESITATA]

                        Geograafiline jaotus

                     20.1

                     F 20.01

                     Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                     20.2

                     F 20.02

                     Kohustuste geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                     20.3

                     F 20.03

                     Kasumiaruande peamiste kirjete geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                     20.4

                     F 20.04

                     Varade geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     20.5

                     F 20.05

                     Bilansiväliste riskipositsioonide geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     20.6

                     F 20.06

                     Kohustuste geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     20.7

                     F 20.07

                     Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete geograafiline jaotus NACE koodide ja vastaspoole residentsuse alusel

                     21

                     F 21.00

                        Materiaalne ja immateriaalne vara: kasutusrendil olevad varad

                        Varahaldus, hoidmine ja muud teenuste osutamise funktsioonid

                     22.1

                     F 22.01

                     Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste lõikes

                     22.2

                     F 22.02

                     Osutatud teenustega seotud varad

                        3. OSA [KORD POOLAASTAS]

                        Bilansivälised tegevused: osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                     30.1

                     F 30.01

                     Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                     30.2

                     F 30.02

                     Konsolideerimata struktureeritud üksustes olevate osaluste jaotus tegevuste laadi kaupa

                        Seotud osapooled

                     31.1

                     F 31.01

                     Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad

                     31.2

                     F 31.02

                     Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega

                        4. OSA [KORD AASTAS]

                        Konsolideerimisgrupi struktuur

                     40.1

                     F 40.01

                     Konsolideerimisgrupi struktuur: „üksuste lõikes“

                     40.2

                     F 40.02

                     Konsolideerimisgrupi struktuur: „instrumentide lõikes“

                        Õiglane väärtus

                     41.1

                     F 41.01

                     Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid

                     41.2

                     F 41.02

                     Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine

                     41.3

                     F 41.03

                     Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                     42

                     F 42.00

                        Materiaalne ja immateriaalne vara: bilansiline väärtus mõõtmismeetodi alusel

                     43

                     F 43.00

                        Eraldised

                        Kindlaksmääratud hüvitisega skeemid ja hüvitised töötajatele

                     44.1

                     F 44.01

                     Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid

                     44.2

                     F 44.02

                     Muutused kindlaksmääratud hüvitiste skeemidega seotud kohustustes

                     44.3

                     F 44.03

                     Memokirjed [personalikuludega seoses]

                        Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

                     45.1

                     F 45.01

                     Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum arvestusportfellide lõikes

                     45.2

                     F 45.02

                     Kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                     45.3

                     F 45.03

                     Muud tegevustulud ja -kulud

                     46

                     F 46.00

                        Omakapitali muutuste aruanne

               1.   [finantsseisundi aruanne]

         1.2.   Kohustused

                           Viited

                     Esitatud tabelis

                        Bilansiline väärtus

                     010

                     010

                        Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                        IFRS 7.8 (e) (ii); IAS 39.9, AG 14-15

                     8

                     020

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     10

                     030

                     Lühikesed positsioonid

                        IAS 39.AG 15(b)

                     8

                     040

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     8

                     050

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     8

                     060

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     8

                     070

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                     8

                     080

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     8

                     090

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     8

                     100

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     8

                     110

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                     8

                     120

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     8

                     130

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     8

                     140

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     8

                     150

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 23

                     8

                     160

                        Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                        IAS 39.89 A(b)

                     170

                        Eraldised

                        IAS 37.10; IAS 1.54(l)

                     43

                     180

                     Pensionid ja muud töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustused

                        IAS 19.63; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                     43

                     190

                     Muud pikaajalised hüvitised töötajatele

                        IAS 19.153; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                     43

                     200

                     Restruktureerimine

                        IAS 37.71, 84(a)

                     43

                     210

                     Pooleliolevad kohtuasjad ja maksuvaidlused

                        IAS 37 lisa C näited 6 ja 10

                     43

                     220

                     Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid

                        IAS 37 lisa C.9

                     43

                     230

                     Muud eraldised

                     43

                     240

                        Tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(n-o)

                     250

                     Tasumisele kuuluva tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(n); IAS 12.5

                     260

                     Edasilükkunud tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(o); IAS 12.5; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 108

                     270

                        Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või osakapital

                        IAS 32 IE 33; IFRIC 2; V lisa 2. osa punkt 9

                     280

                        Muud kohustused

                        V lisa 2. osa punkt 10

                     290

                        Kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse

                        IAS 1.54(p); IFRS 5.38, V lisa 2. osa punkt 11

                     300

                        KOHUSTUSED KOKKU

                        IAS 1.9(b);IG 6

               2.   Kasumiaruanne

                           Viited

                     Esitatud tabelis

                        Käesolev periood

                     010

                     010

                        Intressitulu

                        IAS 1.97; IAS 18.35(b)(iii); V lisa 2. osa punkt 21

                     16

                     020

                     Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e); V lisa 2. osa punkt 24

                     030

                     Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                     040

                     Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.20(b); IAS 39.55(b); IAS 39.9

                     050

                     Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.20(b); IAS 39.9, 39,46(a)

                     060

                     Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.20(b); IAS 39.9, 39.46(b)

                     070

                     Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk

                        IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 23

                     080

                     Muud varad

                        V lisa 2. osa punkt 25

                     085

                     Kohustustelt kogunenud intressitulu

                        V lisa 2. osa punkt 25

                     090

                     (Intressikulu)

                        IAS 1.97; V lisa 2. osa punkt 21

                     16

                     100

                     (Kauplemiseks hoitavad finantskohustused)

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e); V lisa 2. osa punkt 24

                     110

                     (Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                     120

                     (Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused)

                        IFRS 7.20(b); IAS 39.47

                     130

                     (Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk)

                        IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 23

                     140

                     (Muud kohustused)

                        V lisa 2. osa punkt 26

                     145

                     (Intressikulu seoses varadega)

                        V lisa 2. osa punkt 26

                     150

                        (Nõudmisel tagasimakstavast aktsia- või osakapitalist tulenevad kulud)

                        IFRIC 2.11

                     160

                        Dividenditulu

                        IAS 18.35(b)(v); V lisa 2. osa punkt 28

                     170

                     Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                     180

                     Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a)(i), B5(e); IAS 39.9

                     190

                     Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.9, 39.55(b)

                     200

                        Teenus- ja vahendustasude tulu

                        IFRS 7.20(c)

                     22

                     210

                        (Teenus- ja vahendustasude kulu)

                        IFRS 7.20(c)

                     22

                     220

                        Netokasum või (–) netokahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a) (ii–v); V lisa 2. osa punkt 97

                     16

                     230

                     Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.9, 39.55(b)

                     240

                     Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.20(a)(iv); IAS 39.9, 39.56

                     250

                     Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.20(a)(iii); IAS 39.9, 39.56

                     260

                     Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                        IFRS 7.20(a)(v); IAS 39.56

                     270

                     Muu

                     280

                        Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                     16

                     290

                        Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                     16, 45

                     300

                        Riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.24; V lisa 2. osa punkt 30

                     16

                     310

                        Vahetuskursi erinevused [kasum või (–) kahjum], neto

                        IAS 21.28, 52 (a)

                     330

                        Netokasum või (–) netokahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                        IAS 1.34

                     45

                     340

                        Muud tegevustulud

                        V lisa 2. osa punktid 141–143

                     45

                     350

                        (Muud tegevuskulud)

                        V lisa 2. osa punktid 141–143

                     45

                     355

                        NETO TEGEVUSTULUD KOKKU

                     360

                        (Halduskulud)

                     370

                     (Personalikulud)

                        IAS 19.7; IAS 1.102, IG 6

                     44

                     380

                     (Muud halduskulud)

                     390

                        (Kulum)

                        IAS 1.102, 104

                     400

                     (Materiaalsed põhivarad)

                        IAS 1.104; IAS 16.73(e)(vii)

                     410

                     (Kinnisvarainvesteeringud)

                        IAS 1.104; IAS 40.79(d)(iv)

                     420

                     (Muu immateriaalne vara)

                        IAS 1.104; IAS 38.118(e)(vi)

                     430

                        (Eraldised või (–) eraldiste tühistamine)

                        IAS 37.59, 84; IAS 1.98(b)(f)(g)

                     43

                     440

                     (Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid)

                     450

                     (Muud eraldised)

                     460

                        (Selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

                        IFRS 7.20(e)

                     16

                     470

                     (Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad)

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.66

                     480

                     (Müügivalmis finantsvarad)

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.67

                     490

                     (Laenud ja nõuded)

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.63

                     500

                     (Lõpptähtajani hoitavad investeeringud)

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.63

                     510

                        (Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                        IAS 28.40–43

                     16

                     520

                        (Mittefinantsvara väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                        IAS 36.126(a)(b)

                     16

                     530

                     (Materiaalsed põhivarad)

                        IAS 16.73(e)(v–vi)

                     540

                     (Kinnisvarainvesteeringud)

                        IAS 40.79(d)(v)

                     550

                     (Firmaväärtus)

                        IFRS 3 lisa B B67(d)(v); IAS 36.124

                     560

                     (Muu immateriaalne vara)

                        IAS 38.118 (e)(iv)(v)

                     570

                     (Muu)

                        IAS 36.126 (a)(b)

                     580

                        Kasumis või kahjumis kajastatav negatiivne firmaväärtus

                        IFRS 3 lisa B B64(n)(i)

                     590

                        Osa kasumist või (–) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

                        IAS 1.82(c)

                     600

                        Kasum või (–) kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele

                        IFRS 5.37; V lisa 2. osa punkt 27

                     610

                        JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM ENNE TULUMAKSU

                        IAS 1.102, IG 6 IFRS 5.33 A

                     620

                        (Jätkuvate tegevuste kasumi või kahjumiga seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                        IAS 1.82(d); IAS 12.77

                     630

                        JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM PÄRAST TULUMAKSU

                        IAS 1, IG 6

                     640

                        Lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum pärast tulumaksu

                        IAS 1.82(e); IFRS 5.33(a), 5.33 A

                     650

                     Lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum enne tulumaksu

                        IFRS 5.33(b)(i)

                     660

                     (Lõpetatud tegevustega seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                        IFRS 5.33 (b)(ii),(iv)

                     670

                        AASTA KASUM VÕI (–) KAHJUM

                        IAS 1.81A (a)

                     680

                     Vähemusosalusele omistatav [mittekontrollivad osalused]

                        IAS 1.83(a)(i)

                     690

                     Emaettevõtja omanikele omistatav

                        IAS 1.81B (b)(ii)

               8.   jaotus

         8.1.   jaotus toodete ja vastaspoole sektorite kaupa

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        Krediidiriski muutusest tuleneva õiglase väärtuse kumulatiivse muutuse summa

                        Lõpptähtajal lepingujärgselt tasumisele kuuluv summa

                        Kauplemiseks hoitavad

                        Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        Amortiseeritud soetusmaksumus

                        Riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.8(e)(ii); IAS 39.9, AG 14-15

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9

                        CRRi artikkel 30(b), artikkel 424(1)(d)(i)

                     010

                     020

                     030

                     037

                     040

                     050

                     010

                        Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     020

                        Lühikesed positsioonid

                        IAS 39 AG 15(b)

                     030

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     040

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     050

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     060

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     070

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     080

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     090

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     100

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     110

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     120

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     130

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     140

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     150

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     160

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     170

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     180

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     190

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     200

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     210

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     220

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     230

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     240

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     250

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     260

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     270

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     280

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     290

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     300

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     310

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     320

                        Arvelduskontod/üleööhoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.1

                     330

                        Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.2

                     340

                        Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.3 V lisa 2. osa punkt 51

                     350

                        Repolepingud

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9.4

                     360

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31; V lisa 2. osa punkt 52

                     370

                     Hoiusesertifikaadid

                        V lisa 2. osa punkt 52(a)

                     380

                     Varaga tagatud väärtpaberid

                        CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 61

                     390

                     Pandikirjad

                        CRRi artikli 129 lõige 1

                     400

                     Hübriidlepingud

                        IAS 39.10-11, AG27, AG29; IFRIC 9; V lisa 2. osa punkt 52(d)

                     410

                     Muud emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 2. osa punkt 52(e)

                     420

                        Vahetatavad liitfinantsinstrumendid

                        IAS 32.AG 31

                     430

                        Mittevahetatavad

                     440

                        Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     450

                        FINANTSKOHUSTUSED

               8.2.   Allutatud finantskohustused

                        Bilansiline väärtus

                           Viited

                        Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                     010

                     020

                     010

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     020

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     030

                        ALLUTATUD FINANTSKOHUSTUSED

                        V lisa 2. osa punktid 53-54

               14.   väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid

                           Viited

                        Õiglase väärtuse hierarhia
                        IFRS 13.93 (b)

                        Õiglase väärtuse muutus perioodi jooksul
                        V lisa 2. osa punkt 86

                        Õiglase väärtuse akumuleeritud muutus enne maksustamist
                        V lisa 2. osa punkt 87

                        1. tase

                        2. tase

                        3. tase

                        2. tase

                        3. tase

                        1. tase

                        2. tase

                        3. tase

                        IFRS 13.76

                        IFRS 13.81

                        IFRS 13.86

                        IFRS 13.81

                        IFRS 13.86, 93(f)

                        IFRS 13.76

                        IFRS 13.81

                        IFRS 13.86

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     080

                        VARAD

                     010

                        Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IFRS 7.8(a)(ii); IAS 38.9, AG14

                     020

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     030

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     040

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     050

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     060

                        Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                     070

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     080

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     090

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     100

                        Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.8 (h)(d); IAS 39.9

                     110

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     120

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     130

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     140

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22 (b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 19

                        KOHUSTUSED

                     150

                        Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                        IFRS 7.8 (e) (ii); IAS 39.9, AG 14-15

                     160

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     170

                     Lühikesed positsioonid

                        IAS 39 AG 15(b)

                     180

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     190

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     200

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     210

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8 (e) (i); IAS 39.9

                     220

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     230

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     240

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     250

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22 (b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 19

               16.   Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

         16.1   Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

                        Käesolev periood

                           Viited

                        Tulud

                        Kulud

                        V lisa 2. osa punkt 95

                        V lisa 2. osa punkt 95

                     010

                     020

                     010

                        Tuletisinstrumendid – kauplemine

                        IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 96

                     020

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 26

                     030

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     040

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     050

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     060

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     070

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     080

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punkt 27

                     090

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     100

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     110

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     120

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     130

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     140

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     150

                        Muud varad

                        V lisa 1. osa punkt 51

                     160

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9

                     170

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     180

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     190

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     200

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     210

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     220

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     230

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     240

                        Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     250

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk

                        V lisa 2. osa punkt 95

                     260

                        Muud kohustused

                        V lisa 2. osa punkt 10

                     270

                        INTRESSID

                        IAS 18.35(b); IAS 1.97

               16.2   Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           Viited

                        Käesolev periood

                     010

                     010

                        Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     020

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 26

                     030

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punkt 27

                     040

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9

                     050

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     060

                        Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     070

                        NETOKASUM VÕI (–) NETOKAHJUM, MIS ON SAADUD SELLISTE FINANTSVARADE JA -KOHUSTUSTE KAJASTAMISE LÕPETAMISEST, MIDA EI OLE MÕÕDETUD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

                        IFRS 7.20(a)(v–vii); IAS 39.55(a)

               16.3   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

                           Viited

                        Käesolev periood

                     010

                     010

                        Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     020

                        Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     030

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 26

                     040

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punkt 27

                     050

                        Lühikesed positsioonid

                        IAS 39 AG 15(b)

                     060

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9

                     070

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     080

                        Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     090

                        KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (–) NETOKAHJUM

                        IFRS 7.20(a)(i)

               16.4.   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

                           Viited

                        Käesolev periood

                     010

                     010

                        Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

                        V lisa 2. osa punkt 99(a)

                     020

                        Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

                        V lisa 2. osa punkt 99(b)

                     030

                        Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid

                        V lisa 2. osa punkt 99(c)

                     040

                        Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

                        V lisa 2. osa punkt 99(d)

                     050

                        Kaupadega seotud tuletisinstrumendid

                        V lisa 2. osa punkt 99(e)

                     060

                        Muu

                        V lisa 2. osa punkt 99(f)

                     070

                        KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (–) NETOKAHJUM

                        IFRS 7.20(a)(i)

               16.5.   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes

                           Viited

                        Käesolev periood

                        Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                     V lisa 2. osa punkt 100

                     010

                     020

                     010

                        Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     020

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 26

                     030

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punkt 27

                     040

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9

                     050

                        Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     060

                        Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     070

                        ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (–) NETOKAHJUM

                        IFRS 7.20(a)(i)

               16.6.   Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

                           Viited

                        Käesolev periood

                     010

                     010

                        Riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse muutused [sealhulgas lõpetamine]

                        IFRS 7.24(a)(i)

                     020

                        Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis on omistatavad maandatud riskile

                        IFRS 7.24(a)(ii)

                     030

                        Rahavoogude riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

                        IFRS 7.24(b)

                     040

                        Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

                        IFRS 7.24(c)

                     050

                        RISKIMAANDAMISE ARVESTUSE NETOKASUM VÕI (–) NETOKAHJUM

                        IFRS 7.24

               16.7.   Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

                        Käesolev periood

                           Viited

                        LisandumineV lisa 2. osa punkt 102

                        TühistamineV lisa 2. osa punkt 102

                        Kokku

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus

                     010

                     020

                     030

                     040

                     010

                        Selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(e)

                     020

                     Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.66

                     030

                     Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.67–70

                     040

                     Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.63–65

                     050

                     Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.20(e); IAS 39.63–65

                     060

                        Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine

                        IAS 28.40–43

                     070

                     Tütarettevõtjad

                        IFRS 10 lisa A

                     080

                     Ühisettevõtjad

                        IAS 28.3

                     090

                     Sidusettevõtjad

                        IAS 28.3

                     100

                        Mittefinantsvara väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine

                        IAS 36.126(a),(b)

                     110

                     Materiaalsed põhivarad

                        IAS 16.73(e)(v–vi)

                     120

                     Kinnisvarainvesteeringud

                        IAS 40.79(d)(v)

                     130

                     Firmaväärtus

                        IAS 36.10b; IAS 36.88–99, 124; IFRS 3 lisa B67(d)(v)

                     140

                     Muu immateriaalne vara

                        IAS 38.118 (e)(iv)(v)

                     145

                     Muu

                        IAS 36.126(a),(b)

                     150

                        KOKKU

                     160

                     Langenud väärtusega finantsvaradest kogunenud intressitulu

                        IFRS 7.20(d); IAS 39.AG 93

               17.   Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: bilanss

         17.1   Varad

                           Viited

                        Raamatupidamisarvestusekohane konsolideerimine [bilansiline väärtus]

                     010

                     010

                        Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

                        IAS 1.54 (i)

                     020

                     Sularaha

                        V lisa 2. osa punkt 1

                     030

                     Nõuded keskpankadele

                        V lisa 2. osa punkt 2

                     040

                     Muud nõudmiseni hoiused

                        V lisa 2. osa punkt 3

                     050

                        Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IFRS 7.8(a)(ii); IAS 38.9, AG14

                     060

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     070

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     080

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     090

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     100

                        Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                     110

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     120

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     130

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     140

                        Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.8(d); IAS 39.9

                     150

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     160

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     170

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     180

                        Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1. osa punkt 16

                     190

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     200

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     210

                        Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

                     220

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     230

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     240

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9

                     250

                        Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                        IAS 39.89 A(a)

                     260

                        Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud

                        IAS 1.54(e); V lisa 2. osa punkt 4

                     270

                        Edasikindlustus- ja kindlustuslepingute varad

                        IFRS 4.IG20.(b)-(c); V lisa 2. osa punkt 105

                     280

                        Materiaalne vara

                     290

                        Immateriaalsed varad

                        IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

                     300

                     Firmaväärtus

                        Firmaväärtus CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 113

                     310

                     Muu immateriaalne vara

                        IAS 38.8,118

                     320

                        Tulumaksu varad

                        IAS 1.54(n-o)

                     330

                     Tasumisele kuuluva tulumaksu varad

                        IAS 1.54(n); IAS 12.5

                     340

                     Edasilükkunud tulumaksu varad

                        IAS 1.54(o); IAS 12.5; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 106

                     350

                        Muud varad

                        V lisa 2. osa punkt 5

                     360

                        Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                        IAS 1.54(j); IFRS 5.38; V lisa 2. osa punkt 6

                     370

                        VARAD KOKKU

                        IAS 1.9(a), IG 6

               17.2   Bilansivälised riskipositsioonid: võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                           Viited

                        Raamatupidamisarvestusekohane konsolideerimine [nimiväärtus]

                     010

                     010

                        Võetud siduvad laenuandmiskohustused

                        IAS 39.2(h), 4(a)(c), BC 15; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 57

                     020

                        Antud finantsgarantiid

                        IAS 39.9 AG 4, BC 21; IFRS 4 A; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 58

                     030

                        Muud võetud siduvad kohustused

                        CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 59

                     040

                        BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID

               17.3   Kohustused ja omakapital

                           Viited

                        Raamatupidamisarvestusekohane konsolideerimine [bilansiline väärtus]

                     010

                     010

                        Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                        IFRS 7.8 (e) (ii); IAS 39.9, AG 14-15

                     020

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     030

                     Lühikesed positsioonid

                        IAS 39.AG 15(b)

                     040

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     050

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     060

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     070

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                     080

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     090

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     100

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     110

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                     120

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     130

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     140

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     150

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 23

                     160

                        Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                        IAS 39.89A(b)

                     170

                        Kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohustused

                        IFRS 4.IG20(a); V lisa 2. osa punkt 106

                     180

                        Eraldised

                        IAS 37.10; IAS 1.54(l)

                     190

                        Tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(n-o)

                     200

                     Tasumisele kuuluva tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(n); IAS 12.5

                     210

                     Edasilükkunud tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(o); IAS 12.5; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 108

                     220

                        Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või osakapital

                        IAS 32 IE 33; IFRIC 2; V lisa 2. osa punkt 9

                     230

                        Muud kohustused

                        V lisa 2. osa punkt 10

                     240

                        Kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse

                        IAS 1.54 (p); IFRS 5.38; V lisa 2. osa punkt 11

                     250

                        KOHUSTUSED

                        IAS 1.9(b);IG 6

                     260

                        Kapital

                        IAS 1.54(r), BAD artikkel 22

                     270

                        Ülekurss

                        IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124

                     280

                        Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

                        V lisa 2. osa punktid 15-16

                     290

                        Muu omakapital

                        IFRS 2.10; V lisa 2. osa punkt 17

                     300

                        Muu akumuleeritud koondkasum

                        CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

                     310

                        Jaotamata kasum

                        CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

                     320

                        Ümberhindluse reservid

                        IFRS 1.30, D5–D8

                     330

                        Muud reservid

                        IAS 1.54; IAS 1.78 (e)

                     340

                                 (–)

                                 Omaaktsiad

                        IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33–34, AG 14, AG 36; V lisa 2. osa punkt 20

                     350

                        Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

                        IAS 27.28; IAS 1.83(a)(ii)

                     360

                                 (–)

                                 Vahedividendid

                        IAS 32.35

                     370

                        Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused]

                        IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27

                     380

                        OMAKAPITAL KOKKU

                        IAS 1.9(c), IG 6

                     390

                        OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU

                        IAS 1.IG6

               18.   Teave nõuetekohaselt teenindatavate nõuete ja viivisnõuete kohta

                        Viited

                        Bilansiline brutoväärtus

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused ja eraldised

                        Saadud tagatised ja saadud finantsgarantiid

                        Nõuetekohaselt teenindatavad nõuded

                        Viivisnõuded

                        nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul

                        viivisnõuete puhul

                     Tasumise tähtaega ei ole ületatud või tähtajaks tasumata ≤ 30 päeva

                     Tähtajaks tasumata > 30 päeva ≤ 60 päeva

                     Tähtajaks tasumata > 60 päeva ≤ 90 päeva

                     Ebatõenäoliselt tasutavad, mille puhul ei ole tasumise tähtaega ületatud või seda on ületatud ≤ 90 päeva

                     Tähtajaks tasumata > 90 päeva≤ 180 päeva

                     Tähtajaks tasumata > 180 päeva≤ 1 aasta

                     Tähtajaks tasumata > 1 aasta

                     Millest: makseviivituses

                     Millest:langenud väärtusega

                     Ebatõenäoliselt tasutavad, mille puhul ei ole tasumise tähtaega ületatud või seda on ületatud ≤ 90 päeva

                     Tähtajaks tasumata> 90 päeva≤ 180 päeva

                     Tähtajaks tasumata> 180 päeva≤ 1 aasta

                     Tähtajaks tasumata > 1 aasta

                     Seoses viivisnõuetega saadud tagatised

                     Seoses viivisnõuetega saadud finantsgarantiid

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     080

                     090

                     100

                     110

                     120

                     130

                     140

                     150

                     160

                     170

                     180

                     190

                     200

                     210

                        V lisa 2. osa punktid 45, 109, 145–162

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punkt 158

                        V lisa 2. osa punkt 158

                        V lisa 2. osa punkt 158

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punkt 159

                        V lisa 2. osa punkt 159

                        V lisa 2. osa punkt 159

                        V lisa 2. osa punkt 159

                        CRRi artikkel 178 V lisa 2. osa punkt 61

                        IAS 39. 58–70

                        V lisa 2. osa punkt 46

                        V lisa 2. osa punkt 161

                        V lisa 2. osa punkt 161

                        V lisa 2. osa punktid 159, 161

                        V lisa 2. osa punktid 159, 161

                        V lisa 2. osa punktid 159, 161

                        V lisa 2. osa punktid 159, 161

                        V lisa 2. osa punkt 162

                        V lisa 2. osa punkt 162

                     010

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     020

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     030

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     040

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     050

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     060

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     070

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     080

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     090

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     100

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     110

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     120

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     130

                     millest: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

                        VKEde soovituse artikli 1 lõike 2 punkt a

                     140

                     millest: ärikinnisvaraga tagatud laenud

                     150

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     160

                     millest: elamukinnisvaraga tagatud laenud

                     170

                     millest: tarbimislaen

                     180

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud võlainstrumendid

                        V lisa 1. osa punkt 13 (d) ja (e)

                     190

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     200

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     210

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     220

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     230

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     240

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     250

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     260

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     270

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     280

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     290

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     300

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     310

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     320

                     VÕLAINSTRUMENDID ÕIGLASES VÄÄRTUSES, v.a kauplemise eesmärgil hoitavad väärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 13 (b) ja (c)

                     330

                     VÕLAINSTRUMENDID, v.a kauplemise eesmärgil hoitavad väärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 13 (b), (c), (d) ja (e)

                     340

                        Võetud siduvad laenuandmiskohustused

                        IAS 39.2 (h), 4 (a) (c), BC 15; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56–57

                     350

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     360

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     370

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     380

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     390

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     400

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     410

                        Antud finantsgarantiid

                        IAS 39.9 AG 4, BC 21; IFRS 4 A; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 58

                     420

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     430

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     440

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     450

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     460

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     470

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     480

                        Muud võetud siduvad kohustused

                        CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 59

                     490

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     500

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     510

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     520

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     530

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     540

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     550

                        BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID

                        V lisa 2. osa punkt 55

               19.   Teave makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete kohta

                        Viited

                        Nende nõuete bilansiline brutoväärtus, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused ja eraldised

                        Saadud tagatised ja saadud finantsgarantiid

                        Nõuetekohaselt teenindatavad nõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                        Viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                        nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                        viivisnõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                     Instrumendid, mille tingimusi on muudetud

                     Refinantseerimine

                     millest: katseajal olevad nõuetekohaselt teenindatavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded

                     Instrumendid, mille tingimusi on muudetud

                     Refinantseerimine

                     millest:makseviivituses

                     millest:langenud väärtusega

                     millest:viivisnõuete makseraskuste tõttu restruktureerimine

                     Instrumendid, mille tingimusi on muudetud

                     Refinantseerimine

                     Saadud tagatised seoses nõuetega, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                     Saadud finantsgarantiid seoses nõuetega, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     080

                     090

                     100

                     110

                     120

                     130

                     140

                     150

                     160

                     170

                     180

                        V lisa 2. osa punktid 45, 109, 163–182

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punktid 164 (a), 177, 178, 182

                        V lisa 2. osa punktid 164 (b), 177, 178, 181, 182

                        V lisa 2. osa punktid 176(b),177, 180

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punktid 164 (a), 179–180,182

                        V lisa 2. osa punktid 164 (b), 179–182

                        CRRi artikkel 178 V lisa 2. osa punkt 61

                        IAS 39. 58–70

                        V lisa 2. osa punktid 172(a), 157

                        V lisa 2. osa punktid 46, 183

                        V lisa 2. osa punktid 145–183

                        V lisa 2. osa punktid 145–183

                        V lisa 2. osa punktid 164 (a), 179–180,182,183

                        V lisa 2. osa punktid 164 (b), 179–183

                        V lisa 2. osa punkt 162

                        V lisa 2. osa punkt 162

                     010

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     020

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     030

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     040

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     050

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     060

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     070

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     080

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     090

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     100

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     110

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     120

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     130

                     Millest: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

                        VKEde soovituse artikli 1 lõike 2 punkt a

                     140

                     Millest: ärikinnisvaraga tagatud laenud

                     150

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     160

                     Millest: elamukinnisvaraga tagatud laenud

                     170

                     Millest: tarbimislaen

                     180

                        AMORTISEERITUD SOETUSMAKSUMUSES MÕÕDETUD VÕLAINSTRUMENDID

                        V lisa 1. osa punkt 13 (d) ja (e)

                     190

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     200

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     210

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     220

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     230

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     240

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     250

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     260

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     270

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     280

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     290

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     300

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     310

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     320

                     VÕLAINSTRUMENDID ÕIGLASES VÄÄRTUSES, v.a kauplemise eesmärgil hoitavad väärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 13 (b) ja (c)

                     330

                     VÕLAINSTRUMENDID, v.a kauplemise eesmärgil hoitavad väärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 13 (b), (c), (d) ja (e)

                     340

                        Võetud siduvad laenuandmiskohustused

                        IAS 39.2 (h), 4 (a) (c), BC 15; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56–57

               20.   Geograafiline jaotus

         20.1   Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        Riigisisesed tegevused

                        Riigivälised tegevused

                        V lisa 2. osa punkt 107

                        V lisa 2. osa punkt 107

                     010

                     020

                     010

                        Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

                        IAS 1.54 (i)

                     020

                     Sularaha

                        V lisa 2. osa punkt 1

                     030

                     Nõuded keskpankadele

                        V lisa 2. osa punkt 2

                     040

                     Muud nõudmiseni hoiused

                        V lisa 2. osa punkt 3

                     050

                        Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IFRS 7.8(a)(ii); IAS 38.9, AG14

                     060

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     070

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     080

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     090

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     100

                        Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                     110

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     120

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     130

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     140

                        Müügivalmis finantsvarad

                        IFRS 7.8(d); IAS 39.9

                     150

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     160

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     170

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     180

                        Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1. osa punkt 16

                     190

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     200

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     210

                        Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

                     220

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     230

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     240

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9

                     250

                        Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                        IAS 39.89 A(a)

                     260

                        Materiaalsed varad

                     270

                        Immateriaalsed varad

                        IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

                     280

                        Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud

                        IAS 1.54(e); V lisa 2. osa punkt 4

                     290

                        Tulumaksu varad

                        IAS 1.54(n-o)

                     300

                        Muud varad

                        V lisa 2. osa punkt 5

                     310

                        Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                        IAS 1.54(j); IFRS 5.38

                     320

                        VARAD

                        IAS 1.9(a), IG 6

               20.2   Kohustuste geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        Riigisisesed tegevused

                        Riigivälised tegevused

                        V lisa 2. osa punkt 107

                        V lisa 2. osa punkt 107

                     010

                     020

                     010

                        Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                        IFRS 7.8 (e) (ii); IAS 39.9, AG 14-15

                     020

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     030

                     Lühikesed positsioonid

                        IAS 39.AG 15(b)

                     040

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     050

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     060

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     070

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                     080

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     090

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     100

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     110

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                     120

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     130

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     140

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

                     150

                        Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                        IFRS 7.22(b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 23

                     160

                        Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                        IAS 39.89 A(b)

                     170

                        Eraldised

                        IAS 37.10; IAS 1.54(l)

                     180

                        Tulumaksu kohustused

                        IAS 1.54(n-o)

                     190

                        Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või osakapital

                        IAS 32 IE 33; IFRIC 2; V lisa 2. osa punkt 9

                     200

                        Muud kohustused

                        V lisa 2. osa punkt 10

                     210

                        Kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse

                        IAS 1.54(p); IFRS 5.38

                     220

                        KOHUSTUSED

                        IAS 1.9(b);IG 6

               20.3   Kasumiaruande kirjete geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           Viited

                        Käesolev periood

                        Riigisisesed tegevused

                        Riigivälised tegevused

                        V lisa 2. osa punkt 107

                        V lisa 2. osa punkt 107

                     010

                     020

                     010

                        Intressitulu

                        IAS 1.97; IAS 18.35(b)(iii); V lisa 2. osa punkt 21

                     020

                        (Intressikulu)

                        IAS 1.97; V lisa 2. osa punkt 21

                     030

                        (Nõudmisel tagasimakstavast aktsia- või osakapitalist tulenevad kulud)

                        IFRIC 2.11

                     040

                        Dividenditulu

                        IAS 18.35(b)(v); V lisa 2. osa punkt 28

                     050

                        Teenus- ja vahendustasude tulu

                        IFRS 7.20(c)

                     060

                        (Teenus- ja vahendustasude kulu)

                        IFRS 7.20(c)

                     070

                        Netokasum või (–) netokahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a)(ii–v)

                     080

                        Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                     090

                        Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.20(a) (i); IAS 39.55(a)

                     100

                        Riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum

                        IFRS 7.24

                     110

                        Vahetuskursi erinevused [kasum või (–) kahjum], neto

                        IAS 21.28, 52(a)

                     130

                        Netokasum või (–) netokahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                        IAS 1.34

                     140

                        Muud tegevustulud

                        V lisa 2. osa punktid 141–143

                     150

                        (Muud tegevuskulud)

                        V lisa 2. osa punktid 141–143

                     155

                        NETO TEGEVUSTULUD KOKKU

                     160

                        (Halduskulud)

                     170

                        (Kulum)

                        IAS 1.102, 104

                     180

                        (Eraldised või (–) eraldiste tühistamine)

                        IAS 37.59, 84; IAS 1.98(b)(f)(g)

                     190

                        (Selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

                        IFRS 7.20(e)

                     200

                        (Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                        IAS 28.40–43

                     210

                        (Mittefinantsvara väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                        IAS 36.126(a)(b)

                     220

                        Kasumis või kahjumis kajastatav negatiivne firmaväärtus

                        IFRS 3 lisa B B64(n)(i)

                     230

                        Osa kasumist või (–) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

                        IAS 1.82(c)

                     240

                        Kasum või (–) kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele

                        IFRS 5.37; V lisa 2. osa punkt 27

                     250

                        JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM ENNE TULUMAKSU

                        IAS 1.102, IG 6 IFRS 5.33 A

                     260

                        (Jätkuvate tegevuste kasumi või kahjumiga seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                        IAS 1.82(d); IAS 12.77

                     270

                        JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM PÄRAST TULUMAKSU

                        IAS 1, IG 6

                     280

                        Lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum pärast tulumaksu

                        IAS 1.82(e); IFRS 5.33(a), 5.33 A

                     290

                        AASTA KASUM VÕI (–) KAHJUM

                        IAS 1.81A (a)

               20.4   Varade geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     z-telg

                     vastaspoole asukohariik

                           Viited

                        Bilansiline brutoväärtus

                        Millest: võla makseraskuste tõttu restruktureerimine

                        Millest: viivisnõuded

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus või krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                        V lisa 2. osa punkt 109

                        V lisa 2. osa punktid 163–183

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punkt 46

                     010

                     022

                     025

                     030

                     010

                        Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     020

                     Millest: krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     030

                     Millest: muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     040

                        Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     050

                     Millest: krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     060

                     Millest: muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     070

                     Millest: finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     080

                        Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     090

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     100

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     110

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     120

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     130

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     140

                        Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     150

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     160

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     170

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     180

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     190

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     200

                     Millest: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

                        VKEde soovituse artikli 1 lõike 2 punkt a

                     210

                     Millest: ärikinnisvaraga tagatud laenud

                     220

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     230

                     Millest: elamukinnisvaraga tagatud laenud

                     240

                     Millest: tarbimislaen

               20.5   Bilansiväliste riskipositsioonide geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     z-telg

                     vastaspoole asukohariik

                           Viited

                        Nimiväärtus

                        millest: võla makseraskuste tõttu restruktureerimine

                        millest: viivisnõuded

                        Võetud siduvate kohustuste ja antud garantiidega seotud eraldised

                        V lisa 2. osa punkt 62

                        V lisa 2. osa punktid 163–183

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punkt 61

                     010

                     022

                     025

                     030

                     010

                        Võetud siduvad laenuandmiskohustused

                        IAS 39.2(h), 4(a)(c), BC 15; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 57

                     020

                        Antud finantsgarantiid

                        IAS 39.9 AG 4, BC 21; IFRS 4 A; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 58

                     030

                        Muud võetud siduvad kohustused

                        CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 59

               20.6   Kohustuste geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                     z-telg

                     vastaspoole asukohariik

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        V lisa 1. osa punkt 28 ja 2. osa punkt 107

                     010

                     010

                        Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15(a)

                     020

                     Millest: krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     030

                     Millest: muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     040

                        Lühikesed positsioonid

                        IAS 39 AG 15(b)

                     050

                     Millest: krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     060

                     Millest: muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     070

                        Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     080

                     Keskpangad

                        V lisa 1. osa punkt 35(a)

                     090

                     Valitsemissektor

                        V lisa 1. osa punkt 35(b)

                     100

                     Krediidiasutused

                        V lisa 1. osa punkt 35(c)

                     110

                     Muud finantssektori äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(d)

                     120

                     Finantssektorivälised äriühingud

                        V lisa 1. osa punkt 35(e)

                     130

                     Kodumajapidamised

                        V lisa 1. osa punkt 35(f)

               20.7   Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete geograafiline jaotus NACE koodide ja vastaspoole residentsuse alusel

                     z-telg

                     vastaspoole asukohariik

                        Finantssektorivälised äriühingud

                           Viited

                        Bilansiline brutoväärtus

                        Millest: viivisnõuded

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus või krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                        V lisa 2. osa punkt 109

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                        V lisa 2. osa punkt 46

                     010

                     012

                     020

                     010

                                    A

                                 Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

                        NACE määrus

                     020

                                    B

                                 Mäetööstus

                        NACE määrus

                     030

                                    C

                                 Töötlev tööstus

                        NACE määrus

                     040

                                    D

                                 Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

                        NACE määrus

                     050

                                    E

                                 Veevarustus

                        NACE määrus

                     060

                                    F

                                 Ehitus

                        NACE määrus

                     070

                                    G

                                 Hulgi- ja jaekaubandus

                        NACE määrus

                     080

                                    H

                                 Veondus ja laondus

                        NACE määrus

                     090

                                    I

                                 Majutus ja toitlustus

                        NACE määrus

                     100

                                    J

                                 Info ja side

                        NACE määrus

                     110

                                    L

                                 L Kinnisvaraalane tegevus

                        NACE määrus

                     120

                                    M

                                 M Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

                        NACE määrus

                     130

                                    N

                                 N Haldus- ja abitegevused

                        NACE määrus

                     140

                                    O

                                 O Avalik haldus ja riigikaitse, kohustuslik sotsiaalkindlustus

                        NACE määrus

                     150

                                    P

                                 P Haridus

                        NACE määrus

                     160

                                    Q

                                 Q Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne

                        NACE määrus

                     170

                                    R

                                 R Kunst, meelelahutus ja vaba aeg

                        NACE määrus

                     180

                                    S

                                 S Muud teenindavad tegevused

                        NACE määrus

                     190

                        LAENUD JA ETTEMAKSED

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

               30.   Bilansivälised tegevused: osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

         30.1   Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                           Viited

                        Bilansis kajastatud finantsvarade bilansiline väärtus

                        Millest: kasutatud likviidsustoetus

                        Kasutatud likviidsustoetuse õiglane väärtus

                        Bilansis kajastatud finantskohustuste bilansiline väärtus

                        Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud bilansiväliste kirjete nimiväärtus

                        Millest: võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

                        Aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul käesoleval perioodil tekkinud kahjum

                        IFRS 12.29(a)

                        IFRS 12.29(a); V lisa 2. osa punkt 118

                        IFRS 12.29(a)

                        IFRS 12.B26(e)

                        IFRS 12 B26(b)

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     010

                        Kokku

               30.2   Konsolideerimata struktureeritud üksustes olevate osaluste jaotus tegevuste laadi kaupa

                           Tegevuste laadi alusel

                           Viited

                        Väärtpaberistamise eriotstarbelised ettevõtjad

                        Varahaldus

                        Muud tegevused

                        CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 66

                        V lisa 2. osa punkt 117(a)

                           Bilansiline väärtus

                        IFRS 12.28, B6.(a)

                     010

                     020

                     030

                     010

                        Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatud teatavad finantsvarad

                        IFRS 12.29(a),(b)

                     021

                     millest: viivisnõuded

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

                     030

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9

                     040

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     050

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     060

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     070

                        Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatud teatav omakapital ja finantskohustused

                        IFRS 12.29(a),(b)

                     080

                     Emiteeritud omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.4

                     090

                     Tuletisinstrumendid

                        IAS 39.9, AG 15 (a)

                     100

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     110

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                           Nimiväärtus

                     120

                        Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu esitatud bilansivälised kirjed

                        IFRS 12.B26.(e)

                     131

                     millest: viivisnõuded

                        V lisa 2. osa punktid 145–162

               31.   Seotud osapooled

         31.1   Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad

                           Viited

                        Laekumata ja tasumata saldod

                        Emaettevõtja ning ühist kontrolli või märkimisväärset mõju omavad üksused

                        Tütarettevõtjad ja muud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused

                        Sidusettevõtjad ja ühisettevõtjad

                        Krediidiasutuse või investeerimisühingu või selle emaettevõtja juhtkonna võtmeisikud

                        Muud seotud osapooled

                        IAS 24.19(a),(b)

                        IAS 24.19(c); V lisa 2. osa punkt 120

                        IAS 24.19(d),(e); V lisa 2. osa punkt 120

                        IAS 24.19(f)

                        IAS 24.19(g)

                        V lisa 2. osa punkt 120

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     010

                        Valitud finantsvarad

                        IAS 24.18(b)

                     020

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     030

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     040

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     050

                     millest: langenud väärtusega finantsvarad

                     060

                        Valitud finantskohustused

                        IAS 24.18(b)

                     070

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     080

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     090

                        Võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste nimiväärtus

                        IAS 24.18(b); V lisa 2. osa punkt 62

                     100

                     millest: makseviivituses

                        IAS 24.18(b); V lisa 2. osa punkt 61

                     110

                        Siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees

                        IAS 24.18(b); V lisa 2. osa punktid 63 ja 121

                     120

                        Tuletisinstrumentide tinglik väärtus

                        V lisa 2. osa punktid 70–71

                     130

                        Varade väärtuse akumuleeritud langus, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused ning viivisnõuetega seotud eraldised

                        IAS 24.18(c)

               31.2   Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega

                           Viited

                        Käesolev periood

                        Emaettevõtja ning ühist kontrolli või märkimisväärset mõju omavad üksused

                        Tütarettevõtjad ja muud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused

                        Sidusettevõtjad ja ühisettevõtjad

                        Krediidiasutuse või investeerimisühingu või selle emaettevõtja juhtkonna võtmeisikud

                        Muud seotud osapooled

                        IAS 24.19(a),(b)

                        IAS 24.19(c)

                        IAS 24.19(d),(e)

                        IAS 24.19(f)

                        IAS 24.19(g)

                        V lisa 2. osa punkt 120

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     010

                        Intressitulu

                        IAS 24.18(a); IAS 18.35(b)(iii); V lisa 2. osa punkt 21

                     020

                        Intressikulu

                        IAS 24.18(a); IAS 1.97; V lisa 2. osa punkt 21

                     030

                        Dividenditulu

                        IAS 24.18(a); IAS 18.35(b)(v); V lisa 2. osa punkt 28

                     040

                        Teenus- ja vahendustasude tulu

                        IAS 24.18(a); IFRS 7.20(c)

                     050

                        Teenus- ja vahendustasude kulu

                        IAS 24.18(a); IFRS 7.20(c)

                     060

                        Kasum või (–) kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IAS 24.18(a)

                     070

                        Kasum või (–) kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                        IAS 24.18(a); V lisa 2. osa punkt 122

                     080

                        Varade väärtuse akumuleeritud languse, krediidiriskist tulenevate õiglase väärtuse akumuleeritud muutuste ning viivises võlainstrumentide, garantiide ja kohustustega seotud eraldiste suurenemine või (–) vähenemine perioodil

                        IAS 24.18(d)

               41.   Õiglane väärtus

         41.1   Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid

                        VARAD

                           Viited

                        Õiglane väärtus

                        Õiglase väärtuse hierarhia

                        IFRS 13.93(b), BC216

                        IFRS 7.25-26

                        1. tase

                        IFRS 13.76

                        2. tase

                        IFRS 13.81

                        3. tase

                        IFRS 13.86

                     010

                     020

                     030

                     040

                     010

                        Laenud ja nõuded

                        IFRS 7.8 (c); IAS 39.9, AG16, AG26

                     020

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     030

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                     040

                        Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                        IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

                     050

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     060

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                        KOHUSTUSED

                     070

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                        IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                     080

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     090

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     100

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

               41.2   Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine

                        Finantsinstrumendid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        Arvestuse mittevastavus

                        Õiglase väärtuse alusel hindamine

                        Hübriidlepingud

                        IFRS 7.B5(a)

                        IAS 39.9b(i)

                        IAS 39.9b(ii)

                        IAS 39.11A-12

                        VARAD

                     010

                     020

                     030

                     010

                        Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                     020

                     Omakapitaliinstrumendid

                        IAS 32.11

                     030

                     Võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                     040

                     Laenud ja ettemaksed

                        V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                        KOHUSTUSED

                     050

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                     060

                     Hoiused

                        EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                     070

                     Emiteeritud võlaväärtpaberid

                        V lisa 1. osa punkt 31

                     080

                     Muud finantskohustused

                        V lisa 1. osa punktid 32–34

               41.3   Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        Ülejäänud eraldatavad hübriidlepingud[mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande]

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        FINANTSVARAD

                     010

                     010

                        Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                        IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 129

                     020

                        Müügivalmis [põhilepingud]

                        IAS 39.11; V lisa 2. osa punkt 130

                     030

                        Laenud ja nõuded [põhilepingud]

                        IAS 39.11; V lisa 2. osa punkt 130

                     040

                        Lõpptähtajani hoitavad investeeringud [põhilepingud]

                        IAS 39.11; V lisa 2. osa punkt 130

                        FINANTSKOHUSTUSED

                     050

                        Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                        IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 129

                     060

                        Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused [põhilepingud]

                        IAS 39.11; V lisa 2. osa punkt 130

               43.   Eraldised

                           Viited

                        Bilansiline väärtus

                        Pensionid ja muud töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustused

                        Muud pikaajalised hüvitised töötajatele

                        Restruktureerimine

                        Pooleliolevad kohtuasjad ja maksuvaidlused

                        Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid

                        Muud eraldised

                        Kokku

                        IAS 19.63; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                        IAS 19.153; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                        IAS 37.70–83

                        IAS 37 lisa C.6–10

                        IAS 37 lisa C.9 IAS 39.2(h), 47(c)(d), BC 15, AG 4

                        IAS 37.14

                     010

                     020

                     030

                     040

                     050

                     060

                     070

                     010

                        Algsaldo [bilansiline väärtus perioodi alguses]

                        IAS 37.84(a)

                     020

                     Lisandumine, sealhulgas olemasolevate eraldiste suurendamine

                        IAS 37.84(b)

                     030

                                 (–)

                                 Kasutatud summad

                        IAS 37.84(c)

                     040

                                 (–)

                                 Perioodi jooksul tühistatud kasutamata summad

                        IAS 37.84(d)

                     050

                     Diskonteeritud summa kasv [aja möödumine] ja diskontomäära mis tahes muutuse mõju

                        IAS 37.84 (e)

                     060

                     Muud muutused

                     070

                        Lõppsaldo [bilansiline väärtus perioodi lõpus]

                        IAS 37.84(a)

               45.   Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

         45.1   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum arvestusportfellide lõikes

                           Viited

                        Käesolev periood

                        Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse muutused

                     010

                     020

                     010

                        Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                     020

                        Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                        IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                     030

                        ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV KASUM VÕI (–) KAHJUM

                        IFRS 7.20(a)(i)

               45.2   Kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                           Viited

                        Käesolev periood

                     010

                     020

                        Kinnisvarainvesteeringud

                        IAS 40.69; IAS 1.34(a), 98(d)

                     030

                        Immateriaalsed varad

                        IAS 38.113–115A; IAS 1.34(a)

                     040

                        Muud varad

                        IAS 1.34 (a)

                     050

                        KASUMID VÕI (–) KAHJUMID, MIS TULENEVAD MITTEFINANTSVARA KAJASTAMISE LÕPETAMISEST

                        IAS 1.34

               45.3   Muud tegevustulud ja -kulud

                           Viited

                        Tulud

                        Kulud

                     010

                     020

                     010

                        Õiglase väärtuse mudeli abil mõõdetud materiaalse vara õiglase väärtuse muutused

                        IAS 40.76(d); V lisa 2. osa punkt 141

                     020

                        Kinnisvarainvesteeringud

                        IAS 40.75(f); V lisa 2. osa punkt 141

                     030

                        Muu kui kinnisvarainvesteeringutega seotud kasutusrent

                        IAS 17.50, 51, 56(b); V lisa 2. osa punkt 142

                     040

                        Muu

                        V lisa 2. osa punkt 143

                     050

                        MUUD TEGEVUSTULUD JA -KULUD

                        V lisa 2. osa punktid 141-142

         IV LISA

               „IV LISA

                  FINANTSTEABE ESITAMINE SISERIIKLIKU RAAMATUPIDAMISTAVA KOHASELT

                              FINREP VORMID GAAPi PUHUL

                              VORMI NUMBER

                              VORMI KOOD

                              VORMI VÕI VORMIDE RÜHMA NIMI

                              1. OSA [KORD KVARTALIS]

                              Bilanss [finantsseisundi aruanne]

                           1.1

                           F 01.01

                           Bilanss: varad

                           1.2

                           F 01.02

                           Bilanss: kohustused

                           1.3

                           F 01.03

                           Bilanss: omakapital

                           2

                           F 02.00

                              Kasumiaruanne

                           3

                           F 03.00

                              Koondkasumiaruanne

                              Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa

                           4.1

                           F 04.01

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                           4.2

                           F 04.02

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           4.3

                           F 04.03

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: müügivalmis finantsvarad

                           4.4

                           F 04.04

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: laenud ja nõuded ning lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                           4.5

                           F 04.05

                           Allutatud finantsvarad

                           4.6

                           F 04.06

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: kauplemisel kasutatavad finantsvarad

                           4.7

                           F 04.07

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                           4.8

                           F 04.08

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                           4.9

                           F 04.09

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel

                           4.10

                           F 04.10

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                           5

                           F 05.00

                              Laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa

                           6

                           F 06.00

                              Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete jaotus NACE koodide alusel

                           7

                           F 07.00

                              Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust

                              Finantskohustuste jaotus

                           8.1

                           F 08.01

                           Finantskohustuste jaotus toodete ja vastaspoole sektorite kaupa

                           8.2

                           F 08.02

                           Allutatud finantskohustused

                              Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused

                           9.1

                           F 09.01

                           Bilansivälised riskipositsioonid: võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                           9.2

                           F 09.02

                           Siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees

                           10

                           F 10.00

                              Tuletisinstrumendid – kauplemine

                              Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                           11.1

                           F 11.01

                           Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus: jaotus riski liigi ja riskimaanduse liigi alusel

                           11.2

                           F 11.02

                           Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus siseriikliku GAAPi kohaselt: jaotus riski liigi alusel

                           12

                           F 12.00

                              Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes

                              Saadud tagatised ja garantiid

                           13.1

                           F 13.01

                           Laenude ja ettemaksete jaotus tagatiste ja garantiide kaupa

                           13.2

                           F 13.02

                           Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad]

                           13.3

                           F 13.03

                           Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara]

                           14

                           F 14.00

                              Õiglase väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid

                           15

                           F 15.00

                              Kajastamise lõpetamine ja ülekantud finantsvaradega seotud finantskohustused

                              Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

                           16.1

                           F 16.01

                           Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

                           16.2

                           F 16.02

                           Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           16.3

                           F 16.03

                           Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

                           16.4

                           F 16.04

                           Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

                           16.5

                           F 16.05

                           Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum või kahjum instrumentide lõikes

                           16.6

                           F 16.06

                           Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

                           16.7

                           F 16.07

                           Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

                              Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: bilanss

                           17.1

                           F 17.01

                           Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: varad

                           17.2

                           F 17.02

                           Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: bilansivälised riskipositsioonid – võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                           17.3

                           F 17.03

                           Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: kohustused

                           18

                           F 18.00

                              Nõuetekohaselt teenindatavad nõuded ja viivisnõuded

                           19

                           F 19.00

                              Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded

                              2. OSA [KORD KVARTALIS VASTAVALT PIIRMÄÄRALE: KAS KORD KVARTALIS VÕI ARUANNET EI ESITATA]

                              Geograafiline jaotus

                           20.1

                           F 20.01

                           Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.2

                           F 20.02

                           Kohustuste geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.3

                           F 20.03

                           Kasumiaruande peamiste kirjete geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.4

                           F 20.04

                           Varade geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.5

                           F 20.05

                           Bilansiväliste riskipositsioonide geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.6

                           F 20.06

                           Kohustuste geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.7

                           F 20.07

                           Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete geograafiline jaotus NACE koodide ja vastaspoole residentsuse alusel

                           21

                           F 21.00

                              Materiaalne ja immateriaalne vara: kasutusrendil olevad varad

                              Varahaldus, hoidmine ja muud teenuste osutamise funktsioonid

                           22.1

                           F 22.01

                           Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste lõikes

                           22.2

                           F 22.02

                           Osutatud teenustega seotud varad

                              3. OSA [KORD POOLAASTAS]

                              Bilansivälised tegevused: osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                           30.1

                           F 30.01

                           Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                           30.2

                           F 30.02

                           Konsolideerimata struktureeritud üksustes olevate osaluste jaotus tegevuste laadi kaupa

                              Seotud osapooled

                           31.1

                           F 31.01

                           Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad

                           31.2

                           F 31.02

                           Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega

                              4. OSA [KORD AASTAS]

                              Konsolideerimisgrupi struktuur

                           40.1

                           F 40.1

                           Konsolideerimisgrupi struktuur: „üksuste lõikes“

                           40.2

                           F 40.02

                           Konsolideerimisgrupi struktuur: „instrumentide lõikes“

                              Õiglane väärtus

                           41.1

                           F 41.01

                           Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid

                           41.2

                           F 41.02

                           Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine

                           41.3

                           F 41.03

                           Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           42

                           F 42.00

                              Materiaalne ja immateriaalne vara: bilansiline väärtus mõõtmismeetodi alusel

                           43

                           F 43.00

                              Eraldised

                              Kindlaksmääratud hüvitisega skeemid ja hüvitised töötajatele

                           44.1

                           F 44.01

                           Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid

                           44.2

                           F 44.02

                           Muutused kindlaksmääratud hüvitiste skeemidega seotud kohustustes

                           44.3

                           F 44.03

                           Memokirjed [personalikuludega seoses]

                              Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

                           45.1

                           F 45.01

                           Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum või kahjum arvestusportfellide lõikes

                           45.2

                           F 45.02

                           Kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                           45.3

                           F 45.03

                           Muud tegevustulud ja -kulud

                           46

                           F 46.00

                              Omakapitali muutuste aruanne

                                             Osad, mida täidavad siseriikliku GAAPi alusel aruannete esitajad

                                             Lahter, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei pea kohaldatava raamatupidamistava kohaselt täitma

                     1.   Bilanss [finantsseisundi aruanne]

               1.1   Varad

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                           Esitatud tabelis

                              Bilansiline väärtus

                           010

                           010

                              Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

                              BADi artikkel 4, aktiva punkt 1

                              IAS 1.54 (i)

                           020

                           Sularaha

                              V lisa 2. osa punkt 1

                              V lisa 2. osa punkt 1

                           030

                           Nõuded keskpankadele

                              BADi artikli 13 lõige 2; V lisa 2. osa punkt 2

                              V lisa 2. osa punkt 2

                           040

                           Muud nõudmiseni hoiused

                              V lisa 2. osa punkt 3

                           5

                           050

                              Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 5; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(a)(ii); IAS 39.9, AG 14

                           060

                           Tuletisinstrumendid

                              CRRi II lisa

                              IAS 39.9

                           10

                           070

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           4

                           080

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           090

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           091

                              Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

                              V lisa 1. osa punkt 15

                           092

                           Tuletisinstrumendid

                              CRRi II lisa; V lisa 1. osa punkt 15

                           10

                           093

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           4

                           094

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           095

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           100

                              Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 5; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                           4

                           110

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           4

                           120

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           130

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           140

                              Müügivalmis finantsvarad

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 5; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(d); IAS 39.9

                           4

                           150

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           4

                           160

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           170

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           171

                              Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 4

                           4

                           172

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           4

                           173

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           174

                           Laenud ja ettemaksed

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõike 4 punkt b; V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           175

                              Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 8

                           4

                           176

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           4

                           177

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           178

                           Laenud ja ettemaksed

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõike 4 punkt b; V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           180

                              Laenud ja nõuded

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 4 punkt b ja lõige 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1. osa punkt 16

                           4

                           190

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           200

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           210

                              Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 4 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

                           4

                           220

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           230

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           231

                              Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel

                              BADi artikli 37 lõige 1; artikli 42a lõike 4 punkt b; V lisa 1. osa punkt 16

                           4

                           232

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           233

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           234

                              Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                              BADi artiklid 35–37; V lisa 1. osa punkt 17

                           4

                           235

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           4

                           236

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           4

                           237

                           Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           4

                           240

                              Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 6 ja 8; IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 19

                              IFRS 7.22(b); IAS 39.9

                           11

                           250

                              Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 5 ja 6; IAS 39.89A (a)

                              IAS 39.89A(a)

                           260

                              Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud

                              BADi artikkel 4, aktiva punktid 7 ja 8; raamatupidamisdirektiivi artikli 2 lõige 2; V lisa 2. osa punkt 4

                              IAS 1.54(e); V lisa 2. osa punkt 4

                           4, 40

                           270

                              Materiaalsed varad

                              BADi artikkel 4, aktiva punkt 10

                           280

                           Materiaalsed põhivarad

                              IAS 16.6; IAS 1.54(a)

                           21, 42

                           290

                           Kinnisvarainvesteeringud

                              IAS 40.5; IAS 1.54(b)

                           21, 42

                           300

                              Immateriaalsed varad

                              BADi artikkel 4, aktiva punkt 9; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

                              IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

                           310

                           Firmaväärtus

                              BADi artikkel 4, aktiva punkt 9; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 113

                              IFRS 3.B67(d); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 113

                           320

                           Muu immateriaalne vara

                              BADi artikkel 4, aktiva punkt 9

                              IAS 38.8, 118

                           21, 42

                           330

                              Tulumaksu varad

                              IAS 1.54(n–o)

                           340

                           Tasumisele kuuluva tulumaksu varad

                              IAS 1.54(n); IAS 12.5

                           350

                           Edasilükkunud tulumaksu varad

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 17 lõike 1 punkt f; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 106

                              IAS 1.54(o); IAS 12.5; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 106

                           360

                              Muud varad

                              V lisa 2. osa punktid 5 ja 14

                              V lisa 2. osa punkt 5

                           370

                              Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                              IAS 1.54(j); IFRS 5.38, V lisa 2. osa punkt 6

                           380

                              VARAD KOKKU

                              BADi artikkel 4, aktiva

                              IAS 1.9(a), IG 6

                     1.2   Kohustused

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Esitatud tabelis

                              Bilansiline väärtus

                           010

                           010

                              Kauplemiseks hoitavad finantskohustused

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9, AG 14–15

                              IFRS 7.8 (e) (ii); IAS 39.9, AG 14–15

                           8

                           020

                           Tuletisinstrumendid

                              CRRi II lisa

                              IAS 39.9, AG 15(a)

                           10

                           030

                           Lühikesed positsioonid

                              IAS 39.AG 15(b)

                           8

                           040

                           Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           8

                           050

                           Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           8

                           060

                           Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           8

                           061

                              Kauplemisel kasutatavad finantskohustused

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 3

                           8

                           062

                           Tuletisinstrumendid

                              CRRi II lisa; V lisa 2. osa punkt 5

                           10

                           063

                           Lühikesed positsioonid

                           8

                           064

                           Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           8

                           065

                           Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           8

                           066

                           Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           8

                           070

                              Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8 (e)(i); IAS 39.9

                           8

                           080

                           Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           8

                           090

                           Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           8

                           100

                           Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           8

                           110

                              Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 3 ja 6; IAS 39.47

                              IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                           8

                           120

                           Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           8

                           130

                           Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           8

                           140

                           Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           8

                           141

                              Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantskohustused, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 3

                           8

                           142

                           Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           8

                           143

                           Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           8

                           144

                           Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           8

                           150

                              Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a, lõige 6 ja lõike 8 punkt a; V lisa 1. osa punkt 23

                              IFRS 7.22(b); IAS 39.9; V lisa 1. osa punkt 23

                           11

                           160

                              Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 5 ja 6; V lisa 2. osa punkt 7; IAS 39.89 A(b)

                              IAS 39.89 A(b)

                           170

                              Eraldised

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 6

                              IAS 37.10; IAS 1.54(l)

                           43

                           175

                           Üldine pangandusreserv [juhul kui esitatakse koos kohustustega]

                              BADi artikli 38 lõige 1; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 112; V lisa 2. osa punkt 12

                           180

                           Pensionid ja muud töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustused

                              V lisa 2. osa punkt 8

                              IAS 19.63; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                           43

                           190

                           Muud pikaajalised hüvitised töötajatele

                              V lisa 2. osa punkt 8

                              IAS 19.153; IAS 1.78(d); V lisa 2. osa punkt 8

                           43

                           200

                           Restruktureerimine

                              IAS 37.71, 84(a)

                           43

                           210

                           Pooleliolevad kohtuasjad ja maksuvaidlused

                              IAS 37 lisa C näited 6 ja 10

                           43

                           220

                           Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid

                              BADi artiklid 24–25, 33(1)

                              IAS 37 lisa C.9

                           43

                           230

                           Muud eraldised

                           43

                           240

                              Tulumaksu kohustused

                              IAS 1.54(n–o)

                           250

                           Tasumisele kuuluva tulumaksu kohustused

                              IAS 1.54(n); IAS 12.5

                           260

                           Edasilükkunud tulumaksu kohustised

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 17 lõike 1 punkt f; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 108

                              IAS 1.54(o); IAS 12.5; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 108

                           270

                              Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või osakapital

                              IAS 32 IE 33; IFRIC 2; V lisa 2. osa punkt 9

                           280

                              Muud kohustused

                              V lisa 2. osa punkt 10

                              V lisa 2. osa punkt 10

                           290

                              Kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse

                              IAS 1.54 (p); IFRS 5.38, V lisa 2. osa punkt 11

                           300

                              KOHUSTUSED KOKKU

                              IAS 1.9(b);IG 6

                     1.3   Omakapital

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Esitatud tabelis

                              Bilansiline väärtus

                           010

                           010

                              Kapital

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 9, BADi artikkel 22

                              IAS 1.54(r), BADi artikkel 22

                           46

                           020

                           Sissemakstud kapital

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 9

                              IAS 1.78(e)

                           030

                           Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 9; V lisa 2. osa punkt 14

                              IAS 1.78(e); V lisa 2. osa punkt 14

                           040

                              Ülekurss

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 10; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124

                              IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124

                           46

                           050

                              Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

                              V lisa 2. osa punktid 15–16

                              V lisa 2. osa punktid 15–16

                           46

                           060

                           Liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 6; V lisa 2. osa punkt 15

                              IAS 32.28–29; V lisa 2. osa punkt 15

                           070

                           Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid

                              V lisa 2. osa punkt 16

                              V lisa 2. osa punkt 16

                           080

                              Muu omakapital

                              V lisa 2. osa punkt 17

                              IFRS 2.10; V lisa 2. osa punkt 17

                           090

                              Muu akumuleeritud koondkasum

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

                           46

                           095

                           Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse

                              IAS 1.82 A(a)

                           100

                              Materiaalsed varad

                              IAS 16.39–41

                           110

                              Immateriaalsed varad

                              IAS 38.85–87

                           120

                              Aktuaarsed kasumid või (–) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest

                              IAS 1.7

                           122

                              Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                              IFRS 5.38, IG näide 12

                           124

                              Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

                              IAS 1.82(h); IAS 28.11

                           128

                           Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse

                              IAS 1.82A(b)

                           130

                              Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6

                              IAS 39.102(a)

                           140

                              Välisvaluuta ümberarvestamine

                              BADi artikli 39 lõige 6

                              IAS 21.52(b); IAS 21.32, 38–49

                           150

                              Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa]

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6

                              IFRS 7.23(c); IAS 39.95–101

                           160

                              Müügivalmis finantsvarad

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6

                              IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.55(b)

                           170

                              Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                              IFRS 5.38, IG näide 12

                           180

                              Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

                              IAS 1.82(h); IAS 28.11

                           190

                              Jaotamata kasum

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 13; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

                           200

                              Ümberhindluse reservid

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 12

                              IFRS 1.30, D5–D8; V lisa 2. osa punkt 18

                           201

                           Materiaalsed varad

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 7 lõige 1

                           202

                           Omakapitaliinstrumendid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 7 lõige 1

                           203

                           Võlaväärtpaberid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 7 lõige 1

                           204

                           Muu

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 7 lõige 1

                           205

                              Õiglase väärtuse reservid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a

                           206

                           Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõike 8 punkt b

                           207

                           Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõike 8 punkt a; CRRi artikli 30 punkt a

                           208

                           Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Muu riskimaandus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõike 8 punkt a

                           209

                           Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 8 ja 2

                           210

                              Muud reservid

                              BADi artikkel 4, passiva punktid 11–13

                              IAS 1.54; IAS 1.78(e)

                           215

                           Üldine pangandusreserv [juhul kui esitatakse koos omakapitaliga]

                              BADi artikli 38 lõige 1; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 112; V lisa 1. osa punkt 38

                           220

                           Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 9 lõike 7 punkt a; artikkel 27; V lisa 2. osa punkt 19

                              IAS 28.11; V lisa 2. osa punkt 19

                           230

                           Muu

                              V lisa 2. osa punkt 19

                              V lisa 2. osa punkt 19

                           235

                              Esimese konsolideerimise vahe

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 24 lõike 3 punkt c

                           240

                           (–) Omaaktsiad

                              Raamatupidamisdirektiivi III lisa „Aktiva (vara)“ rubriik D.III.2; BADi artikkel 4, aktiva punkt 12; V lisa 2. osa punkt 20

                              IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33–34, AG 14, AG 36; V lisa 2. osa punkt 20

                           46

                           250

                              Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

                              BADi artikkel 4, passiva punkt 14

                              IAS 27.28; IAS 1.81B (b)(ii)

                           2

                           260

                           (–) Vahedividendid

                              CRRi artikli 26 lõike 2 punkt b

                              IAS 32.35

                           270

                              Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused]

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 24 lõige 4

                              IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27

                           280

                           Muu akumuleeritud koondkasum

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

                              IAS 27.27–28; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

                           46

                           290

                           Muud kirjed

                              IAS 27.27–28

                           46

                           300

                              OMAKAPITAL KOKKU

                              IAS 1.9(c), IG 6

                           46

                           310

                              OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU

                              BADi artikkel 4, passiva

                              IAS 1.IG6

                     2.   Kasumiaruanne

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Esitatud tabelis

                              Käesolev periood

                           010

                           010

                              Intressitulu

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 1; V lisa 2. osa punkt 21

                              IAS 1.97; IAS 18.35(b)(iii); V lisa 2. osa punkt 21

                           16

                           020

                           Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e); V lisa 2. osa punkt 24

                           030

                           Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                           040

                           Müügivalmis finantsvarad

                              IFRS 7.20(b); IAS 39.55(b); IAS 39.9

                           050

                           Laenud ja nõuded

                              IFRS 7.20(b); IAS 39.9, 39.46(a)

                           060

                           Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                              IFRS 7.20(b); IAS 39.9, 39.46(b)

                           070

                           Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk

                              IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 23

                           080

                           Muud varad

                              V lisa 2. osa punkt 25

                           085

                           Kohustustest kogunenud intressitulu

                              V lisa 2. osa punkt 25

                              V lisa 2. osa punkt 25

                           090

                              (Intressikulu)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 2; V lisa 2. osa punkt 21

                              IAS 1.97; V lisa 2. osa punkt 21

                           16

                           100

                           (Kauplemiseks hoitavad finantskohustused)

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e); V lisa 2. osa punkt 24

                           110

                           (Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                           120

                           (Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused)

                              IFRS 7.20(b); IAS 39.47

                           130

                           (Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk)

                              IAS 39.9; V lisa 2. osa punkt 23

                           140

                           (Muud kohustused)

                              V lisa 2. osa punkt 26

                           145

                           (Intressikulu seoses varadega)

                              V lisa 2. osa punkt 26

                              V lisa 2. osa punkt 26

                           150

                              (Nõudmisel tagasimakstavast aktsia- või osakapitalist tulenevad kulud)

                              IFRIC 2.11

                           160

                              Dividenditulu

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 3; V lisa 2. osa punkt 28

                              IAS 18.35(b)(v); V lisa 2. osa punkt 28

                           170

                           Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e)

                           180

                           Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              IFRS 7.20(a)(i), B5(e); IAS 39.9

                           190

                           Müügivalmis finantsvarad

                              IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.9, 39.55(b)

                           200

                              Teenus- ja vahendustasude tulu

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 4

                              IFRS 7.20(c)

                           22

                           210

                              (Teenus- ja vahendustasude kulu)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 5

                              IFRS 7.20(c)

                           22

                           220

                              Netokasum või (–) netokahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

                              IFRS 7.20(a) (ii–v); V lisa 2. osa punkt 97

                           16

                           230

                           Müügivalmis finantsvarad

                              IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.9, 39.55(b)

                           240

                           Laenud ja nõuded

                              IFRS 7.20(a)(iv); IAS 39.9, 39.56

                           250

                           Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                              IFRS 7.20(a)(iii); IAS 39.9, 39.56

                           260

                           Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused

                              IFRS 7.20(a)(v); IAS 39.56

                           270

                           Muu

                           280

                              Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

                              IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                           16

                           285

                              Kauplemisel kasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

                           16

                           290

                              Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

                              IFRS 7.20(a)(i); IAS 39.55(a)

                           16, 45

                           295

                              Kauplemisel mittekasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

                           16

                           300

                              Riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 6 ja 8

                              IFRS 7.24; V lisa 2. osa punkt 30

                           16

                           310

                              Vahetuskursi erinevused [kasum või (–) kahjum], neto

                              BADi artikkel 39

                              IAS 21.28, 52 (a)

                           320

                              Netokasum või (–) kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 13 ja 14

                           330

                              Netokasum või (–) netokahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest

                              IAS 1.34

                           45

                           340

                              Muud tegevustulud

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 7; V lisa 2. osa punktid 141–143

                              V lisa 2. osa punktid 141–143

                           45

                           350

                              (Muud tegevuskulud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 10; V lisa 2. osa punktid 141–143

                              V lisa 2. osa punktid 141–143

                           45

                           355

                              NETO TEGEVUSTULUD KOKKU

                           360

                              (Halduskulud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 8

                           370

                           (Personalikulud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkti 8 alapunkt a;

                              IAS 19.7; IAS 1.102, IG 6

                           44

                           380

                           (Muud halduskulud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkti 8 alapunkt b;

                           390

                              (Kulum)

                              IAS 1.102, 104

                           400

                           (Materiaalsed põhivarad)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 1.104; IAS 16.73(e)(vii)

                           410

                           (Kinnisvarainvesteeringud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 1.104; IAS 40.79(d)(iv)

                           415

                           (Firmaväärtus)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                           420

                           (Muu immateriaalne vara)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 1.104; IAS 38.118(e)(vi)

                           430

                              (Eraldised või (–) eraldiste tühistamine)

                              IAS 37.59, 84; IAS 1.98(b)(f)(g)

                           43

                           440

                           (Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 11 ja 12

                           450

                           (Muud eraldised)

                           455

                              (Üldise pangandusreservi suurenemised või (–) vähenemised, neto)

                              BADi artikli 38 lõige 2

                           460

                              (Selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

                              BADi artiklid 35–37; V lisa 2. osa punkt 29

                              IFRS 7.20(e)

                           16

                           470

                           (Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad)

                              IFRS 7.20(e); IAS 39.66

                           480

                           (Müügivalmis finantsvarad)

                              IFRS 7.20(e); IAS 39.67

                           490

                           (Laenud ja nõuded

                              IFRS 7.20(e); IAS 39.63

                           500

                           (Lõpptähtajani hoitavad investeeringud)

                              IFRS 7.20(e); IAS 39.63

                           510

                              (Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 13 ja 14

                              IAS 28.40–43

                           16

                           520

                              (Mittefinantsvara väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine)

                              IAS 36.126(a)(b)

                           16

                           530

                           (Materiaalsed põhivarad)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 16.73(e)(v–vi)

                           540

                           (Kinnisvarainvesteeringud)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 40.79(d)(v)

                           550

                           (Firmaväärtus)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IFRS 3.lisa B67(d)(v); IAS 36.124

                           560

                           (Muu immateriaalne vara)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

                              IAS 38.118 (e)(iv)(v)

                           570

                           (Muu)

                              IAS 36.126 (a)(b)

                           580

                              Kasumis või kahjumis kajastatav negatiivne firmaväärtus

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 24 lõike 3 punkt f

                              IFRS 3, lisa B64(n)(i)

                           590

                              Osa kasumist või (–) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 13 ja 14

                              IAS 1.82(c)

                           600

                              Kasum või (–) kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele

                              IFRS 5.37; V lisa 2. osa punkt 27

                           610

                              JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM ENNE TULUMAKSU

                              IAS 1.102, IG 6; IFRS 5.33 A

                           620

                              (Jätkuvate tegevuste kasumi või kahjumiga seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 15

                              IAS 1.82(d); IAS 12.77

                           630

                              JÄTKUVATE TEGEVUSTE KASUM VÕI (–) KAHJUM PÄRAST TULUMAKSU

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 16

                              IAS 1, IG 6

                           632

                              Erakorraline kasum või (–) kahjum pärast tulumaksu

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 21

                           633

                           Erakorraline kasum või (–) kahjum enne tulumaksu

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 19

                           634

                           (Erakorralise kasumi või kahjumiga seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 20

                           640

                              Lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum pärast tulumaksu

                              IAS 1.82(e); IFRS 5.33(a), 5.33 A

                           650

                           Lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum enne tulumaksu

                              IFRS 5.33(b)(i)

                           660

                           (Lõpetatud tegevustega seotud tulumaksu kulu või (–) tulu)

                              IFRS 5.33 (b)(ii),(iv)

                           670

                              AASTA KASUM VÕI (–) KAHJUM

                              BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 23

                              IAS 1.81 A(a)

                           680

                           Vähemusosalusele omistatav [mittekontrollivad osalused]

                              IAS 1.83(a)(i)

                           690

                           Emaettevõtja omanikele omistatav

                              IAS 1.81B (b)(ii)

                     3.   Koondkasumiaruanne

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Käesolev periood

                           010

                           010

                              Aasta kasum või (–) kahjum

                              IAS 1.7, 81(b), 83(a), IG6

                           020

                              Muu koondkasum

                              IAS 1.7, 81(b), IG6

                           030

                              Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse

                              IAS 1.82 A(a)

                           040

                           Materiaalsed varad

                              IAS 1.7, IG6; IAS 16.39–40

                           050

                           Immateriaalsed varad

                              IAS 1.7; IAS 38.85–86

                           060

                           Aktuaarsed kasumid või (–) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest

                              IAS 1.7, IG6; IAS 19.93A

                           070

                           Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                              IFRS 5.38

                           080

                           Kapitaliosaluse meetodit kasutavate üksuste muude kajastatud tulude ja kulude osa

                              IAS 1.82(h), IG6; IAS 28.11

                           090

                           Tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida ei liigitata ümber

                              IAS 1.91(b); V lisa 2. osa punkt 31

                           100

                              Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse

                              IAS 1.82A(b)

                           110

                           Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]

                              IAS 39.102(a)

                           120

                              Omakapitali kantud hindamisest tulenev kasum või (–) kahjum

                              IAS 39.102(a)

                           130

                              Kasumisse või kahjumisse üle kantud

                              IAS 1.7, 92–95; IAS 39.102(a)

                           140

                              Muud ümberliigitamised

                           150

                           Välisvaluuta ümberarvestamine

                              IAS 1.7, IG6; IAS 21.52(b)

                           160

                              Omakapitali kantud ümberarvestamisest tulenev kasum või (–) kahjum

                              IAS 21.32, 38–47

                           170

                              Kasumisse või kahjumisse üle kantud

                              IAS 1.7, 92–95; IAS 21.48–49

                           180

                              Muud ümberliigitamised

                           190

                           Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa]

                              IAS 1.7, IG6; IFRS 7.23(c); IAS 39.95(a)–96

                           200

                              Omakapitali kantud hindamisest tulenev kasum või (–) kahjum

                              IAS 1.IG6; IAS 39.95(a)–96

                           210

                              Kasumisse või kahjumisse üle kantud

                              IAS 1.7, 92–95, IG6; IAS 39.97–101

                           220

                              Maandatavate instrumentide esialgsesse bilansilisse väärtusse üle kantud

                              IAS 1.IG6; IAS 39.97–101

                           230

                              Muud ümberliigitamised

                           240

                           Müügivalmis finantsvarad

                              IAS 1.7, IG 6; IFRS 7.20(a)(ii); IAS 1.IG6; IAS 39.55(b)

                           250

                              Omakapitali kantud hindamisest tulenev kasum või (–) kahjum

                              IFRS 7.20(a)(ii); IAS 1.IG6; IAS 39.55(b)

                           260

                              Kasumisse või kahjumisse üle kantud

                              IFRS 7.20(a)(ii); IAS 1.7, IAS 1.92–95, IAS 1.IG6; IAS 39.55(b)

                           270

                              Muud ümberliigitamised

                              IFRS 5.IG näide 12

                           280

                           Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

                              IFRS 5.38

                           290

                              Omakapitali kantud hindamisest tulenev kasum või (–) kahjum

                              IFRS 5.38

                           300

                              Kasumisse või kahjumisse üle kantud

                              IAS 1.7, 92–95; IFRS 5.38

                           310

                              Muud ümberliigitamised

                              IFRS 5.IG näide 12

                           320

                           Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

                              IAS 1.82(h), IG6; IAS 28.11

                           330

                           Tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida võib ümber liigitada kasumisse või (–) kahjumisse

                              IAS 1.91(b), IG6; V lisa 2. osa punkt 31

                           340

                              Aasta koondkasum kokku

                              IAS 1.7, 81A(a), IG6

                           350

                           Vähemusosalusele omistatav [mittekontrolliv osalus]

                              IAS 1.83(b)(i), IG6

                           360

                           Emaettevõtja omanikele omistatav

                              IAS 1.83(b)(ii), IG6

                     4.   Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa

               4.1   Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                              V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           020

                           millest: soetusmaksumuses

                              IAS 39.46(c)

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     4.2   Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                              IFRS 7.9 (c); V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           020

                           millest: soetusmaksumuses

                              IAS 39.46(c)

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

                     4.3   Müügivalmis finantsvarad

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Langemata väärtusega varade bilansiline väärtus

                              Langenud väärtusega varade bilansiline väärtus

                              Bilansiline väärtus

                              Varade väärtuse akumuleeritud langus

                              IAS 39.58–62

                              V lisa 2. osa punkt 34

                              V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           030

                           040

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                           EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           IAS 32.11

                           020

                           millest: soetusmaksumuses

                              IAS 39.46(c)

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              MÜÜGIVALMIS FINANTSVARAD

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(d); IAS 39.9

                     4.4   Laenud ja nõuded ning lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                              Langemata väärtusega varad [bilansiline brutoväärtus]

                              Langenud väärtusega varad [bilansiline brutoväärtus]

                              Spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud

                              Spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud

                              Kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul

                              Bilansiline väärtus

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              IFRS 7.37(b); IFRS 7.IG 29 (a); IAS 39.58–59

                              IAS 39.AG 84–92; V lisa 2. osa punkt 36

                              IAS 39.AG 84–92; V lisa 2. osa punkt 37

                              IAS 39.AG 84–92; V lisa 2. osa punkt 38

                              V lisa 2. osa punkt 39

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              V lisa 2. osa punkt 36

                              V lisa 2. osa punkt 37

                              V lisa 2. osa punkt 38

                              V lisa 2. osa punkt 39

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           010

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           020

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           030

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           040

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           050

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           060

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           070

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           080

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           090

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           100

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           110

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           120

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           130

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           140

                              LAENUD JA NÕUDED

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 4 punkt b ja lõige 6; IAS 39.9

                              IAS 39,9 AG 16, AG26; V lisa 1. osa punkt 16

                           150

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           160

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           170

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           180

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           190

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           200

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           210

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           220

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           230

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           240

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           250

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           260

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           270

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           280

                              LÕPPTÄHTAJANI HOITAVAD

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 4 ja 6; IAS 39.9

                              IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26

                     4.5   Allutatud finantsvarad

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                           010

                           010

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           020

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           030

                              [EMITENDILE] ALLUTATUD FINANTSVARAD

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a

                              V lisa 2. osa punktid 40 ja 54

                     4.6   Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                           V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                           EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           020

                           millest: noteerimata

                           030

                           millest: krediidiasutused

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                     4.7   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                           V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                           EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           020

                           millest: noteerimata

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 4

                     4.8   Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                           V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           020

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                           EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           020

                           millest: noteerimata

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 8 ja 2

                     4.9   Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Langemata väärtusega varad

                              Langenud väärtusega varad [bilansiline brutoväärtus]

                              Krediidiriskiga seotud spetsiifiline allahindlus

                              Krediidi- ja pangandusriskiga seotud üldine allahindlus, mis mõjutab bilansilist väärtust

                              Bilansiline väärtus

                           CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                           CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                           CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2. osa punkt 38

                           V lisa 2. osa punkt 39

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           010

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           020

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           030

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           040

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           050

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           060

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           070

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           080

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           090

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           100

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           110

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           120

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           130

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           140

                              SOETUSMAKSUMUSEPÕHISEL MEETODIL MÕÕDETUD VÕLAINSTRUMENDID, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL

                              BADi artikli 37 lõige 1; artikli 42a lõike 4 punkt b

                     4.10   Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Bilansiline väärtus

                           010

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                           EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                           020

                           millest: noteerimata

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 8 ja 2

                     5.   Laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa

                              Keskpangad

                              Valitsemissektor

                              Krediidiasutused

                              Muud finantssektori äriühingud

                              Finantssektorivälised äriühingud

                              Kodumajapidamised

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                              Toote alusel

                           010

                              Nõudmisel väljamakstavad [nõudmiseni] ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad [arvelduskonto]

                              V lisa 2. osa punkt 41(a)

                           020

                              Krediitkaardivõlg

                              V lisa 2. osa punkt 41(b)

                           030

                              Nõuded klientide vastu

                              V lisa 2. osa punkt 41(c)

                           040

                              Kapitalirent

                              V lisa 2. osa punkt 41(d)

                           050

                              Pöördrepolaenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(e)

                           060

                              Muud tähtajalised laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(f)

                           070

                              Ettemaksed, mis ei ole laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(g)

                           080

                              LAENUD JA ETTEMAKSED

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              Tagatise alusel

                           090

                           millest: hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]

                              V lisa 2. osa punkt 41(h)

                           100

                           millest: muud tagatisega laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(i)

                              Otstarbe alusel

                           110

                           millest: tarbimislaen

                              V lisa 2. osa punkt 41(j)

                           120

                           millest: eluasemelaen

                              V lisa 2. osa punkt 41(k)

                              Allutatuse alusel

                           130

                           millest: projekti rahastamise laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(l)

                     6.   Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete jaotus

                              Finantssektorivälised äriühingud

                              Bilansiline brutoväärtus

                              Millest: viivisnõuded

                              Varade väärtuse akumuleeritud langus või krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              V lisa 2 .osa punkt 45

                              V lisa 2 .osa punktid 145–162

                              V lisa 2. osa punkt 46

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              V lisa 2 .osa punkt 45

                              V lisa 2 .osa punktid 145–162

                              V lisa 2. osa punkt 46

                           010

                           012

                           020

                           010

                                          A

                                       Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

                              NACE määrus

                           020

                                          B

                                       Mäetööstus

                              NACE määrus

                           030

                                          C

                                       Töötlev tööstus

                              NACE määrus

                           040

                                          D

                                       Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

                              NACE määrus

                           050

                                          E

                                       Veevarustus

                              NACE määrus

                           060

                                          F

                                       Ehitus

                              NACE määrus

                           070

                                          G

                                       Hulgi- ja jaekaubandus

                              NACE määrus

                           080

                                          H

                                       Veondus ja laondus

                              NACE määrus

                           090

                                          I

                                       Majutus ja toitlustus

                              NACE määrus

                           100

                                          J

                                       Info ja side

                              NACE määrus

                           110

                                          L

                                       Kinnisvaraalane tegevus

                              NACE määrus

                           120

                                          M

                                       Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

                              NACE määrus

                           130

                                          N

                                       Haldus- ja abitegevused

                              NACE määrus

                           140

                                          O

                                       Avalik haldus ja riigikaitse, kohustuslik sotsiaalkindlustus

                              NACE määrus

                           150

                                          P

                                       Haridus

                              NACE määrus

                           160

                                          Q

                                       Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne

                              NACE määrus

                           170

                                          R

                                       Kunst, meelelahutus ja vaba aeg

                              NACE määrus

                           180

                                          S

                                       Muud teenindavad tegevused

                              NACE määrus

                           190

                              LAENUD JA ETTEMAKSED

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27, 2 .osa punktid 42–43

                     7.   Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Tähtajaks tasutamata, kuid langemata väärtusega

                              Langenud väärtusega varade bilansiline väärtus

                              Spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud

                              Spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud

                              Kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul

                              Krediidiriskiga seotud spetsiifiline allahindlus

                              Krediidiriskiga seotud üldine allahindlus

                              Pangandusriskidega seotud üldine allahindlus

                              Akumuleeritud mahakandmised

                              ≤ 30 päeva

                              > 30 päeva ≤ 60 päeva

                              > 60 päeva ≤ 90 päeva

                              > 90 päeva ≤ 180 päeva

                              > 180 päeva ≤ 1 aasta

                              > 1 aasta

                              IFRS 7.37(a); IG 26–28; V lisa 2 .osa punktid 47–48

                              IAS 39.58–70

                              IAS 39 AG 84–92; IFRS 7.37(b); V lisa 2. osa punkt 36

                              IAS 39 AG 84–92; V lisa 2. osa punkt 37

                              IAS 39 AG 84–92; V lisa 2. osa punkt 38

                              IAS 39 AG 84–92; IFRS 7.16,37(b); B5(d); V lisa 2 .osa punktid 49–50

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2 .osa punktid 47–48

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2. osa punkt 36

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2. osa punkt 37

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2. osa punkt 38

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                              BADi artikli 37 lõige 2; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 95; V lisa 2 .osa punktid 49–50

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           102

                           103

                           104

                           110

                           010

                              Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           020

                           millest: soetusmaksumuses

                              IAS 39.46(c)

                           030

                           millest: krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           040

                           millest: muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           050

                           millest: finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           060

                              Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           070

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           080

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           090

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           100

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           110

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           120

                              Laenud ja ettemaksed

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 27

                           130

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           140

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           150

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           160

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           170

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           180

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           190

                              KOKKU

                              Laenud ja ettemaksed toote, tagatise ja allutatuse kaupa

                           200

                           Nõudmisel väljamakstavad [nõudmiseni] ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad [arvelduskonto]

                              V lisa 2. osa punkt 41(a)

                              V lisa 2. osa punkt 41(a)

                           210

                           Krediitkaardivõlg

                              V lisa 2. osa punkt 41(b)

                              V lisa 2. osa punkt 41(b)

                           220

                           Nõuded klientide vastu

                              V lisa 2. osa punkt 41(c)

                              V lisa 2. osa punkt 41(c)

                           230

                           Kapitalirent

                              V lisa 2. osa punkt 41(d)

                              V lisa 2. osa punkt 41(d)

                           240

                           Pöördrepolaenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(e)

                              V lisa 2. osa punkt 41(e)

                           250

                           Muud tähtajalised laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(f)

                              V lisa 2. osa punkt 41(f)

                           260

                           Ettemaksed, mis ei ole laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(g)

                              V lisa 2. osa punkt 41(g)

                           270

                           millest: hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]

                              V lisa 2. osa punkt 41(h)

                              V lisa 2. osa punkt 41(h)

                           280

                           millest: muud tagatisega laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(i)

                              V lisa 2. osa punkt 41(i)

                           290

                           millest: tarbimislaen

                              V lisa 2. osa punkt 41(j)

                              V lisa 2. osa punkt 41(j)

                           300

                           millest: eluasemelaen

                              V lisa 2. osa punkt 41(k)

                              V lisa 2. osa punkt 41(k)

                           310

                           millest: projekti rahastamise laenud

                              V lisa 2. osa punkt 41(l)

                              V lisa 2. osa punkt 41(l)

                     8.   Finantskohustuste jaotus

               8.1   Finantskohustuste jaotus toodete ja vastaspoole sektorite kaupa

                              Bilansiline väärtus

                              Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

                              Lõpptähtajal lepingujärgselt tasumisele kuuluv summa

                              Kauplemiseks hoitavad

                              Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              Amortiseeritud soetusmaksumus

                              Kauplemine

                              Soetusmaksumusepõhisel meetodil

                              Riskimaandamise arvestus

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              IFRS 7.8(e)(ii); IAS 39.9, AG 14–15

                              IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                              IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                              IFRS 7.22(b); IAS 39.9

                              CRRi artikli 33 lõike 1 punktid b ja c

                                 Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9, AG 14–15

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 3 ja 6; IAS 39.47

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 3; V lisa 1. osa punkt 15

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 3

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a, lõige 6 ja lõike 8 esimese lõigu punkt a

                              CRRi artikli 33 lõike 1 punktid b ja c

                              EKP/2013/33 artikli 7 lõige 2

                           010

                           020

                           030

                           034

                           035

                           037

                           040

                           050

                           010

                              Tuletisinstrumendid

                              CRRi II lisa

                              IAS 39.9, AG 15(a)

                           020

                              Lühikesed positsioonid

                              IAS 39 AG 15(b)

                           030

                           Omakapitaliinstrumendid

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punktid 4–5

                              IAS 32.11

                           040

                           Võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                              V lisa 1. osa punktid 24 ja 26

                           050

                              Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           060

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           070

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           080

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           090

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           100

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           110

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           120

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           130

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           140

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           150

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           160

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           170

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           180

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           190

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           200

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           210

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           220

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           230

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           240

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           250

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           260

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           270

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           280

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           290

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           300

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           310

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           320

                              Arvelduskontod/üleööhoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.1

                           330

                              Kokkulepitud tähtajaga hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.2

                           340

                              Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.3; V lisa 2. osa punkt 51

                           350

                              Repolepingud

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                              EKP/2013/33 II lisa 2 .osa punkt 9.4

                           360

                              Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31 V lisa 2. osa punkt 52

                              V lisa 1. osa punkt 31 V lisa 2. osa punkt 52

                           370

                           Hoiusesertifikaadid

                              V lisa 2. osa punkt 52(a)

                              V lisa 2. osa punkt 52(a)

                           380

                           Varaga tagatud väärtpaberid

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 61

                              CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 61

                           390

                           Pandikirjad

                              CRRi artikli 129 lõike 1 punkt 1

                              CRRi artikli 129 lõike 1 punkt 1

                           400

                           Hübriidlepingud

                              V lisa 2. osa punkt 52(d)

                              IAS 39.10–11, AG27, AG29; IFRIC 9; V lisa 2. osa punkt 52(d)

                           410

                           Muud emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 2. osa punkt 52(e)

                              V lisa 2. osa punkt 52(e)

                           420

                              Vahetatavad liitfinantsinstrumendid

                              IAS 32.AG 31

                           430

                              Mittevahetatavad

                           440

                              Muud finantskohustused

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                              V lisa 1. osa punktid 32–34

                           450

                              FINANTSKOHUSTUSED

                     8.2   Allutatud finantskohustused

                              Bilansiline väärtus

                              Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                              Amortiseeritud soetusmaksumuses

                              Soetusmaksumusepõhisel meetodil

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              IFRS 7.8(e)(i); IAS 39.9

                              IFRS 7.8(f); IAS 39.47

                                 Viited siseriiklikule GAAPile

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 3 ja 6; IAS 39.47

                              Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõige 3

                           010

                           020

                           030

                           010

                              Hoiused

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                              EKP/2013/33 II lisa 2. osa punkt 9; V lisa 1. osa punkt 30

                           020

                              Emiteeritud võlaväärtpaberid

                              V lisa 1. osa punkt 31

                              V lisa 1. osa punkt 31

                           030

                              ALLUTATUD FINANTSKOHUSTUSED

                              V lisa 2. osa punktid 53–54

                              V lisa 2. osa punktid 53–54

                     9.   Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused

               9.1   Bilansivälised riskipositsioonid: võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                                 Viited siseriiklikule GAAPile

                                 Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

                              Nimiväärtus

                              IFRS 7.36(a), B10(c)(d); CRRi I lisa; V lisa 2. osa punkt 62

                              CRRi I lisa; V lisa 2. osa punkt 62

                           010

                           010

                              Võetud siduvad laenuandmiskohustused

                              CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56–57

                              IAS 39.2 (h), 4 (a) ( c), BC 15; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56–57

                           021

                           millest: viivisnõuded

                              V lisa 2. osa punktid 145–162

                              V lisa 2. osa punktid 145–162

                           030

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           040

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           050

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           060

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           070

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           080

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           090

                              Antud finantsgarantiid

                              CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 58

                              IAS 39.9 AG 4, BC 21; IFRS 4 lisa A; CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 58

                           101

                           millest: viivisnõuded

                              V lisa 2. osa punktid 145–162

                              V lisa 2. osa punktid 145–162

                           110

                           Keskpangad

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                              V lisa 1. osa punkt 35(a)

                           120

                           Valitsemissektor

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                              V lisa 1. osa punkt 35(b)

                           130

                           Krediidiasutused

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                              V lisa 1. osa punkt 35(c)

                           140

                           Muud finantssektori äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                              V lisa 1. osa punkt 35(d)

                           150

                           Finantssektorivälised äriühingud

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                              V lisa 1. osa punkt 35(e)

                           160

                           Kodumajapidamised

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                              V lisa 1. osa punkt 35(f)

                           170

                              Muud võetud siduvad kohustused

                              CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 59

                              CRRi I lisa; V lisa 2. osa punktid 56 ja 59

                           181

                           millest: v
[cell cut: 3353268 characters, first 2000000 kept]