title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1425, 24. august 2015, millega keelatakse Horvaatia, Prantsusmaa, Itaalia, Malta või Hispaania lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

text:
               26.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 223/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1425,
   24. august 2015,
   millega keelatakse Horvaatia, Prantsusmaa, Itaalia, Malta või Hispaania lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida Euroopa Liidu kalalaevad tohivad 2015. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres.

               (2)

               Nõukogu määruses (EÜ) nr 302/2009 (3) on nõutud, et liikmesriigid teatavad komisjonile üle 24 meetri pikkustele laevadele eraldatud individuaalsed kvoodid. Kui tegemist on alla 24 meetri pikkuste kalapüügilaevade ja mõrdadega, peavad liikmesriigid komisjonile teatama vähemalt tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate kalapüügilaevade rühmale eraldatud kvoodi.

               (3)

               Ühise kalanduspoliitika eesmärk on ettevaatusprintsiibile tuginedes tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise kaudu.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 36 lõike 2 kohaselt teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike, kui ta leiab liikmesriikide esitatud teabe või tema enda käsutuses oleva muu teabe põhjal, et ELile, liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse ammendatuks ühe või enama püügivahendi või laeva jaoks, ning keelustab vastava kalavaru või kalavarude rühma püügi vastavas piirkonnas ja vastavate püügivahendite kasutamise sellise püügitegevusega seotud laevadele.

               (5)

               Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal loetakse ammendatuks Horvaatia, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Hispaania lipu all sõitvatele või neis riikides registreeritud seineritele eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres.

               (6)

               Horvaatia teatas komisjonile 10. ja 24. juunil 2015, et ta peatas oma 2015. aastal tuunipüügiga tegelenud üheksa seineri püügitegevuse: alates 10. juunist nelja laeva, alates 20. juunist kahe laeva ja alates 24. juunist 2015 kolme laeva püügitegevuse, selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 24. juunist 2015 kell 24.00.

               (7)

               Prantsusmaa teatas komisjonile 1., 4. ja 9. juunil 2015, et ta peatas oma 2015. aastal tuunipüügiga tegelenud 17 seineri püügitegevuse: alates 1. juunist kaheteistkümne laeva, alates 4. juunist kolme laeva ja alates 9. juunist kahe laeva püügitegevuse, selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 9. juunist 2015 kell 10.02.

               (8)

               Itaalia teatas komisjonile 30. mail ning 1. ja 10. juunil 2015, et ta peatas oma 2015. aastal tuunipüügiga tegelenud 12 seineri püügitegevuse: alates 30. maist nelja laeva, alates 1. juunist seitsme laeva ja alates 10. juunist viimase laeva püügitegevuse, selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 10. juunist 2015 kell 11.21.

               (9)

               Malta teatas komisjonile 3. juulil 2015, et ta peatas oma 2015. aastal tuunipüügiga tegelenud seineri püügitegevuse alates 10. juunist 2015 kell 8.00.

               (10)

               Hispaania teatas komisjonile 28. mail, 1. juunil ja 1. juulil 2015, et ta peatas oma 2015. aastal tuunipüügiga tegelenud kuue seineri püügitegevuse: alates 28. maist ühe laeva, alates 1. juunist nelja laeva ja alates 8. juunist 2015 viimase laeva püügitegevuse, selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 8. juunist 2015 kell 15.00.

               (11)

               Ilma et see piiraks eespool nimetatud Horvaatia, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Hispaania võetud meetmeid, on vaja, et komisjon kinnitaks hariliku tuuni püügi keelamist Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel järgmiselt: Horvaatia puhul alates 24. juunist 2015 hiljemalt kell 24.00, Prantsusmaa puhul alates 9. juunist 2015 hiljemalt kell 10.02, Itaalia puhul alates 10. juunist 2015 hiljemalt kell 11.21, Malta puhul alates 10. juunist 2015 kell 8.00 ja Hispaania puhul alates 8. juunist 2015 hiljemalt kell 15.00,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Horvaatia lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 24. juunist 2015 hiljemalt kell 24.00.
   Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.
   Artikkel 2
   Prantsusmaa lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 9. juunist 2015 hiljemalt kell 10.02.
   Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.
   Artikkel 3
   Itaalia lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 10. juunist 2015 hiljemalt kell 11.21.
   Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.
   Artikkel 4
   Malta lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 10. juunist 2015 kell 8.00.
   Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.
   Artikkel 5
   Hispaania lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 8. juunist 2015 hiljemalt kell 15.00.
   Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.
   Artikkel 6
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. august 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, 6. aprill 2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 670/2014, 18. juuni 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 179/66

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 670/2014,
   18. juuni 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1343, 5. august 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 213/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1343,
   5. august 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. august 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 405/2011, 19. aprill 2011 , millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               28.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 405/2011,
   19. aprill 2011,
   millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 15 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Ajutised meetmed

               (1)

               Komisjon on kehtestanud määrusega (EL) nr 1261/2010 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.

               (2)

               Menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) oli 15. veebruaril 2010 esitanud kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate roostevabast terasest varraste kogutoodangust.

               (3)

               Ajutise määruse põhjenduse 23 kohaselt hõlmas subsideerimist ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         1.2.   Järgnenud menetlus

               (4)

               Pärast selliste oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad teatasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimaluse korral arvesse.

               (5)

               Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõplikuks sissenõudmiseks. Kõikidele isikutele anti tähtaeg, mille jooksul nad said teatavaks tehtud teabe kohta arvamust avaldada.

         1.3.   Menetlusega seotud isikud

               (6)

               Kuna menetlusega seotud isikute kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 5–22.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (7)

               Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 24 kohaselt oli vaatlusalune toode määratletud kui roostevabast terasest vardad ja latid, (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid), mis on pärit Indiast ja praegu kuuluvad CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.

               (8)

               Üks eksportiv India tootja väitis, et ümmarguse ristlõikega vähem kui 80 mm läbimõõduga, kuid väljapoole lubatud hälvet H6–H11 jäävad roostevabast terasest vardad tuleks uurimisest välja jätta, sest need ei kuulu tootevalikusse.

               (9)

               See väide lükati tagasi, sest tootevaliku puhul ei viidata hälvetele. Küsimustikus on toote kontrollnumbri juures küll olemas lahter H6–H11 hälvete jaoks, kuid sellel on üksnes võrdlemise otstarve, millel ei ole siduvat mõju uurimisaluse toote jaoks. Seepärast järeldatakse, et väljapoole hälvet H6–H11 jäävaid tooteid ei tohiks välja jätta.

               (10)

               Tuleks märkida, et esialgsete subsideerimis- ja kahjumarginaalide arvutamisel võeti väljapoole hälvet H6–H11 jäävaid tooteid arvesse.

         2.2.   Samasugune toode

               (11)

               Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 25.

         3.   SUBSIDEERIMINE

   3.1.   Sissejuhatus

               (12)

               Ajutise määruse põhjenduses 26 viideti järgmistele kavadele, mille raames väidetavalt antakse subsiidiume:

                           a)

                           imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           b)

                           eellubade kava (Advance Authorisation Scheme);

                           c)

                           kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           d)

                           ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme);

                           e)

                           ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme).

               (13)

               Liidu tootmisharu tõstatas küsimuse, et komisjonil võib olla jäänud hulk subsideerimiskavu arvesse võtmata, ning leidis seepärast, et India tootjate saadud subsiidiume oli alahinnatud.

               (14)

               Vastusena sellele tuleb märkida, et kaebus hõlmas suurt arvu riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu, mis lisati India eksportivatele tootjatele esitatavasse küsimustikku ja mida komisjon uuris. Siiski leiti vaid põhjenduses 12 loetletud kavade puhul, et valimisse kuuluvad eksportivad tootjad olid saanud subsiidiume.

               (15)

               Liidu tootmisharu väitis ka, et komisjoni järeldused on vastuolus USA kaubandusministeeriumi (US DOC) järeldusega hiljutises tasakaalustavate meetmete menetluses, milles käsitleti teatava terase eksporti Indiast, mille puhul tehti kindlaks palju suuremad subsiidiumid. Tuleks siiski märkida, et kõnealune järeldus on seotud teistsuguse tootega ning hõlmab üht teist uurimisperioodi. Seepärast lükati see väide käesolevaga tagasi.

               (16)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26–28.

         3.2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

               (17)

               Mitu isikut väitis, et DEPB-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude hüvitamine. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, ei saa kava käsitada lubatava tollimaksu tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tegelikult tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis on kasutatud või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Seega lükati need väited käesolevaga tagasi.

               (18)

               DEPB litsentside müügi kohta väitis üks isik, et tegelik müügihind olevat madalam litsentsi väärtusest ja seepärast olevat kasu väiksem. Sellega seoses tuleb märkida, et kõneluse kava raames saadav kasu arvutati litsentsi raames antud krediidi summa alusel, olenemata sellest, kas litsentsi kasutati imporditollimaksude hüvitamiseks või kas litsents tegelikult müüdi. Leitakse, et litsentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on pelgalt äriline otsus, mis ei muuda kõnealuse kava raames saadud kasu suurust. Seega lükatakse see väide käesolevaga tagasi.

               (19)

               Üks isik väitis veel, et isegi kui DEPB-kava peetaks tasakaalustatavaks, et tohiks kava raames saadud kasu põhineda ekspordiväärtusel, vaid pigem DEPB litsentsi tegelikul kasutamisel. Sellega seoses tuleks meenutada, et algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt võeti tasakaalustatavate subsiidiumite arvutamisel aluseks nende saaja puhul kindlakstehtud uurimisperioodiaegne kasu. Selles osas leiti, et kasu oli saadud selle kava alusel eksporditehingu tegemise hetkel. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Tänu sellele, et äriühing on teadlik, et ta saab DEPB-kava raames subsiidiumi, on ta eelisolukorras, sest ta saab subsiidiume arvesse võttes pakkuda madalamaid hindu. Kasusaamise kindlaksmääramisel on oluline arvestada siiski ekspordi toimumise hetke ja mitte järgnevat kasutamist, kuna juba tagatud õigustega eksportija on finantsilises mõistes eelisseisundis. Seetõttu lükati see väide käesolevaga tagasi.

               (20)

               Kuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29–41.

         3.3.   Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)

               (21)

               Üks isik väitis, et eellubade kava tuleks käsitada tollimaksu tagastussüsteemina, sest imporditud materjale kasutatakse eksporditava kauba tootmiseks. Vastusena sellele väitele on ajutise määruse põhjenduses 54 selgitatud, et praegusel juhul kasutatud allkava ei saa käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Arvatakse, et vaatlusaluse toote standardsed sisend- ja väljundnormid (SIONid) ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). Seepärast on allkava tasakaalustatav ja väide lükatakse tagasi.

               (22)

               Pidades silmas subsiidiumisumma arvutamist, tuli vastupidiselt ühe isiku esildisele tasakaalustatava kasu summa kindlaksmääramisel võtta arvesse eelubade kavast tulenevat kasu, mis on saadud muust kui vaatlusalusest tootest. Eellubade kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks toetuse kasutamise konkreetse toote sisendmaterjali tollimaksuvaba importimisega. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist eelubade kava hüvitistest.

               (23)

               Kuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 42–58.

         3.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)

               (24)

               Kuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 59.

         3.5.   Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme – EOUS)

               (25)

               Enne kui käsitleda valimisse kuuluva ekspordisuunitlusega üksuse staatuses äriühingu arvukaid märkusi, tuleks meenutada, et FT-poliitikaga 2004–2009 ja FT-poliitikaga 2009–2014 on ekspordisuunitlusega üksusele ette nähtud oluline kohustus saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. Kõik äriühingud, mis põhimõtteliselt kohustuvad eksportima kogu oma toodangu või kõik teenused, võib asutada ekspordisuunitlusega üksuste kava kohaselt.

               (26)

               Vastutasuks saavad ekspordisuunitlusega üksused õiguse mitmesugusteks soodustusteks, mis on loetletud ajutise määruse põhjenduses 66. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a kohaselt konkreetsete ja tasakaalustatavana. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud FT-poliitika 2009-2014 peatükis 6.1, on subsiidiumide saamise oluline eeltingimus.

               (27)

               Kõik ekspordisuunitlusega üksuse kasutatavad erandid sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest. Ekspordisuunitlusega üksuste kava ei saa käsitada lubatud tollimaksu tagastamise süsteemina ega asendamise puhul kasutatavana tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi mõiste ja eeskirjad).

               (28)

               Pealegi ei ole kinnitatud, et India valitsusel oleks olemas kontrollisüsteem või -menetlus, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes on kasutatud eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Olemasoleva kontrollisüsteemi ülesanne on kontrollida kohustust teenida netotulu välisvaluutas, mitte impordi tarbimise ja eksportkaupade tootmise suhet.

               (29)

               Ekspordisuunitlusega üksuse puhul sõltub toetuse tasakaalustatavus kahest tingimusest: i) kontrollisüsteemi puudumine; ja ii) tollimaksu ülemäärase tagastamise esinemine. Siinjuures tuleks märkida, et India valitsuse puhul on oluline, et ta näitaks, et on kehtestanud nõuetekohase kontrollisüsteemi, mille abil määratakse kindlaks, milliseid sisendeid on kasutatud tootmisprotsessis ja millises koguses. Nõuetekohase kontrollisüsteemi puudumist käsitletakse allpool lähemalt. Mis puutub tollimaksu ülemäärasesse tagastamisse, siis on see oluline vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et kava – käesoleval juhul ekspordisuunitlusega üksuste kava – on heauskselt kasutatud tollimaksu tagastamise kava, mis vastab algmääruse I, II ja III lisa nõuetele. Nagu põhjenduses 27 juba selgitatud, ei saa ekspordisuunitlusega üksuste kava käsitada lubatud tollimaksu tagastamise süsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

               (30)

               Lisaks rõhutas asjaomane isik, et ekspordisuunitlusega üksuste kava võimaldab eksporditavate lõpptoodete jaoks tooraine tollimaksuvaba importi. Isik väitis, et ekspordisuunitlusega üksuste kava võib võrrelda seestöötlemisega seotud soodustuste erilise tolliprotseduuriga ning mitte tollimaksu tagastamisega. Ta väitis, et hoolimata sellest, et mõlemal süsteemil on teoreetiliselt sama tulemus (eksporditakse kaupu, mis sisaldavad toorainet, mille imporditollimaksust on loobutud), on nende vahel olulised erinevused. Oma väidet põhjendas isik sellega, et tollimaksu tagastussüsteemis on eksportijal õigus nõuda lõpptoodetes sisalduva tooraine tollimaksude tagastamist. Seestöötlemissüsteemis on eksportija vabastatud imporditollimaksust, kuid tal on juriidiline kohustus maksta tollimaksu kõikide omamaisel turul müüdavate lõpptoodete eest. Isik väitis, et viimati nimetatud süsteemi raames ei ole ülemäärane tollimaksude tagastamine võimalik.

               (31)

               Vastusena sellele tuleks kõigepealt märkida, et tollimaksude ülemäärast tagastamise toimumist on võimalik kindlaks teha vaid juhul, kui on olemas kontrollisüsteem, mille eesmärk on jälgida impordi tarbimise seost eksporditud kaupade tootmisega. Isiku väite kohta, et ekspordisuunitlusega üksuste kava puhul polevat tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga, tuleks märkida, et algmääruse I lisa joonealuses märkuses nr 2 on selgelt sätestatud, et „soodustused või tagastamised” algmääruse tähenduses hõlmab täielikku või osalist impordimaksudest vabastamist või nende edasilükkamist. Peaks olema selge, et tollimaksu tagastamise või nendest vabastamise kavade aluseks on ühesugune põhimõte, st, et tooraine impordi tollimakse ei pea maksma või need on tagastatavad tingimusel, et sellist toorainet kasutatakse toodete valmistamiseks, mis seejärel eksporditakse. Lisaks peaks olema selge, et otsustada seda, kas ekspordisuunitlusega üksuste kava puhul on tegemist heas usus kasutatava tollimaksutagastuse süsteemiga, peab see vastama algmääruse I, II ja III lisa nõuetele.

               (32)

               Lisaks väitis asjaomane isik, et ekspordisuunitlusega üksuste suhtes kehtivad nõuetekohane kontrollisüsteem ja edasised kontrollimeetmed nii selle ekspordi kui ka omamaise müügi osas. Ta väitis, et olulised ei ole üksnes väliskaubanduspoliitika ja menetlusjuhend, milles määratakse kindlaks ekspordisuunitlusega üksuste suhtes kehtivad seadused ja menetlused. Tuleks ka uurida, kas Indias kehtib muid seadusi või eeskirju, millega on loodud asjakohane ja tulemuslik kontrollisüsteem. Selle väite puhul toetus isik asjaolule, et menetlusjuhendi punkti 6.10.1 kohaselt on tal seaduse järgi kohustus rakendada asjakohast arvepidamise süsteemi ning et ta esitab digitaalselt allkirjastatud kvartali- ja aastaaruanded impordi, omamaiste ostude, ekspordi ja omamaise müügi kohta. Lisaks väitis isik, et 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse (Central Excise Act) kohaselt on tal omamaise müügi puhul seaduslik kohustus väljastada arve, millel on näiteks makstavad maksud selgelt märgitud. Keskse maksuseaduse järgi on isikul ka kohustus esitada ametiasutustele kord kuus täielikud andmed enda omamaise müügi kohta. Samuti on isikul 1956. aasta äriühinguseaduse (Companies Act) ja kohaldatavate raamatupidamisstandardite järgi kohustus esitada üksikasjalik teave impordi ja omamaiste hangete kohta ning ekspordi ja omamaise müügi kohta auditeeritud finantsaruannetes.

               (33)

               Siinkohal ei vaidlustata, et äriühinguseadus võib Indias olla raamatupidamisstandardite raamistikuks. Kuid ekspordisuunitlusega üksuste kava tasakaalustatavuse hindamisel on oluline see, kas valitsus on kehtestanud süsteemi, mille abil saab kontrollida, kas ja millises koguses on tarbitud eksporditud kaupade tootmisel tollimaksu- või maksuvabu sisendeid.

               (34)

               Keskse aktsiisiseaduse alusel kehtivatel nõuetel on hoopis teistsugune otstarve: tagada, et Indias omamaisel turul toimunud müügi eest makstaks kohaldatavad maksud. Selle raames ei kontrollita, kas on imporditud materjale tollimaksuvabalt, ega seoseid tollimaksuvabade sisendite ja eksporditavate lõpptoodete vahel, nii et see ei saa kehtida tollimaksu tagastamise süsteemina.

               (35)

               Kasutusel olevate edasiste kontrollimeetmete puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, et ekspordisuunitlusega üksused ei pea seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et kontrollida, et tolli/müügimaksusoodustused ei ületaks eksporttoodangu sisendeid.

               (36)

               Kõnealuse isiku tehtud esildise hoolikale kaalumisele vaatamata leidis seega kinnitust, et India valitsusel ei ole tulemuslikku kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). Samuti ei teinud India valitsus tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). India valitsus ei esitanud ka tõendeid selle kohta, et tollimaksu ülemäärast tagastamist ei ole toimunud.

               (37)

               Isik väitis, et subsiidiumide arvutamisel oleks komisjon pidanud võtma arvesse lõpptoodete omamaiselt müügilt makstud tollimakse. Vastuseks kõnealusele väitele tuleb märkida, et kuigi ekspordisuunitlusega üksuse eesmärk on saavutada netotulu välisvaluutas, on ekspordisuunitlusega üksusel võimalik osa oma toodangust müüa omamaisel turul. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames käsitatakse kaupu importkaupadena, kuigi tuleb maksta vaid 50 % soodustollimaks. Sellisena ei ole ekspordisuunitlusega üksus teistest omamaisel turul tegutsevatest äriühingutest erinevas olukorras, st kaupade ostmisel tuleb maksta kohaldatavad tollimaksud ja maksud. Selles kontekstis peaks olema selge, et valitsuse otsus maksustada kaupade tarbimist omamaisel turul ei tähenda, et ekspordisuunitlusega üksuse vabastamine imporditollimaksudest ja müügimaksude tagastamine ei ole toetus vaatlusaluse toote eksportmüüki arvesse võttes. Pealegi ei mõjuta omamaine müük üldisemat hinnangut selle kohta, kas on olemas asjakohane kontrollisüsteem.

               (38)

               Isik väitis ka, et komisjon kasutavat subsiidiumisumma arvutamisel vale nimetajat. Ta väitis, et õige nimetaja on müügi kogukäive ja mitte ekspordi müügikäive. Kõnealune väide tuleb tagasi lükata. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati kava raames subsiidiumisumma (lugeja) ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest. Ekspordisuunitlusega üksuse võimalus müüa oma toodangut omamaisel turul ei muuda asjaolu, et ekspordisuunitlusega üksusel on selge eksportimiseesmärk.

               (39)

               Lisaks väitis isik, et äriühingu saadud kasu peaks olema võrdne krediidikuludega, mis jäid India valitsusel saamata tooraine importimise ja roostevabast terasest varraste valmistootena Indiast eksportimise vahelisel ajal. Oma väite toetuseks osutas isik esialgsele järeldusele, mille USA kaubandusministeerium oli hiljuti teinud uue saatja kontrollimisel subsiidiumivastases menetluses, mille puhul maksmata tollimakse vaadeldi intressivaba laenuna, mille äriühing on saanud importimise ajal. Vastusena sellele märgitakse, et komisjonil ei ole kohustust järgida USA kaubandusministeeriumi kohaldatavat metoodikat, vaid ta peab järgima algmääruse sätteid. Käesoleval juhul on kasutatud metoodikat selgitatud ajutise määruse põhjendustes 75 ja 76. Sel väitel oleks alust vaid juhul, kui tollimaksude maksmist lükataks vaid edasi (algmääruse I lisa joonealune märkus nr 3), selle asemel, et neist vabastada, nagu see on käesoleval juhul.

               (40)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–77.

         3.6.   Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – ECS)

               (41)

               Üks isik tunnistas, et oli saanud oma ekspordi jaoks sooduslaenu, kuid väitis, et selle intressimäär oli oluliselt kõrgem kui valdavad intressimäärad ELis ning et seepärast ei tohiks seda pidada toetuse saamiseks.

               (42)

               Vastusena sellele tuleb märkida, et subsiidiumisumma arvutamisel võeti aluseks ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe, mis oleks kuulunud tasumisele, kui asjaomase äriühingu suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi intressimäärasid. Käesoleval juhul kasutati subsiidiumisumma arvutamisel sisemaist võrdlusalust. Seega lükatakse kõnesolev väide käesolevaga tagasi.

               (43)

               Kuna kõnealuse kava kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78–86.

         3.7.   Tasakaalustatavate subsiidiumide tase

               (44)

               Algmääruse kohaselt jääb arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa väärtuseliselt vahemikku 3,3 %–4,3 %. Kuna need on ajutise määruse põhjenduses 87 sätestatutega samal tasemel, kinnitatakse kõnealune põhjendus.

                           KAVA→

                           DEPB-kava (3)

                           Eellubade kava (3)

                           EOU- kava (3)

                           EC-kava (3)

                           Kokku

                           ÄRIÜHING

                           Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venus rühm

                           2,6–3,4 %

                           0–0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 88 kirjeldatud metoodika valimiväliste koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaali kindlaksmääramiseks. Algmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimis sisalduvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 4,0 %. Sellest tulenevalt kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 88.

               (46)

               Üleriigilise subsiidiumimarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 89. Kuna selle kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 89.

         4.   LIIDU TOOTMISHARU

               (47)

               Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90–93.

         5.   KAHJU

               (48)

               Kuna kahju kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–122.

         6.   PÕHJUSLIK SEOS

               (49)

               Kuna põhjusliku seose kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–136.

         7.   LIIDU HUVID

               (50)

               Kuna liidu huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–148.

         8.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

   8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (51)

               Üks isik väitis, et 2007. aasta olukorral põhinev keskmine maksueelne kasumimarginaal 9,5 %, mida kasutati mittekahjustava hinna arvutamiseks, et määrata kindlaks kahjumarginaal, ei olnud tootmisharu pikaajalise maksueelse kasumimarginaali puhul tüüpiline. Väidetavalt oli aasta, mille alusel kasum arvutati, erakorraline aasta ning aastad 2005–2006 olevat tüüpilisemad, sest need olid ärilisest küljest tavapärased aastad, mille puhul kasumimarginaalid jäid vahemikku 4–6 %.

               (52)

               Esialgses etapis kasutatud sihtkasum põhines kaalutud keskmisel kasumimarginaalil, mille valimisse kuuluvas liidu tootjad saavutasid 2007. aastal. Seda aastat peeti kõige viimaseks tüüpiliseks aastaks, kui liidu tootjaile ei avaldanud subsideerimine kahjustavat mõju. Seepärast lükatakse see märkus tagasi ning esialgses etapis kasutatud kasumimarginaal kinnitatakse.

               (53)

               Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 149–153.

         8.2.   Järeldus kahju kõrvaldamise taseme kohta

               (54)

               Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse.

         8.3.   Tollimaksude määr

               (55)

               Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.

               (56)

               Eespool esitatu kohaselt kehtestati tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid ja subsiidiumimarginaale. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised:

                           Äriühing

                           Subsiidiumi-marginaal

                           Kahjumarginaal

                           Tasakaalustava tollimaksu määr

                           Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venuse rühm

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Kõik muud äriühingud

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Selles määruses äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad on määratud kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (58)

               Mis tahes taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalse tasakaalustava tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

         8.4.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

               (59)

               Pidades silmas kindlakstehtud subsiidiumimarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid) impordi suhtes.
   2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

               Äriühing

               Tollimaks (%)

               TARICi lisakood

               Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
               Precision Metals, Mumbai;
               Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Lisas loetletud äriühingud

               4,0

               B005

               Kõik muud äriühingud

               4,3

               B999

         3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate ja Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide (külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata, v.a ümmarguse ristlõikega vähemalt 80 mm läbimõõduga vardad ja latid) impordi suhtes määruse (EL) nr 1261/2010 kohaselt ajutiste tasakaalustavate tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. aprill 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MARTONYI J.

      (1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (2)  ELT L 343, 29.12.2010, lk 57.

      (3)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid

      (4)  Rühma kaalutud keskmine

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.
   LISA

      KOOSTÖÖD TEGEVAD INDIA EKSPORTIVAD TOOTJAD, KES EI KUULU VALIMISSE

      TARICI LISAKOOD B005

               Äriühingu nimi

               Linn

               Ambica Steel Ltd.

               New-Delhi

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd.

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Facor Steels Ltd.

               Nagpur

               Global smelters Ltd.

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd.

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd.

               Mumbai

               Laxcon Steels Ltd.

               Ahmedabad

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Mukand Ltd.

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Panchmahal Steel Ltd.

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd.

               Ahmedabad

               Rimjhim Ispat Ltd.

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd.

               Mumbai

               SKM Steels Ltd.

               Mumbai

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

               Thane

               Shah Alloys Ltd.

               Gandhinagar


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/636, 30. märts 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  5.4.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 91/4

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/636,
      30. märts 2017,
      teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                  (2)

                  Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                  (3)

                  Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                  (4)

                  On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                  (5)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
      Artikkel 2
      Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
      Artikkel 3
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 30. märts 2017

               Komisjoni nimel

               presidendi eest

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

               peadirektor

            Stephen QUEST

         (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

         (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

         LISA

                     Kauba kirjeldus

                     Klassifikatsioon (CN-kood)

                     Põhjendus

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Turvavööde lukustusmehhanismina kasutatav pandlapaar. Kummalgi pandlal on metallist lukustusmehhanism, plastkorpus, tekstiilrihm, metallist ühenduselemendid ja elektriline sensor, mis annab helisignaali, kui sõiduki turvavööd peaksid olema kinnitatud, kuid ei ole.
                     Toote kogumassist on süsinikteras 56 %, plastid 21 %, tekstiilid 13 % ja muud materjalid 10 %.
                     Toode on turvavöökomplekti osa, mida kasutatakse näiteks mootorsõiduki istmete puhul.
                     Vt foto (*1)

                     8308 90 00

                     Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b, 4 ja 6, XV jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8308 , 8308 90 00  sõnastusega.
                     Tootel on pandla objektiivsed omadused, kuna see toimib lukustusmehhanismina.
                     Toodet ei või klassifitseerida mitteväärismetallist lukuna rubriiki 8301 , kuna see ei ole võtmega toimiv ega tähtede või märkide kombinatsiooniga juhitav seade, ega ka elektriline lukk (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8301 ).
                     Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8302  kui mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted autokere jaoks, kuna toode ei ole autokere osa, vaid on turvavöökomplekti osa.
                     Samuti ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8708  kui turvavöö osa, kuna nimetatud rubriik hõlmab üksnes rubriikide 8701 –8705  sõidukite turvavöösid, kuid mitte nende osasid.
                     Samuti ei või toodet klassifitseerida mittekomplektse turvavööna rubriiki 8708 21 , sest toode on vaid üks osa komplektsest turvavööst (mis koosneb viiest peamisest osast: pandlad, tõmburid, kinnituspunktid, lindid ja lukustuskeeled), ning seega ei ole tootel tollile esitatud kujul komplektse või valmistoote põhiomadusi.
                     Toode, mida ei saa tema objektiivsete omaduste ja tunnuste alusel klassifitseerida konkreetsesse rubriiki, on siiski oma objektiivsete tunnuste ja omaduste järgi kõige lähemal rubriigi 8308  pannaldele. Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8308 90 00  alla kui mitteväärismetallist pannal.

            (*1)  Foto on üksnes illustreeriv.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 733/2012, 13. august 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               14.8.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 216/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 733/2012,
   13. august 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. august 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 421/2012, 16. mai 2012 , milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta mai esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames

text:
               17.5.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 130/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 421/2012,
   16. mai 2012,
   milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta mai esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 620/2009, milles sätestatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide haldamine, (3) nähakse ette impordilitsentside taotlemise ja väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et juhul kui litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks ettenähtud kogust, tuleks igas litsentsitaotluses taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsient. Vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. mail 2012 esitatud impordilitsentsi taotlused ületavad kasutada olevaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, ning kehtestada jaotuskoefitsient,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kvoodile järjekorranumbriga 09.4449 vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. mail 2012 esitatud impordilitsentsi taotluste suhtes kohaldatakse jaotuskoefitsienti 16,215775 %.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. mai 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 182, 15.7.2009, lk 25.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2011, 14. juuli 2011 , millega kehtestatakse 2011. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

text:
               15.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 185/62

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 680/2011,
   14. juuli 2011,
   millega kehtestatakse 2011. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (1) eriti selle artikli 51 lõike 2 esimest lõiku, artikli 69 lõiget 3, artikli 87 lõiget 3, artikli 123 lõiget 1, artikli 128 lõike 1 teist lõiku ja lõike 2 teist lõiku ning artikli 131 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriikide jaoks, kes rakendavad 2011. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtset otsemaksete kava, tuleks 2011. aastaks kehtestada eelarve ülemmäärad iga kõnealuse määruse artiklites 52, 53 ja 54 osutatud toetuse kohta.

               (2)

               Liikmesriikide jaoks, kes kasutavad 2011. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 87 sätestatud võimalust, tuleks 2011. aastaks kehtestada ühtsest otsemaksete kavast väljaarvatud otsetoetuste suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad.

               (3)

               Liikmesriikide jaoks, kes kasutavad 2011. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 1 või artikli 131 lõikes 1 sätestatud võimalust, tuleks 2011. aastaks kehtestada määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 5. peatükis osutatud eritoetuse eelarve ülemmäärad.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikega 4 on artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud tootmisega seotud toetus piiratud 3,5 %ga kõnealuse määruse artiklis 40 osutatud riiklikest ülemmääradest. Selguse huvides peaks komisjon avaldama ülemmäärad, mis tulenevad liikmesriikide teatatud asjakohaste meetmetega seotud summadest.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punkti a kohaselt on vastavalt kõnealuse määruse artikli 69 lõikele 7 arvutatud summad sätestatud komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1120/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) III lisas. Selguse huvides peaks komisjon avaldama liikmesriikide teatatud summad, mida nad kavatsevad kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a.

               (6)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtse otsemaksete kava 2011. aasta eelarve ülemmäärad, mis on saadud nii, et määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest on maha arvatud kõnealuse määruse artiklites 52, 53, 54, 68 ja 87 osutatud toetustele kehtestatud ülemmäärad. Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest mahaarvatav summa kõnealuse määruse artiklis 68 sätestatud eritoetuse rahastamiseks vastab liikmesriigi teatatud eritoetuse kogusumma ja kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punkti a kohase eritoetuse rahastamise teatatud summade vahele. Kui ühtset otsemaksete kava rakendav liikmesriik otsustab anda artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetust, tuleb komisjonile teatatud summa lisada ühtse otsemaksete kava ülemmäärale, kuna kõnealuse toetuse vorm seisneb põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtuse ja/või arvu suurendamises.

               (7)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikele 1 tuleks 2011. aastaks kehtestada aastane finantsraamistik liikmesriikidele, kes rakendavad kõnealuse määruse V jaotise 2. peatükiga ette nähtud ühtse pindalatoetuse kava.

               (8)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 126 kohase eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2011. aastal.

               (9)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2011. aastal.

               (10)

               Ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 lõigetele 1 ja 2 avaldada üleminekuperioodil makstava puu- ja köögiviljatoetuse eelarve ülemmäärad 2011. aastaks.

               (11)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 51 lõikes 2 osutatud eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse I lisas.
   2.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 87 lõikes 3 osutatud eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse II lisas.
   3.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 3 ja artikli 131 lõikes 4 osutatud eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse III lisas.
   4.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on esitatud käesoleva määruse IV lisas.
   5.   Summad, mida liikmesriigid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a saavad kasutada kõnealuse määruse artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuse katmiseks, on kehtestatud käesoleva määruse V lisas.
   6.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises osutatud ühtse otsemaksete kava eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse VI lisas.
   7.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikes 1 osutatud aastane finantsraamistik 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse VII lisas.
   8.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Rumeenia ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 126 osutatud eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2011. aastal on kehtestatud käesoleva määruse VIII lisas.
   9.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Poola ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2011. aastal on kehtestatud käesoleva määruse IX lisas.
   10.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 lõike 1 teises lõigus ja lõikes 2 osutatud eelarve ülemmäärad 2011. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse X lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuli 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

      (2)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 1.

      I LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 52, 53 ja 54 kohaselt antavate otsetoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Lamba- ja kitsetoetus

                  855

                  21 892

                  600

                  Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul

                  7 184

                  200

                  Ammlehmatoetus

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Täiendav ammlehmatoetus

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Veiseliha eritoetus

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Tapatoetus, täiskasvanud loomad

                  47 175

                  8 657

                  Tapatoetus, vasikad

                  6 384

                  560

                  946

                  Tomatid – artikli 54 lõige 1

                  4 017

                  16 667

                  Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid – artikli 54 lõige 2

                  33 025

                  850

      II LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 87 kohaselt antavate otsetoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Hispaania

                  Prantsusmaa

                  Itaalia

                  Madalmaad

                  Portugal

                  Soome

                              –

                              Seemnetoetus

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      III LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Belgia

                  6 389

                  Bulgaaria

                  19 326

                  Tšehhi Vabariik

                  31 826

                  Taani

                  15 800

                  Saksamaa

                  2 000

                  Eesti

                  1 253

                  Iirimaa

                  25 000

                  Kreeka

                  108 000

                  Hispaania

                  247 865

                  Prantsusmaa

                  456 600

                  Itaalia

                  316 950

                  Läti

                  5 130

                  Leedu

                  9 503

                  Ungari

                  77 290

                  Madalmaad

                  21 965

                  Austria

                  11 900

                  Poola

                  40 800

                  Portugal

                  32 411

                  Rumeenia

                  25 545

                  Sloveenia

                  11 699

                  Slovakkia

                  11 000

                  Soome

                  47 555

                  Rootsi

                  3 434

                  Ühendkuningriik

                  29 800

                                 Märkus:

                              Ühtse otsemakse kava ülemmäärale lisatud liikmesriikide teatatud summad artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetuse andmiseks.

                        Kreeka: 30 000 000 eurot
                  Sloveenia: 4 800 000 eurot

      IV LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Belgia

                  6 389

                  Bulgaaria

                  19 326

                  Tšehhi Vabariik

                  31 826

                  Taani

                  4 300

                  Saksamaa

                  2 000

                  Eesti

                  1 253

                  Iirimaa

                  25 000

                  Kreeka

                  78 000

                  Hispaania

                  178 265

                  Prantsusmaa

                  272 600

                  Itaalia

                  147 950

                  Läti

                  5 130

                  Leedu

                  9 503

                  Ungari

                  46 164

                  Madalmaad

                  14 000

                  Austria

                  11 900

                  Poola

                  40 800

                  Portugal

                  19 510

                  Rumeenia

                  25 545

                  Sloveenia

                  6 899

                  Slovakkia

                  11 000

                  Soome

                  47 555

                  Rootsi

                  3 434

                  Ühendkuningriik

                  29 800

      V LISA

         Summad, mida liikmesriigid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a saavad kasutada kõnealuse määruse artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuse katmiseks

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Belgia

                  6 389

                  Taani

                  15 800

                  Iirimaa

                  23 900

                  Kreeka

                  70 000

                  Hispaania

                  144 200

                  Prantsusmaa

                  74 000

                  Itaalia

                  144 900

                  Madalmaad

                  21 965

                  Austria

                  11 900

                  Portugal

                  21 700

                  Sloveenia

                  4 800

                  Soome

                  4 762

      VI LISA

         Ühtse otsemaksete kava eelarvelised ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Belgia

                  508 479

                  Taani

                  997 381

                  Saksamaa

                  5 769 994

                  Iirimaa

                  1 339 421

                  Kreeka

                  2 223 798

                  Hispaania

                  4 676 132

                  Prantsusmaa

                  7 477 752

                  Itaalia

                  4 048 143

                  Luksemburg

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Madalmaad

                  852 443

                  Austria

                  676 748

                  Portugal

                  435 505

                  Sloveenia

                  105 247

                  Soome

                  521 080

                  Rootsi

                  724 349

                  Ühendkuningriik

                  3 946 682

      VII LISA

         Ühtse pindalatoetuse kava aastane finantsraamistik

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Bulgaaria

                  400 035

                  Tšehhi Vabariik

                  667 365

                  Eesti

                  80 656

                  Küpros

                  40 902

                  Läti

                  111 260

                  Leedu

                  289 729

                  Ungari

                  958 593

                  Poola

                  2 280 455

                  Rumeenia

                  877 278

                  Slovakkia

                  292 357

      VIII LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 126 osutatud eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks liikmesriikide käsutusse antavate vahendite maksimumsummad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Tšehhi Vabariik

                  44 245

                  Läti

                  3 308

                  Leedu

                  10 260

                  Ungari

                  41 010

                  Poola

                  159 392

                  Rumeenia

                  5 051

                  Slovakkia

                  19 289

      IX LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 127 osutatud eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks liikmesriikide käsutusse antavate vahendite maksimumsummad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Tšehhi Vabariik

                  414

                  Ungari

                  4 756

                  Poola

                  6 715

                  Slovakkia

                  690

      X LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 128 osutatud puu- ja köögiviljasektori üleminekutoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2011

                  (tuhandetes eurodes)

                  Liikmesriik

                  Küpros

                  Rumeenia

                  Slovakkia

                  Tomatid – artikli 128 lõige 1

                  869

                  335

                  Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid – artikli 128 lõige 2

                  3 359


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 921/2011, 14. september 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               15.9.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 238/30

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 921/2011,
   14. september 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 916/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 15. septembril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. september 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 237, 14.9.2011, lk 19.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 15. septembrist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  54,80

                  1,03

                  1701 99 10 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,55

                  0,19

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1008/2012, 30. oktoober 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               31.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1008/2012,
   30. oktoober 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  37,9

                  MA

                  46,9

                  MK

                  30,0

                  ZZ

                  38,3

                  0707 00 05

                  AL

                  35,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  64,6

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  58,9

                  CL

                  75,4

                  TR

                  78,6

                  UY

                  57,1

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  72,4

                  0806 10 10

                  BR

                  264,2

                  LB

                  333,4

                  MK

                  87,0

                  TR

                  169,6

                  US

                  225,7

                  ZZ

                  216,0

                  0808 10 80

                  CL

                  148,8

                  CN

                  97,0

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  104,5

                  US

                  118,8

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  106,2

                  0808 30 90

                  CN

                  67,7

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  90,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/494, 21. märts 2017, millega muudetakse 262. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
               22.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 76/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/494,
   21. märts 2017,
   millega muudetakse 262. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               16. märtsil 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. märts 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse juhataja kohusetäitja

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa jaotisest „Füüsilised isikud“ jäetakse välja järgmine kirje:

         „Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz Al-Khashiban (teiste nimedega: a) Fahad H. A. Khashayban, b) Fahad H. A. al-Khashiban, c) Fahad H. A. Kheshaiban, d) Fahad H. A. Kheshayban, e) Fahad H. A. al-Khosiban, f) Fahad H. A. Khasiban, g) Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz al-Khashayban, h) Fahd Muhammad' Abd al-'Aziz al-Khushayban, i) Fahad al-Khashiban, j) Fahd Khushaiban, k) Fahad Muhammad A. al-Khoshiban, l) Fahad Mohammad A. al-Khoshiban, m) Fahad Mohammad Abdulaziz Alkhoshiban, n) Abu Thabit, o) Shaykh Abu Thabit, p) Shaykh Thabet, q) Abu Abdur Rahman, r) Abdur Abu Rahman). Aadress: Saudi Araabia. Sünniaeg: 16.10.1966. Sünnikoht: Oneiza, Saudi Araabia. Pass nr: G477835 (Saudi Araabia pass, välja antud 26.6.2006, aegus 3.5.2011). Kodakondsus: Saudi Araabia. Muu teave: Seotud Abu Sayyafi rühmituse rahastamisega ja andis sellele muul viisil abi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.10.2007.“