title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/244, 11. veebruar 2019, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes

text:
                  12.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 40/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/244,
         11. veebruar 2019,
         millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 15,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Algatamine

                     (1)

                     31. jaanuaril 2018. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1037 artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Argentinast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit biodiislikütuse Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

                     (2)

                     Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“ või „kaebuse esitaja“) esitas 18. detsembril 2017 tootjate nimel kaebuse. Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

                     (3)

                     Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Argentina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Argentina valitsust konsultatsioonidele kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Argentina valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis toimusid 24. jaanuaril 2018. Konsulteerimise ja Argentina valitsusega toimunud edasise teabevahetuse käigus võeti nõuetekohaselt arvesse Argentina valitsuse märkuseid. Vastastikku kooskõlastatud lahenduseni siiski ei jõutud.

                     (4)

                     Pärast algatamisteate avaldamist sai komisjon selle kohta märkused Argentina Biokütuste Kojalt (Cámara Argentina de Biocombustibles, edaspidi „CARBIO“). CARBIO kinnitas oma märkustes, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu ei subsideerita ning Argentina biodiislikütuse import ei tekita olulise kahju ohtu liidu tootmisharule.

                     (5)

                     Komisjon tegi algatamisetapis subsideerimise tõendid kättesaadavaks kaebuse avalikus versioonis ning analüüsis neid lisaks tõendite piisavust käsitlevas memorandumis, mille alusel algatati uurimine.

                     (6)

                     Mis puutub kahju ohu tõenditesse, siis väitis CARBIO, et kaebuse esitaja ei esitanud piisavaid tõendeid alusmääruse artikli 8 lõike 8 kriteeriumide kohta, eelkõige impordi märkimisväärse kasvu, Argentinas vabalt kasutatava tootmisvõimsuse ja Argentina impordi hinnamõju kohta. CARBIO väited põhinesid aga suures osas Argentina ekspordi liiga pessimistlikel prognoosidel 2018. aasta kohta, mis CARBIO hinnangul oli 2018. aastal 480 000 tonni kõikidesse maailma riikidesse, ilma et oleks tõendatud seda madalat arvnäitajat, mis oli 70 % väiksem kui vastav näitaja 2016. ja 2017. aasta puhul (4). Sellisel madalal tasemel ei tekitaks Argentina import väidetavasti kahju ohtu liidu tootmisharule. Komisjon võttis arvesse kaebuses esitatud tõendeid (tuginedes tegelikule impordile kuni 2017. aasta augustini ning 2018. aasta prognoosidele, mis põhinesid GAINi aruandes esitatud tootmismahu näitajatel) (5), mis viitasid palju kõrgemale hinnangulisele imporditasemele. Mis puutub tootmisvõimsusesse, siis CARBIO kinnitas, et Argentina tootmisvõimsus ületab tõepoolest märkimisväärselt omamaise tarbimise rohkem kui 3 miljoni tonni võrra.

                     (7)

                     Seetõttu lükati need väited tagasi.

               1.2.   Impordi registreerimine

                     (8)

                     21. veebruaril 2018 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel taotluse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimiseks. 24. mail 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/756 (edaspidi „registreerimismäärus“), (6) millega kehtestati Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimise nõue alates 25. maist 2018.

                     (9)

                     Vastuseks registreerimise taotlusele esitasid huvitatud isikud märkuseid, mida komisjon käsitles registreerimismääruses. Komisjonile olid kättesaadavad piisavad tõendid, mis põhjendasid impordi registreerimise vajadust.

                     (10)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

                     (11)

                     Pärast registreerimismääruse avaldamist sai komisjon selle kohta märkuseid Argentina valitsuselt ja CARBIO-lt.

                     (12)

                     Argentina valitsuse märkused puudutasid väidet, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid subsideerimise kohta ega tõendanud, et kahju liidu tootmisharule põhjustas Argentina massiline biodiislikütuse import suhteliselt lühikese aja jooksul.

                     (13)

                     Nagu selgitatud põhjendustes 5–7, leidis komisjon, et tal on algatamise ajal piisavad tõendid subsideerimise ja kahju ohu kohta. Lisaks esitas komisjon registreerimismääruse põhjenduses 14 tõendid Argentina biodiislikütuse impordi massilise kasvu kohta nii absoluutarvudes kui ka turuosas ajavahemikul augustist 2017 kuni märtsini 2018, mis võis näidata olulise kahju esinemist uurimisperioodi lõpu poole. Seega lükati need väited tagasi.

               1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (14)

                     Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.4.   Huvitatud isikud

                     (15)

                     Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Argentina valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid uurimisel osalema.

                     (16)

                     Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               1.5.   Väljavõtteline uuring

                     (17)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi.

               1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (18)

                     Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida.

                     (19)

                     Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast ja esindas laia geograafilist ulatust. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 19 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

                     (20)

                     Komisjon sai esialgse valimi kohta põhjendatud märkuseid CARBIO-lt, Greenergy Fuels Limitedilt ja kaebuse esitajalt. Põhjendustes 310–313 on esitatud nende märkuste üksikasjalikum analüüs.

                     (21)

                     Selle tulemusena asendas komisjon ühe liidu tootjatest esialgses valimis teisega. Lõplik valim koosnes kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes eri liikmesriigis. Nende toodang moodustas üle 23 % liidu tootmisest.

               1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (22)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

                     (23)

                     Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Sõltumatuid importijaid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

               1.5.3.   Argentina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                     (24)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Argentina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Argentina ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (25)

                     Nõutud teabe esitasid üheksa vaatlusaluse riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Komisjon jättis valimist välja ühe äriühingu, sest see ei eksportinud uurimisperioodil biodiiselkütust liitu. Ülejäänud kaheksa äriühingu või äriühingute kontserni eksport moodustas uurimisperioodil 100 % ekspordist liitu. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida:

                                 —

                                 Renova kontsern (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina;

                                 —

                                 T6 kontsern (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina;

                                 —

                                 Louis Dreyfus Commodities („LDC“) Argentina SA, Argentina.

                     (26)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid esindasid uurimisperioodil 84 % liitu suunatud vaatlusaluse toote koguekspordist.

                     (27)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeris komisjon valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Argentina valitsusega. Komisjon ei saanud märkusi kavandatava valimi kohta.

               1.5.4.   Individuaalne kontrollimine

                     (28)

                     Ükski eksportiv tootja, kes ei kuulunud valimisse, ei taotlenud alusmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.

               1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

                     (29)

                     Komisjon saatis küsimustikud Argentina valitsusele, kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijatele, kes olid endast teada andnud.

                     (30)

                     Komisjon sai küsimustiku vastused Argentina valitsuselt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, ent üksnes ühelt kahest koostööd tegevalt sõltumatult importijalt.

                     (31)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsiidiumi, sellest tuleneva kahju ohu ja liidu huvi kindlakstegemiseks. Argentina põllumajandustööstuse ministeeriumi, välisministeeriumi, tootmisministeeriumi ja maksustamisministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Kontrollkäigud tehti ka järgmiste pankade valdustesse: Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ja Banco de la Nación Argentina.

                     (32)

                     Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti EBB ja järgmiste äriühingute valdustesse.

                                 Liidu tootjad:

                                             —

                                             Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) ja Barcelona, Hispaania;

                                             —

                                             Saipol, Grand-Couronne, Prantsusmaa;

                                             —

                                             Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksamaa.

                                 Valimisse kaasatud eksportivad tootjad Argentinas:

                                             —

                                             Renova kontsern:

                                                         —

                                                         Unitec Bio S.A., Buenos Aires;

                                                         —

                                                         Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires;

                                                         —

                                                         Vicentin SAIC, Buenos Aires.

                                             —

                                             T6 kontsern:

                                                         —

                                                         Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires;

                                                         —

                                                         Bunge Argentina SA, Buenos Aires;

                                             —

                                             LDC Argentina SA, Buenos Aires.

               1.7.   Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetluskäik

                     (33)

                     Kuna komisjon pidas vajalikuks koguda lisateavet pärast uurimisperioodi toimunud muutuste kohta, mis kinnitaks täiendavalt komisjoni esialgseid järeldusi ning annaks rohkem teavet liidu huvi kohta, otsustas komisjon selle juhtumi puhul esialgseid meetmeid mitte kehtestada.

                     (34)

                     Komisjon teatas 21. septembril 2018 tema esialgseid järeldusi kirjeldava teabedokumendi kaudu kõikidele huvitatud isikutele, et Argentinast pärit biodiislikütuse liitu impordi suhtes ei kehtestata ajutisi tasakaalustavaid tollimakse. 8. oktoobril 2018 palusid kuus liikmesriiki (Prantsusmaa, Hispaania, Bulgaaria, Poola, Portugal ja Rumeenia) komisjonil kehtestada selle juhtumi puhul esialgsed tasakaalustavad meetmed. Komisjon kinnitas 10. oktoobri 2018. aasta kirjaga, et uurimine jätkub ja lisafakte võetakse arvesse (eelkõige vahetult uurimisperioodile järgnevaid muutuseid).

                     (35)

                     Mitu huvitatud isikut esitas kirjaliku seisukoha teabedokumendi kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

                     (36)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist saadi märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt, kõikidelt valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidelt ja EBB-lt.

                     (37)

                     Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Teave hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt seoses uurimisperioodile järgnenud muutustega, andmeid biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist.

                     (38)

                     Komisjon tegi 3. detsembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku tasakaalustava tollimaksu asjaomase toote liitu impordi suhtes. Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.

                     (39)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist tervitasid EBB, Copa (põllumajanduslike kutseorganisatsioonide komitee), Cogeca (Euroopa Liidu Põllumajandusühistute Liit) ja European Oilseed Alliance komisjoni kavatsust kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks vaatlusaluse toote impordi suhtes liitu.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (40)

                     Vaatlusalune toode on mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või segusse lisatuna (üldtuntud kui biodiislikütus), mis on pärit Argentinast (edaspidi „vaatlusalune toode“).

                     (41)

                     Uurimine näitas, et Argentinas toodetud biodiislikütus on üksnes sojaõlist saadud sojaoa metüülester (SME), samal ajal kui liidus toodetud biodiislikütus on peamiselt rapsiseemne metüülester (RME), aga seda toodetakse ka muudest lähteainetest, sealhulgas jääkõlidest ja neitsiõlidest.

                     (42)

                     Nii SME kui ka RME kuuluvad rasvhapete metüülestrite (FAME) kategooriasse. Mõiste „ester“ viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga, mille tulemusena tekib biodiislikütus ja kõrvalsaadusena glütseriin. Mõiste „metüül“ osutab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile.

                     (43)

                     SME biodiislikütust võib kasutada puhtal kujul, aga üldiselt seda segatakse enne kasutamist liidus. Segamise põhjus on see, et SME puhtal kujul ei vasta joodi- ja tsetaaniarvu osas Euroopa standardile EN 14214. SME RMEga segamise põhjus on see, et SME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point – CFPP) on kõrgem kui RME-l ja seetõttu ei sobi see puhtal kujul Euroopa Liidu külmades piirkondades talvekuudel kasutamiseks.

                     (44)

                     Biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segusid kasutatakse transpordisektoris diislikütusega töötavate maanteesõidukite kütusena, näiteks sõiduautodes, veoautodes ja bussides ning samuti rongides. Puhtal kujul või mineraaldiislikütusega segatud biodiislikütust saab kasutada ka katlakütusena kodustes, kaubanduslikes või tööstuslikes kateldes ning generaatorite kütusena elektri tootmiseks. Tehakse katsetusi, et hakata kasutama biodiislikütust lennutranspordis eesmärgiga vähendada lennusektori CO2heitkoguseid.

                     (45)

                     Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.

               2.2.   Samasugune toode

                     (46)

                     Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 a)

                                 vaatlusalune toode;

                                 b)

                                 toode, mida toodetakse ja müüakse Argentina siseturul;

                                 c)

                                 toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

                     (47)

                     Komisjon otsustas seega käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               2.3.   Toote määratlusega seotud väited

                     (48)

                     Komisjon ei saanud toote määratlusega seotud väited.

               3.   SUBSIDEERIMINE

         3.1.   Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

                     (49)

                     Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon Argentina valitsuse väidetavat subsideerimist järgmiste subsiidiumikavade kaudu:

                                 1)

                                 valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu;

                                 2)

                                 valitsuse korraldusega biodiisliost piisavast suurema tasu eest (edaspidi „biodiislikütuse tarneleping“);

                                 3)

                                 soodustingimustel laenude andmine ja ekspordi finantseerimine, sh sooduslaenud Argentina rahvuspangalt (Banco de la Nación Argentina, edaspidi „BNA“);

                                 4)

                                 valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest (nt biodiislikütuse tootjate jaoks kiirendatud amortisatsioon 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel, biodiislikütuse tootjate jaoks väidetav miinimumtulumaksust vabastamine või selle edasilükkamine 2006. aasta biodiislikütuse seaduse alusel; ning

                                 5)

                                 provintside ja kohalike omavalitsusüksuste tasandil maksuvabastused:

                                             a)

                                             provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints;

                                             b)

                                             provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints;

                                             c)

                                             Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750;

                                             d)

                                             Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe;

                                             e)

                                             protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994)

                                             f)

                                             kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel;

                                             g)

                                             provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints;

                                             h)

                                             Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29;

                                             i)

                                             Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127.

               3.2.   Valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade tarnimise kaudu

         3.2.1.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamine

                     (50)

                     Komisjon teatas Argentina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida muu hulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu biodiislikütuse tootmisharule antud väidetava toetuse olemasolu ja ulatust.

                     (51)

                     Kõigepealt palus komisjon Argentina valitsusel esitada kõikide asjaomase toote tootmiseks peamist sisendit (sojauba) tarnivate äriühingute kontaktandmed (nimi, aadress, e-posti aadress). Argentina valitsus ei esitanud neid kontaktandmeid.

                     (52)

                     Kuna sellele küsimusele vastust ei saadud, saadeti Argentina valitsusele 17. aprillil 2018 lisateabe päring seoses teabega, mis puudutas suurimaid sojaubade tootjaid/tarnijaid, kes on tarninud sisendit Argentina biodiislikütuse tootjatele.

                     (53)

                     Võttes arvesse märkimisväärset arvu äriühinguid, mis pakuvad asjaomase toote jaoks peamist sisendit, küsis komisjon hea koostöö vaimus ja eesmärgiga koguda uurimise jaoks vähemalt mõnesid asjakohaseid andmeid, andmeid üksnes kümnelt kõige olulisemalt sojaubade tootjalt/tarnijalt.

                     (54)

                     Komisjon ei saanud enamiku nende asjaomase toote tootmiseks sisendi tootjate/tarnijate puhul täielikku teavet. Tegelikult sai komisjon teavet üksnes nendelt biodiislikütuse tootjatelt, kes toodavad ise sojaõli (mitte sojaube). Kümnelt suurimalt sojaubade tootjalt küsitud teavet ei saadud. Selle teabe puudumisel leidis komisjon, et talle oli jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta.

                     (55)

                     Peale selle küsis komisjon kättesaadavat teavet, mida sooviti eelmises põhjenduses nende sojaoa tarnijate kohta aastatel 2014, 2015 ja 2016 ning uurimisperioodil, milles ei ole Argentina valitsusel osalust või mille puhul ta ei ole suurim osanik. Seda teavet nõuti selleks, et hinnata, kas sojaubade tarnija ja biodiislikütuse tootja on sõltumatud, seotud või sama üksuse osad. Komisjon küsis tõendeid, et Argentina valitsus on püüdnud nende tarnijatega ühendust võtta, või palus näidata komisjonile, kuidas seda teavet saada (nt asjaomaste ühingute kaudu). Argentina valitsus ei lisanud nõutud teavet ega tõendeid Argentina valitsuse püüete kohta nende tarnijatega ühendust võtta.

                     (56)

                     Argentina valitsuse 15. veebruari 2018. aasta vastuses väideti, et komisjoni nõutavaid andmeid sojaubade kasvatajate kohta võivad esitada neli asutust, millest kaks on ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ja CARBIO. Komisjoni talitused kohtusid Argentinasse tehtud kontrollkäigu ajal mõlema asutusega, aga sojaubade tarnijate kohta andmeid ei saadud. Teist kahte asutust (7) ei kontrollitud, arvestades kehtivat ajapiirangut. ACSOJA ja CARBIO valiti kontrollimiseks kui kaks asutust, mis suudavad kõige suurema tõenäosusega uurimisel abistada.

                     (57)

                     Ühinguga ACSOJA peetud kohtumisel esitasid komisjoni esindajad mitu küsimust Argentina sojaubade turu olukorra, ühingu ja biodiislikütuse tootjate vahelise tarnesuhte ning ühingu tegevusele ekspordimaksu poolt avaldatava mõju kohta. ACSOJA esindaja ei andnud neile küsimustele ühtegi sisulist vastust ega esitanud konkreetseid andmeid või tõendeid, mis on uurimise jaoks kasulikud. Oli selge, et ACSOJA esindas üksnes teisi esindavaid organeid sojaubade väärtusahelas ning ei osanud vastata üksikasjalikele päringutele ega anda komisjoni talitustele küsimustikus nõutud teavet sojaubade tootmise kohta.

                     (58)

                     Samuti andis ACSOJA kontrollkäigu ajal lubaduse saata pressiteated, mis puudutasid sojaubade ekspordimaksu ja selle järgmise etapi tootmist. Komisjon ei ole neid pressiteateid kätte saanud.

                     (59)

                     Kuna CARBIO on biodiislikütuse tootjate ühendus, ei osanud ta anda komisjonile nõutavaid andmeid sojaubade tootjate kohta.

                     (60)

                     Seega ei esitanud Argentina valitsus selle kohta, et valitsus pakub väidetavalt sojaube piisavast väiksema tasu eest, vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal.

                     (61)

                     Piisava koostöö puudumine ei võimaldanud komisjonil koguda kogu teavet, mida ta peab selles uurimises oma järelduste tegemiseks asjakohaseks. Täpsemalt ei õnnestunud komisjonil saada teavet ja andmeid sojaubade tootjate turu kohta, mõju kohta, mida valitsuse meetmed (näiteks sojaubade ekspordimaks) avaldavad nende käitumisele, ega biodiislikütuse tootjatele sojaubade tarnimise kohta.

                     (62)

                     See teave hõlmas sojaubade tootjate käitumist ja otsuseid enne ja pärast ekspordimaksude ja sarnasel määral piiravate meetmete kehtestamist ja nende eri muudatusi, nende tootmisstrateegiaid ja võimalust lülituda ümber teistele põllumajanduskultuuridele, põllumaa kättesaadavust ja juurdepääsu põllumaale, turu omadusi ja muutuseid seoses suurettevõtete ja VKEde eristamisega, nende sise- ja eksporditurgude müügi- ja turustuskanaleid ja -strateegiaid, hindasid ja hinnakujunduspõhimõtteid nende sise- ja eksporditurgudel, rahvusvahelise hinna mõju nende hinnakujunduspõhimõtetele, konkurentsiolukorda siseturul ja eksporditurgudel, nende kasumlikkust aastate jooksul, võimaliku ülevõimsuse ja ladustamisstrateegiate mõju, nende siseturu ja eksporditurgude peamiste klientide importi ja eksporti, sealhulgas sojaubade purustamise sektori rolli ja selle sektori saavutatud lisaväärtust, samuti purustamissektori konkurentsiolukorda Argentinas ja rahvusvahelistel turgudel.

                     (63)

                     Pealegi vastupidi sellele, mida Argentina valitsus oli väitnud oma vastuses küsimustikule, leidsid komisjoni talitused, et ta teatas kontrollkäigu ajal, et Argentina valitsus on olnud ühe biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnija, nimelt YPFi omanik (8). Samas kuna YPF on vaid üks sadadest biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijatest, oli tema esitatud teave ebapiisav, et teha kindlaks ülejäänud biodiislikütuse tootmisharule sojaubade tarnijate käitumine. Seejuures YPF ei kasvata sojaube, vaid aktsepteerib neid maksena oma väetise ja kütuse eest ning seejärel müüb sojaoad Argentina siseturul maha. Seepärast ei ole see äriühing tüüpiline sojaubade kasvatajatele, kes tarnivad biodiislikütuse tootmisharule.

                     (64)

                     Argentina valitsuselt saadud vastupidise teabe puudumisel tugines komisjon osaliselt faktidele, mis olid kättesaadavad, et teha oma järeldused nende uurimise aspektide kohta kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

                     (65)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus uuesti, et ta ei teinud täielikku koostööd seoses sojaubade kasvatajatelt taotletud teabega, ning viitas oma 20. juuli 2018. aasta kirjale. CARBIO väitis ka seda, et komisjon märkis valesti, et Argentina valitsus ei teinud koostööd.

                     (66)

                     Komisjon kordas, et Argentina valitsus ei esitanud sojaubade kasvatajate kontaktandmeid ning esitas üksnes osalist teavet sojaõli tootjate kohta. ACSOJA ja CARBIO ei esitanud teavet, mida komisjon oli taotlenud küsimustikus, ning ei andnud teavet ka nendega toimunud kohtumiste ajal. Peale selle selgus nende kohtumiste ajal, et ACSOJA esindaja ei oska vastata üksikasjalikele tehnilistele küsimustele ning et CARBIO on biodiislikütuse tootjate ja mitte sojaubade tootjate ühendus.

                     (67)

                     Komisjon tegi järelduse, et seoses Argentina valitsuse väidetava toetusega biodiislikütuse tootmisharule eelkõige eri meetmete kaudu, sealhulgas pakkudes sojauba piisavast väiksema tasu eest, ei esitanud Argentina valitsus vajalikku teavet ja vajalikke tõendeid, mida komisjon nõudis oma küsimustikus, 17. aprilli 2018. aasta kirjas ja kontrollkäigu ajal. Selle tulemusena pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele uurimise selle aspekti kohta.

                     (68)

                     Kuna Argentina valitsus ei esitanud andmeid sojaubade kasvatajate kohta Argentinas, tugines komisjon andmetele, mille esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad sojaubade omamaise hinna kohta. Peale selle tugines komisjon avalikult kättesaadavale teabele selle kohta, et Argentina valitsus on andnud sojaubade kasvatajale suuniseid või volitusi müüa sojaube siseturul piisavast väiksema tasu eest, ning Argentina valitsuse kavatsuse kohta toetada selle ja muude seotud meetmete kaudu biodiislikütuse tootmisharu.

                     (69)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei olnud Argentina valitsus ja CARBIO taas nõus sellega, kuidas komisjon kättesaadavaid fakte kasutas kooskõlas alusmääruse artikliga 28. Nad väitsid, et kättesaadavate faktide kasutamine on õigustatud ainult siis, kui huvitatud isik ei esita „vajalikku teavet“, mis on konkreetse otsuse tegemiseks hädavajalik. Argentina valitsuse ja CARBIO sõnade kohaselt ei tõendanud komisjon kordagi, kuidas taotletud teave on hädavajalik konkreetse otsuse tegemiseks, ning ignoreeris asjaolu, et küsitud teave ei olnud Argentina valitsuse jaoks kättesaadav või see oli rangelt kaitstud maksusaladuse seadusega.

                     (70)

                     Komisjon selgitas Argentina valitsusega peetud kirjavahetuses põhjalikult põhjuseid, miks ta vajas üksikasjalikumat teavet sojaoa kasvatajate ja sojaõli tootjate kohta. Argentina valitsuse ja CARBIO väidet, et Argentina valitsus ei saanud seda teavet esitada, ei toetanud tõendid, mis kinnitanuks, et see oli nii või et komisjonil oleks olnud muid mõistlikke viise sellise teabe saamiseks. Taotletud teave oli selline, et komisjon võis eeldada, et see oli kas Argentina valitsuse ja/või CARBIO valduses või vähemalt oli Argentina valitsusel sojaoakasvatajate ja sojaõlitootjate üle regulatiivne kontroll, et kõnealust teavet nõuda. Komisjon eeldas ka paremat koostööd sojaoakasvatajatelt ja sojaõlitootjatelt, kui Argentina valitsus nendega ühendust võttis otse ja/või tihedas koostöös komisjoniga.

               3.2.2.   Analüüs

                     (71)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Argentina valitsus toetab biodiislikütuse tootmisharu eri meetmete kaudu. Kaebuse esitaja väitis eelkõige, et Argentina valitsus on rakendanud kõrgete ekspordimaksude poliitika ja muud määrused seoses sojaubade ja sojaõliga, mis on peamine tooraine, mida kasutatakse biodiislikütuse tootmiseks Argentinas. Seda tehes tagas Argentina valitsus kaebuse esitaja sõnul selle, et biodiislikütuse tootmise toorainete hind püsis märkimisväärselt madalamal kui üleilmsed hinnad.

                     (72)

                     Nagu märgitud tõendite piisavust käsitlevas komisjoni memorandumis, (9) leidis komisjon, et ekspordimaksud osutusid üheks töövahendiks, mille Argentina valitsus oli välja töötanud, et suunata sojaoa kasvatajad ja sojaõli tootjaid Argentina biodiislikütuse tootmisharu abistama. Komisjon on käesoleval uurimisel analüüsinud mitmeid meetmeid, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, et toetada kunstlikult Argentina biodiislikütuse tootmisharu.

                     (73)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema täidetud kolm järgmist tingimust: a) rahaline toetus või sissetuleku-/hinnatoetus; b) saadav kasu ja c) konkreetsus (alusmääruse artikkel 3) (10).

                     (74)

                     Esimese elemendi kohta järelduse tegemiseks analüüsis komisjon seda, kas Argentina valitsuse võetud meetmed toovad kaasa rahalise toetuse sellises vormis, et valitsus pakub Argentina biodiislikütust eksportivatele tootjatele sojaube piisavast väiksema tasu eest, tuginedes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktile a, ja/või kas Argentina valitsuse võetud meetmed kuuluvad biodiislikütuse tootmisharu sissetuleku-/hinnatoetuse kategooria alla alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt.

               3.2.2.1.   Rahaline toetus

                     (75)

                     Komisjon täheldas kõigepealt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud ostavad sojaube siseturul kas seotud või sõltumatutelt äriühingutelt, et töödelda neid sojaõliks ja seejärel biodiislikütuseks. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei ostnud sojaõli selle järgnevaks biodiislikütuseks töötlemiseks, sest nad purustasid ise sojaube sojaõliks biodiislikütuse tootmise vaheetapina. Seepärast keskendub järgmistes alapunktides esitatud analüüs sellele, kas Argentina valitsus tarnis sojaube (ja mitte sojaõli) piisavast väiksema tasu eest.

                     (76)

                     Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teises taandes märgitakse, et rahaline toetus on olemas, kui valitsus: „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannet, mis on tavaliselt valitsuse ülesanne, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest“. Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud tüüpi funktsioonid esinevad, kui „valitsus pakub kaupu või teenuseid, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri, või ostab kaupu…“ Kõnealused sätted peegeldavad WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkte iii ja iv, ning neid tuleb tõlgendada ja rakendada asjakohast WTO menetluspraktikat arvesse võttes.

                     (77)

                     WTO vaekogu teemal „US – Export restraints“ otsustas, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktis iv märgitud sõnade „volitama“ ja „suunama“ tavatähenduste kohaselt peab valitsuse tegevus sisaldama delegeerimist (volitamise puhul) ja käskude andmist (suunamise puhul) (11). Ta lükkas tagasi Ameerika Ühendriikide „põhjuse ja mõju argumendi“ ning nõudis selget ja kinnitavat delegeerimist või käskude andmist (12).

                     (78)

                     Siiski oli apellatsioonikogu järgmise vaidluse puhul arvamusel, et sõnade „volitama“ ja „suunama“ asendamine sõnadega „delegeerima“ ja „käske andma“ on standardina liiga jäik (13). Apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (14).

                     (79)

                     Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (15). Samal ajal ei lubata WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (16) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (17). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt stimuleerimine“ (18).

                     (80)

                     Peale selle ei leidnud WTO, et „eraõiguslikule asutusele kaalutlusõiguse andmine on tingimata vastuolus selle eraõigusliku asutuse volitamise või suunamisega […] Ehkki võib esineda juhtumeid, mille puhul eraõiguslikule asutusele antud kaalutlusõiguse ulatus on selline, et enam ei ole võimalik teha nõuetekohaselt järeldust, et seda eraõiguslikku asutust on volitatud või suunatud (täitma konkreetset ülesannet), on see faktiline/tõendatav küsimus, mis tuleb lahendada iga juhtumi korral eraldi“ (19).

                     (81)

                     Kooskõlas asjaomaste WTO otsustega ei võrdu kõik valitsuse meetmed, mis annavad kasu, alusmääruse artikli 3 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a kohase rahalise toetusega. Peab olema tõendeid valitsuse poliitika või programmi olemasolu kohta, millega soovitakse edendada uurimise all olevat tootmisharu (käesoleval juhul biodiislikütuse/biokütuste tootmisharu), rakendades oma võimu või andes ülesande riiklikele või eraõiguslikele asutustele (siin: sojaubade kasvatajatele) pakkuda sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

                     (82)

                     Kokkuvõttes on asjaomastes WTO otsustes sätestatud, et:

                                 i)

                                 selle kindlaks määramisel, kas esineb rahaline toetus WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alusel, tuleks keskenduda pigem valitsuse tegevuse laadile kui valitsuse tegevuse mõjudele või tulemustele (20). Teisisõnu on hästi teada, et valitsused sekkuvad turul kui reguleerivad asutused ning avaldavad seda tehes turule ja ettevõtjatele mõju. Selles mõttes võib näiteks valitsus kehtestada õiguspäraselt ekspordimaksud, et saada tulu rahvusvahelistel turgudel väga konkurentsivõimelise toorme korral. Seevastu ei ole selline ekspordipiirangute kehtestamine õiguspärane, kui ilmneb, et sellise instrumendi kasutamine koos muude mehhanismidega eesmärgiga hoida tooret siseturul ja sundida tarnijaid müüma alla turuhinna, on osa laiemast valitsuse kavast, millega toetatakse konkreetset tootmisharu või mitut tootmisharu nende konkurentsivõime suurendamiseks. Seega on rahalise toetuse elemendi hindamisel oluline valitsuse tegevuse laad, sealhulgas selle kontekst, objekt ja eesmärk;

                                 ii)

                                 volitamine või suunamine hõlmaks sõnaselget ja kinnitavat toimingut, mis on suunatud konkreetsele isikule seoses konkreetse ülesande või kohustusega, mis erineb väga suurel määral olukorrast, kus valitsus sekkub turule mingil viisil, millel võib, aga ei pruugi olla konkreetne tulemus, arvestades faktilisi asjaolusid ja sellel turul tegutsevate isikute vaba valiku kasutamist. Lõppkokkuvõttes on volitamise või suunamise mõistete puhul küsimus selles, kas kõnealust käitumist, st rahalist toetust kaupade piisavast väiksema tasu eest pakkumise vormis saab seostada valitsusega või see on endiselt ettevõtjate vaba valik, pidades silmas turu kaalutlusi, näiteks reguleerivaid piiranguid; (21)

                                 iii)

                                 WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkt iv on iseenesest kõrvalehoidmise vastane säte ning seega peab volitamise või suunamise kohta järelduse tegemiseks valitsus andma vastutuse erasektori asutusele või kasutama oma volitusi erasektori asutuse üle, et jõustada rahaline toetus. Enamikul juhtudel eeldataks, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid, mis võivad omakorda tõendada volitamist või suunamist (22). Samas on valitsustel tõenäoliselt muid kättesaadavaid vahendeid, et kasutada eraõigusliku asutuse üle volitusi, millest mõned võivad olla nii-öelda nõrgemad kui käsk või ei pruugi hõlmata samal määral sundust; (23)

                                 iv)

                                 peab esinema nö tõendatav seos valitsuse tegevuse ja erasektori asutuse käitumise vahel (24). Ei ole põhjust, miks ei peaks valitsuse volitamise või suunamise eeltingimuseks seadma tõendavate asjaolude olemasolu (näiteks varjatud ja mitteformaalne delegeerimine või käsu andmine), tingimusel et need tõendid on kinnitavad ja sundivad (25). Seoses sellega võivad tõendid valitsuse kavatsuse kohta toetada tootmisharu järgmisi etappe (näiteks avalikult teada antud poliitika või valitsuse otsuste või muude valitsuse toimingute kaudu) või muude valitsuse meetmete olemasolu, mis tagavad konkreetse tulemuse turul (nt ekspordipiirang koos valitsuse meetmega, mis takistab nendele piirangutele alluvaid ettevõtjaid oma tooteid ladustamast), olla asjakohased, et määrata kindlaks rahalise toetuse olemasolu WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a 1 alapunkti iv alusel (eelkõige valitsuse kaudse meetodina pakkuda kaupu, nagu on ette nähtud alapunktis iii). Mõnedel asjaoludel võib valitsuse suunamine olla korraldus (26). Konkreetsete mõjude esinemine turul (näiteks hindade alandamine) võib samuti olla tegur, mida tuleb võtta arvesse koos kõikide muude kättesaadavate tõenditega, mis hõlmab võimalust eeldada neid mõjusid konkreetses kontekstis. Lisaks võib olenevalt asjaoludest eraõiguslik asutus otsustada mitte täita funktsiooni, milleks ta on volitatud või milleks teda on suunatud, olenemata võimalikest negatiivsetest tagajärgedest, mis võivad järgneda. Samas see iseenesest ei näita, et eraõiguslikku asutust ei volitatud või suunatud (27).

                     (83)

                     Kooskõlas selle menetluspraktikaga on komisjon väga hoolikalt läbi vaadanud valitsuse sekkumise laadi (kas Argentina valitsuse sekkumine hõlmab sojaubade kasvatajate volitamist või suunamist), volitatud asutuste laadi (kas sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses) ning volitatud või suunatud asutuste tegevuse (kas volitatud või suunatud sojaubade kasvatajad tarnisid sojaube biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest ning tegutsesid seega valitsuse volitusel). Peale selle on komisjon kontrollinud, kas täidetud ülesanne antaks tavapäraselt valitsusele (kas sojaubade tarnimine sojaõli tootjatele piisavast väiksema tasu eest on Argentinas tavapärane valitsuse tegevus) ning kas see funktsioon ei erine tegelikkuses tavadest, mida valitsused tavaliselt järgivad (kas sojaubade tegelik tarnimine kasvatajate poolt erineb tegelikult sellest, mida valitsus ise oleks teinud).

               3.2.2.2.   Sojaubade kasvatajate volitamine või suunamine Argentina valitsuse poolt

                     (84)

                     Võttes arvesse põhjendustes 77–82 osutatud WTO praktikat, analüüsis komisjon esmalt, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule põhineb mõnel valitsuse poliitikal või on see lihtsalt õigusaktides sätestatud üldiste regulatiivsete volituste „kõrvalmõju“. Uurimisel keskenduti eriti asjaolule, kas avastatud hinnamoonutused olid osa valitsuse eesmärkidest või kaasnesid madalamad sojaoa hinnad pigem tahtmatult valitsuse üldise regulatiivse tegevusega. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas Argentina valitsus on sojaoa kasvatajaid volitanud või suunanud.

                     (85)

                     Mitu dokumenti näitab, et Argentina valitsus soovis selgelt toetada ja arendada biodiislikütuse tootmisharu kui poliitilist eesmärki, eelkõige püüdes vähendada sisendmaterjalide (sojaubade) omamaist hinda ja seega pakkudes rahalist toetust biodiislikütuse tootmiseks.

                     (86)

                     See toetus saavutatakse mitme meetme kaudu, mis on seostatavad Argentina valitsusega (sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, subsiidiumid sojaubade tootjatele, et jätkata tootmist ja müüki siseturul biodiislikütuse tootjatele, vastumeetmed muude teraviljade tootmisele, näiteks ekspordikvootide kehtestamise teel, ning avalikud teadaanded, et julgustada sojaubade tootjaid mitte peatama oma tootmist, vaid jätkama müüki siseturul) (28). Neid meetmeid, ehkki mitu korda muudetud alates nende kehtestamisest 1994. aastal, (29) on pidevalt kohaldatud, et alandada, nagu Argentina valitsus on ise õigusaktides kinnitanud (vt põhjendused 89–100), sojaubade omamaist hinda maailmaturu hindade tõusu arvestades ning eesmärgiga arendada Argentinas lisaväärtuse ahelat, mis muu hulgas hõlmab biodiislikütuse tootmisharu.

                     (87)

                     Sojaubade ekspordimaksud on oluline vahend, mida Argentina valitsus kasutab biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks. OECD arvates kehtestab Argentina valitsus eelkõige oma ekspordimaksu korra kaudu „kõrgemad määrad toorainete või sisendi tootjatele, samal ajal kui valmistoodete suhtes kehtivad madalamad määrad. […] Siseturul järgmise etapi tootmisharudele pakutav hinnaeelis võib moonutada ja vähendada konkurentsi nii siseturul kui ka välisturgudel“ (30). Lisaks märkis Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA) Argentinat käsitlevas aruandes, et „diferentseerivad ekspordimaksud biokütustelt võrreldes teiste samast lähteainest saadud toodetega edendasid biokütuste, eriti biodiislikütuse eksporti“ (31). Maailmapank märkis, et Argentina valitsus on kehtestanud suured ekspordimaksud, mis „alandavad lähteaine kulusid siseturul ja edendavad biodiislikütuse eksporti“ (32).

                     (88)

                     Argentina valitsus väitis, et üheski OECD, IRENA ja Maailmapanga väljaandes ei viidatud Argentina valitsuse selgele eesmärgile toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu. Samas ei vaidlustanud Argentina valitsus komisjoni leitud tsitaatide õigsust. Vastupidi Argentina valitsusele leidis komisjon, et nendes väljaannetes tehtud analüüsid toetavad tema järeldust, et Argentina valitsus toetab selgelt Argentina biodiislikütuse tootmisharu.

                     (89)

                     Argentinas on sojaubade ekspordimaks kehtinud alates 1994. aastast fikseeritud määraga 3,5 %. Nagu näitavad kõik põhjendustes 91–100 kirjeldatud õigusaktide muudatused, kinnitavad meetmed, mida on kasutatud ekspordimaksu korrigeerimiseks üle esialgse määra, Argentina valitsuse sõnaselget eesmärki vähendada maailmaturu hindade tõusu arvestades omamaiseid hindasid. Uurimise ajal väitis Argentina valitsus, et sojaubade ja sojaõli ekspordimaks on kehtinud tulu suurendamise eesmärgil. Hoolimata komisjoni mitmetest nõuetest esitada seda väidet toetavaid dokumente, ei esitanud Argentina valitsus ühtegi.

                     (90)

                     Peale selle ei ole alates 2002. aastast üheski õigusaktis, mis on seotud sojaubade, sojaõli või biodiislikütuse ekspordimaksu korrigeerimisega, märgitud tulu suurendamist ekspordimaksu taseme põhjusena. Selle asemel, nagu selgitatud põhjendustes 91–100, märgitakse nendes õigusaktides, et ekspordimaksu eesmärk on innustada sojaoa tarnijaid jätkama omamaist müüki rahvusvahelistest hindadest madalama hinnaga. Seega kasutab Argentina valitsus sojaubade ekspordimakse pigem kui vahendit omamaise biodiislikütuse tootmisharu arendamise toetamiseks kui maksutulu meetmena.

                     (91)

                     Pärast avalikku erakorralise olukorra deklaratsiooni (33) tõsteti ekspordimaks 2002. aastal otsusega 11/2002 3,5 %-lt 13,5 %ni (34). See otsus sisaldas järgmist väidet: „arvesse võetakse ka põllumajandusliku toodangu rahvusvaheliste hindade võimaliku olulise muutumise mõjusid“ (rõhuasetus lisatud), mis näitab, et see meede võeti eesmärgiga mõjutada sojaubade omamaist hinda võrreldes maailmaturu hinnaga.

                     (92)

                     Määra tõsteti samal aastal veel ehk 13,5 %-lt 23,5 %ni otsusega 35/2002, (35) milles märgitakse, et „seadusega nr 22415 lubatakse kehtestada tarbimiseks mõeldud kaupade import, et stabiliseerida omamaiseid hindasid, kuni need jõuavad sobivale tasemele ja säilitavad pakkumise, mis vastab siseturu vajadustele“. Õigusakti teksti kohaselt olid need meetmed üleminekumeetmete laadi ja ajutised, kuni valitsevad üldised majanduslikud tingimused püsisid. Samas kehtivad need ekspordimaksud endiselt ja on sarnasel tasemel nagu riigi erakorralise olukorra ajal, samal ajal kui teiste teraviljade puhul on ekspordimaks kehtestatud 0 % tasemel (36).

                     (93)

                     2007. aastal alustasid Argentinas tegevust esimesed suured biodiislikütuse tootjad. Sel aastal avaldas Argentina valitsus kaks otsust, millega tõsteti sojaubade ekspordimaks 23,5 %-lt 27,5 %ni (37) ja seejärel veel 35 %ni (38). Mõlemas otsuses märgiti täiendava ekspordimaksu põhjusena, et lisaks nende toodete sise- ja rahvusvahelise nõudluse suurendamisele kasutatakse nende otsustega hõlmatud tooteid (peamiselt sojaubadega seotud tooted) uutes tootmisvaldkondades, tuues sõnaselge näitena biokütused.

                     (94)

                     Lisaks märgiti otsuses 10/2007 (39) sõnaselgelt, et „teraviljade rahvusvahelised hinnad on märkimisväärselt tõusnud […] täiendavate eksporditollimaksude kehtestamist mitmele ülalnimetatud kaubale peetakse sobivaks“ (rõhuasetus lisatud).

                     (95)

                     Otsuses 369/2007 (40) märgiti lisaks sõnaselgelt, et ekspordimaksu tõstmine on vajalik selleks, et „alandada omamaiseid hindasid, kindlustades parema sissetuleku jaotumise ja stimuleerides lisaväärtust“ (rõhuasetus lisatud).

                     (96)

                     2008. aastal kehtestas Argentina valitsus otsusega 125/2008 (41) valem ekspordimaksu fikseeritud summa arvutamiseks sõltuvalt valitsuse (põllumajandusettevõtluse ministeeriumi) poolt iga päev kehtestatud ametlikust FOB-hinnast.

                     (97)

                     Otsuses 125/2008 esitati seejärel järgmine poliitika: „
                           Teraviljade ja õliseemnete rahvusvahelised hinnad on viimastel aastatel märkimisväärselt tõusnud ning nende aastasisesed muutused on olnud väga volatiilsed. Sellise stsenaariumi jätkumine võib avaldada negatiivset mõju majandusele tervikuna, näiteks tekitada kõrged omamaised hinnad
                        , ebaõiglasema jõukuse jaotumise ning kasvava ebakindluse seoses investeerimisotsustega põllumajanduses ja loomakasvatussektoris. Teraviljade ja õliseemnete peamise alarühma suhtes kohaldatavate ekspordimaksude kava kavandatav muudatus on asjakohane vahend ülalnimetatud probleemide lahendamiseks.“ (rõhuasetus lisatud).

                     (98)

                     Samuti 2008. aastal muutis Argentina valitsus otsusega 64/2008 (42) ekspordimaksu arvutamise valemit ja esitas uuesti sõnaselgelt oma poliitilise eesmärgi: „Muutuvate ekspordimaksude kava eesmärk

                           on vähendada teraviljade ja õliseemnete

                        ning nende kõrvalsaaduste

                           rahvusvaheliste hindade tõusu mõju omamaistele hindadele, mis aitab parandada sissetuleku jaotumist
                        .“ (rõhuasetus lisatud).

                     (99)

                     2012. aastal avaldas Argentina valitsus ühisotsuse, milles märgiti, et Argentina on vastu võtnud mitu avalikku poliitikameedet, et tugevdada riigi biodiislikütuse tootmisharu, eriti seaduse nr 26.093 kehtestamisel. Ühisotsuses märgiti lisaks, et biodiislikütuse ja selle segude eksporditollimaksud olid muude õliseemnesektori kõrvalsaaduste suhtes kohaldatavate ekspordimaksudega kooskõlas, võttes arvesse erinevaid tootmiskulusid ja säilitades diferentsiaali, nii et biodiislikütuse tegelik maksumäär oli madalam kui selle peamise sisendi oma, seega edendades Argentinas lisaväärtust ja ergutades biodiislikütuse tootmisharu arengut (43).

                     (100)

                     Ehkki 2015. aasta lõpus kaotas äsja valitud Argentina valitsus muude teraviljade ekspordimaksu, püsis sojaubade ekspordimaks kõrge. Dekreedis nr 133/2015, (44) millega kehtestati ekspordimaksu kaotamine nisult ning korrigeeriti sojaubade ekspordimaksu määra 30 %ni, seati järgmine poliitiline eesmärk: „Sojaubade ja nende kõrvalsaaduste korral ei ole täisistutatud ala suurenemine ja viimase hooaja rekordiline saak ära hoidnud kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemist“ (rõhuasetus lisatud). Väärtusahel on siinkohal seotud muu hulgas biodiislikütuse tootmisharuga.

                     (101)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väidet, et mõju, mida avaldavad sojaubade suhtes kohaldatavad ekspordimaksud biodiislikütuse tootmisele, on selgelt, juhul kui selline mõju üldse esineb, parimal juhul tulu kogumise meetme kõrvalmõju.

                     (102)

                     Komisjon ei nõustunud selle väitega. Dekreete, nagu on osutatud põhjendustes 91–100, ei saa pidada „üksnes poliitiliseks avalduseks“. Need õigusaktid kajastavad korduvalt Argentina valitsuse kavatsust toetada biodiislikütuse tootmisharu, samal ajal kui vastupidi Argentina valitsuse seisukohtadele ei nimetata dekreetides tulu kogumist sojaubade suhtes kehtestatud ekspordimaksu eesmärgina. Üheski õigusaktis, mille Argentina valitsus esitas oma seisukohtade raames, ei viidatud sojaubade ekspordimaksu puhul tulu kogumise funktsioonile.

                     (103)

                     Sojaubade ekspordimaksude kehtestamisega asetab Argentina valitsus sojaubade kasvatajad majanduslikult ebaratsionaalsesse olukorda, mis sunnib neid müüma oma kaupa siseturul madalama hinnaga, kui nad võiksid saada nende ekspordimaksude puudumisel. Seega võetakse neilt ratsionaalne valik ja neid sunnitakse järgima ekspordimaksu poliitilist eesmärki.

                     (104)

                     Seda ebaratsionaalset olukorda süvendasid muud ekspordipiirangud, nagu muude põllumajandustoodete kui sojaubade ekspordikvoodid alates 2006. aastast kuni 2015. aastani, mis pärssis muude teraviljade eksporti ja suunas kasvatajaid jätkama sojaubade (ja mitte muude teraviljade) tootmist ning alandas omamaist hinda veelgi. Sojaubade kasvatajad jätkasid ka oma tootmist ja toodangu kohalikku müüki, sest ladustamine ei ole selle põllumajandussaaduse puhul asjakohane ning seda saadust ei saa keskmise kuni pika aja jooksul säilitada.

                     (105)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et maisi ja nisu ekspordikvoote ei ole kümme aastat kehtinud. Samas tegi komisjon järelduse, et see väide on faktiliselt väär. Otsusega 543/2008 (45) reguleeriti sõnaselgelt muu hulgas ka nisu ja maisi maksimaalsete ekspordikoguste kindlaksmääramist. See meede kehtis kuni 2015. aasta lõpuni (46).

                     (106)

                     Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2009. aastal sojaubade suhtes ajutise impordikeelu, märkides, et imporditud toorainetele tuleks eelistada omamaiseid tooraineid, lisades sellega Argentina tootele rahvusvahelisel turul väärtust, ning et kohalikul tasandil toodetud sisendi ajutine import moonutab seda eesmärki (47). 2012. aastal lõi Argentina valitsus registri sojasektori volitatud ettevõtjatele, kaotades impordikeelu (48). Samas oli endiselt väga koormav importida sojaube Argentinasse kuni selle registri edasistele muudatustele 2016. aastal (49). Impordikeeld koos sojaubade ekspordimaksuga kinnitab Argentina valitsuse poliitilist eesmärki ergutada üleni omamaise biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas kohalikke tooteid tarneahelas. See tekitab Argentinas kunstliku ja valitsuse ergutatud sojaubade tootmise, mis on mõeldud sisetarbimiseks, tagades, et kohalik nõudlus sojaubade järele rahuldatakse kohalike tarnete alusel eesmärgiga saavutada kehtestatud poliitikaeesmärgid.

                     (107)

                     Lisaks sellele on muude põllumajanduskultuuride ekspordipiirangute pikk periood kaasa toonud sojaubade tootmise märkimisväärse kasvu ehk Argentina põllumajanduse nii-öelda sojización'i (50). Isegi pärast ekspordikvootide kaotamist 2015. aastal (51) ei vähenenud sojaubade tootmine märkimisväärselt võrreldes teiste põllumajanduskultuuridega ja on püsinud üsna stabiilne, vt joonis 1.

                        Joonis 1

                        Argentina sojaoa-, maisi- ja nisutoodang saagiaasta kohta

                     Soja
                     Mais
                     Nisu
                     Toodang miljonites tonnides
                     2000/01
                     2001/02
                     2002/03
                     2003/04
                     2004/05
                     2005/06
                     2006/07
                     2007/08
                     2008/09
                     2009/10
                     2010/11
                     2011/12
                     2012/13
                     2013/14
                     2014/15
                     2015/16
                     2016/17
                     2017/18

                        Allikas: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/

                     (108)

                     Lisaks avaldas Argentina valitsus 2017. aastal otsuse, milles kehtestati sojaubade kasvatajatele motivatsioonikava (52) Plan Belgrano tegevuskava osana (53). Plan Belgrano koostati 2016. aastal kui taristu ja tööstuse arendamise kava kümnes Argentina põhjapoolses provintsis, mis on võrreldes ülejäänud riigiga olnud ajalooliselt vähem arenenud. Selle otsusega kehtestati Argentina kümnes kõige vähem arenenud provintsis (54) alates 1. märtsist kuni 31. augustini 2017 sojaubade kasvatajatele rahalised stiimulid ning sellega suunati kasvatajaid sojaubade tootmise juurde ja suurendati sojaubade pakkumist siseturul biodiislikütuse tootmisharu arendamise nimel.

                     (109)

                     Komisjon leidis, et kättesaadavaid tõendeid silmas pidades võttis Argentina valitsus „aktiivsema rolli kui lihtsalt julgustamine“, nagu nõudis apellatsioonikogu (55). Argentina valitsuse võetud meetmed piiravad sojaubade kasvatajate tegevusvabadust, seades faktiliselt piirangud nende toote müügi hinna suhtes tehtavatele äriotsustele.

                     (110)

                     Neil ei lasta maksimeerida nende tulu, mida neil oleks võimalik teenida sojaubade ekspordimaksu puudumise korral (näiteks eksportides oma toodangut, et saada kasu kõrgematest hindadest, või tõstes omamaiseid hindasid), samuti sarnasel määral piiravate meetmete korral.

                     (111)

                     Seda toetavad lisaks dekreedid 133/2015 ja 640/2016, milles Argentina valitsus võtab erimeetmeid, et abistada sojaubade tootmisharu ja selle seonduvat väärtusahelat eesmärgiga panna kogu seonduva väärtusahela konkurentsivõime ja kasumlikkuse vähenemine pöörduma. Seega julgustab või suunab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid siseturu varustamise eesmärgil oma tootmist säilitama, vaatamata asjaolule, et ratsionaalne tarnija kohandaks oma toodangu mahtu ja hindasid olukorras, kus eksport ei ole soodustatud.

                     (112)

                     Nende meetmetega mõjutab Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid sojaube Argentinas hoidma, kuna nad ei saa müüa paremate hindadega, mis kehtiksid Argentinas juhul, kui kõnealuseid meetmeid ei eksisteeriks.

                     (113)

                     Selles mõttes on sisendi tootjad Argentina valitsuse poolt „volitatud“ või „suunatud“ pakkuma kaupu omamaistele sojaubade kasutajatele, st biodiislikütuse tootjatele piisavast väiksema tasu eest. Sojaubade kasvatajatele on tehtud ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Argentinas.

                     (114)

                     Teiste sõnadega – kirjeldatud meetmeid rakendades Argentina valitsus teab, kuidas sojaubade kasvatajad meetmetele reageerivad ja mis tagajärjed sellest tulenevad. Kuigi sojaoa kasvatajad võivad omamaist tootmist veidi alandada, et vastata ekspordimaksudele ja muudele piiravatele meetmetele, näitavad tõendid, et tootmine ei lõppenud, samuti ei vähenenud see oluliselt (vt allpool tabel 1 täiendavad selgitused põhjenduses 139). Komisjon tegi järelduse, et see tuleneb asjaolust, et Argentina valitsus volitab ja suunab sojaubade kasvatajaid jätkama tootmist ja eksporti.

                     (115)

                     Nagu selgitatud, kohandatakse sojaubade kasvatamise sektoris tootmist vaid vähesel määral, mille tulemusena omamaised hinnad langevad. Sellega seoses tehakse mõju kindlaks eelnevalt ja mitte järgnevalt, ja seetõttu ei ole mõju „tahtmatu“. On olemas „tõendatav seos“ poliitika ning asjaomaste eraõiguslike asutuste käitumise vahel, kes tegutsevad vahendajatena valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette sojaubade pakkumise biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

                     (116)

                     Argentina valitsus ise on tunnistanud oma meetmete edu nimetatud poliitilise eesmärgi ehk biodiislikütuse tootmisharu toetamise saavutamisel. 2012. aastal Argentina valitsuse avaldatud ühisotsuses, millele on viidatud allpool, väitis ta, et vastu võetud riiklik poliitika hõlmab mitmeid mehhanisme, et edendada biodiislikütuse tootmisharu. See selgitab edukaid tulemusi selles tootmissektoris, mille peamise sisendi brutomarginaalid ületavad töötlemise etapis 25 % (56). Need marginaalid tunduvad olevat tulenenud suurel määral biodiislikütuse ja sojaubade ekspordimaksude erinevustest.

                     (117)

                     Kokkuvõttes leidis komisjon, et Argentina valitsus oli volitanud või suunanud sojaubade kasvatajaid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

                     (118)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et komisjon laiendas volitamise või suunamise kohaldamisala, rõhutades termineid „stimuleerimine“ ja „suunamine“, samal ajal kui WTO nõuete kohaselt peab vastutuse määramine olema sõnaselge ja kinnitav toiming, olema adresseeritud konkreetsele isikule ning selle eesmärk peab olema konkreetne ülesanne või kohustus. Valitsuse poliitilised avaldused ei saa endast kujutada korraldust ning väidetav korraldus või ülesande andmine ei saa olla tahtmatu või pelgalt valitsuse regulatsiooni kõrvalsaadus.

                     (119)

                     Komisjon ei nõustunud. Nagu on märgitud põhjenduses 117, leidis komisjon põhjenduses 93 osutatud WTO kohtupraktikat silmas pidades, et Argentina valitsus on võtnud selgeid ja kinnitavaid meetmeid, et anda sojaoakasvatajatele ülesanne müüa oma sojaubasid tegelikust maksumusest väiksema tasu eest biodiislikütuse tootmisharule. Valitsuse tegevuse ja sojaoakasvatajate käitumise vahel on „tõendatav seos“, nii et nende tegevust saab seostada Argentina valitsuse tegevusega. Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, et komisjoni leitud tõendeid saaks pidada üksnes Argentina valitsuse poliitilisteks avaldusteks. Eelkõige ei vaidlustanud Argentina valitsus neist avaldustest tulenevate märgitud poliitiliste eesmärkide olemasolu; samuti ei eitanud Argentina valitsus avaldusi, millega tunnustati piiravate meetmete edukust Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetavate poliitiliste eesmärkide saavutamisel. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (120)

                     Peale selle väitis Argentina valitsus, et komisjoni järeldus, et erinevate mehhanismide olemasolu laiemas skeemis, mille Argentina valitsus oli kavandanud, et toetada konkreetset tootmisharu, on oluline, et määrata kindlaks, et tegevuse laad on olulisel määral vale, sest ekspordimaksud ei ole hõlmatud alusmääruse artikli 3 punktidega i–iii (ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga) ning ei kuulu alusmääruse artikli 3 punkti iv alla.

                     (121)

                     Üksnes asjaolu, et ekspordimaksud kui selliseid ei ole alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a sõnaselgelt nimetatud, ei välista seda, et neil võib olla rahalise toetuse laad ning need võivad seega kuuluda subsiidiumi määratluse alla alusmääruse ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu alusel. Komisjon esitas ulatuslikult tõendeid, et sojaubade ekspordimaksu kasutati koos muude instrumentidega vahendina, et motiveerida sojaubade kasvatajaid järgima kehtestatud poliitilisi eesmärke viisil, mis tõi kaasa tasakaalustava subsiidiumi, nagu on määratletud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis a. Kuna Argentina valitsus ei põhjendanud väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saaks käsitada tasakaalustava subsiidiumina, lükkas komisjon väite tagasi.

                     (122)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus põhjenduses 121 esitatud komisjoni järeldusega, et Argentina valitsus ei põhjendanud oma väidet, miks sojaubade ekspordimaksu ei saa pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

                     (123)

                     Kuigi Argentina valitsus väitis uurimise käigus, et ekspordimaksude kehtestamise eesmärk on tulu tekitamine, ei suutnud Argentina valitsus esitada tõendeid selle väite toetuseks mis tahes õigusakti puhul, millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr või muudetakse seda. Olemasolevate tõendite põhjal leidis komisjon, et ekspordimaksud on muu hulgas Argentina valitsuse vahendid biodiislikütuse tootmisharu arengu toetamiseks. Seetõttu jõudis komisjon teistsugusele järeldusele, mida on selgitatud eespool põhjendustes 89–90, ja lükkas tagasi Argentina valitsuse esialgse väite.

                     (124)

                     CARBIO väitis, et komisjon ignoreeris kõrget standardit, mis on nõutav volitamise või suunamise tõendamiseks. Sojaubade kasvatajad võivad vabalt otsustada, kas toota, müüa või eksportida oma sojaubasid. Ühegi sojaubade ekspordimaksu elemendiga ei volitata ega suunata sojaubade tootjaid tegema neid otsuseid.

                     (125)

                     Komisjon ei nõustu, et antud juhul ei ole täidetud volitamise või suunamise standard, nagu on märgitud põhjenduses 82. Pealegi on CARBIO väide, et sojaubade kasvatajad võivad vabalt kehtestada sojaubade hinna, väär. Argentina valitsus selgitas kontrollkäigu ajal, kuidas valitsus kehtestab ekspordiks sojaubade FOB-hinna. Kuna nii sojaubade ekspordihind kui ka omamaine hind on oluliselt allpool maailmaturu hinda, on sojaubade kasvatajate vabadus oma hinna kehtestamisel piiratud. Lisaks eirab CARBIO asjaolu, et ekspordimaks ei ole ainus vahend, mida Argentina valitsus kasutab sojaubade kasvatajate suunamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (126)

                     CARBIO vaidlustas ka komisjoni järelduse põhjenduses 112, et sojaubade kasvatajad ei saa müüa parema hinnaga, mis valitseks Argentinas, kui kõnealuseid meetmeid ei oleks, viidates kaubanduskomisjoni uuringule, milles väidetakse, et sojaubade ekspordimaksu kaotamine tooks kaasa kodumaiste sojaubade hinnatõusu ainult 1,2 % võrra (57).

                     (127)

                     Komisjon märkis, et ajakirjas „American Journal of Agricultural Economics“ (58) avaldatud uuringu kohaselt võib sojaubade riigisisene hind ekspordimaksu puudumisel olla palju suurem – kuni 26,0 %. Peale selle viidati CARBIO osutatud uuringus ka sellele, et sojaubade ekspordimaksu tühistamine tooks kaasa sojaubade maailmaturu hinna 18 %-lise languse. See tähendab, et 23,5 %lise ekspordimaksu teoreetilise kaotamisega oleks Argentina hinna ja maailmaturu hinna erinevus peaaegu kõrvaldatud.

                     (128)

                     Seepärast kordas komisjon järeldust, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse kasvatama ja müüma sojaube Argentinas, ilma et neil lubataks müüa parema hinnaga, mis kehtiks Argentinas nende meetmete puudumisel.

                     (129)

                     Pärast lõplikku avalikustamist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma väiteid, et:

                                 —

                                 puuduvad meetmed, mis sunniksid kodumaiseid sojaoatootjaid müüma sojaube riigisiseselt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

                                 —

                                 sojaoakasvatajad võivad määrata oma sojaubade hinna;

                                 —

                                 sojaubade ekspordimaksudega ei kaasne rahalist toetust; mis tahes ekspordimaksud, mida kohaldatakse sojaubade suhtes biodiislikütuse tootmisel, kujutavad endast parimal juhul tulukogumise meetme kõrvalmõju;

                                 —

                                 sojaubade ekspordimaksude laadi ja tulude kogumise eesmärk ei ole seotud väidetava volitamise või suunamisega; ning

                                 —

                                 seetõttu ei saada kasu.

                     (130)

                     Argentina valitsus ja CARBIO ei nõustunud ka sellega, kuidas komisjon tõlgendas mõisteid „volitama“ ja „suunama“. Argentina valitsus väitis, et komisjoni hinnang rahalisele toetusele on väga sarnane nn mõjupõhise lähenemisviisiga, mille WTO kohtupraktika on selgesõnaliselt ja kategooriliselt tagasi lükanud.

                     (131)

                     CARBIO väitis veel, et sojaubade praegune maailmaturuhind ei kajasta seda, milline oleks Argentina sojaubade hind ilma ekspordimaksuta.

                     (132)

                     Kuna Argentina valitsus ja CARBIO kordasid varem esitatud väiteid, kuid ei põhjendanud neid, lükkas komisjon need tagasi.

               3.2.2.3.   Eraõiguslike asutuste volitamine või suunamine alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses

                     (133)

                     Seejärel hindas komisjon, kas Argentina sojaubade kasvatajad on eraõiguslikud asutused, kes on volitatud või suunatud Argentina valituse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

                     (134)

                     Valimisse kaasatud Argentina eksportivad tootjad ostsid kogu sojaoa, mida kasutati biodiislikütuse tootmisel, omamaistelt allikatelt. Sojaube osteti eraõiguslikelt sojaubade kasvatajatelt, välja arvatud väike kogus sojaube, mis osteti riigi osalusega äriühingult YPF.

                     (135)

                     Seega leidis komisjon kättesaadava teabe põhjal, et kõik sojaubade kasvatajad on erasektori asutused, keda Argentina valitsus on volitanud alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma sojaube piisavast väiksema tasu eest.

               3.2.2.4.   Sojaubade pakkumine sojaubade kasvatajate poolt piisavast väiksema tasu eest

                     (136)

                     Järgmise sammuna kontrollis komisjon, kas sojaubade kasvatajad viisid ka tegelikult ellu Argentina valitsuse poliitikat ja pakkusid sojaube piisavast väiksema tasu eest. Selleks oli vaja teha Argentina turu arengut käsitlev üksikasjalik analüüs, tuginedes sobivale võrdlusalusele. Komisjon otsustas kooskõlas põhjenduses 64 toodud järeldustega osaliselt kasutada kättesaadavaid fakte, et määrata kindlaks, kas sojaubade kasvatajad on pakkunud sojaube piisavast väiksema tasu eest.

                     (137)

                     Põhjendustes 84–116 kirjeldatud meetmekogumi kaudu innustas Argentina valitsus sojaubade kasvatajaid müüma kohalikul tasandil madalamate hindadega kui muidu (st nende meetmete puudumisel oleks sojaubade kasvatajad eksportinud sojaube oluliselt kõrgema maailmaturu hinnaga või oleks lihtsalt kohandanud oma pakkumist turupiirangutega). Ent sojaubade kasvatajad ei teinud seda tingituna Argentina valitsuse poliitikast ergutada biodiislikütuse tootmisharu järgmiste etappide arengut.

                     (138)

                     Nagu näidatud tabelis 1, töödeldakse praktiliselt kogu omamaine sojaubade toodang purustamise teel sojaõliks. Sojaubade tootmist, eksporti, importi ja siseturul purustamist käsitlevad andmed on aastate lõikes järgmised:

                        Tabel 1

                        Argentina sojaubade, sojaõli ja biodiisli tootmine

                                 Sojaubade tootmine (tonnides)

                                 Sojaubade eksport (tonnides)

                                 Sojaubade import (tonnides)

                                 Sojaubade purustamine (tonnides)

                                 Sojaõli tootmine (tonnides)

                                 Sojaõli omamaine tarbimine (tonnides)

                                 Biodiislikütuse tootmine (tonnides)

                                 2007

                                 47 482 787

                                 11 843 248

                                 2 245 391

                                 36 268 044

                                 6 962 206

                                 474 078

                                 2008

                                 46 238 890

                                 11 733 588

                                 2 891 771

                                 31 709 219

                                 6 024 101

                                 1 078 022

                                 711 864

                                 2009

                                 30 989 474

                                 4 292 321

                                 823 924

                                 30 285 623

                                 5 772 026

                                 1 348 922

                                 1 179 103

                                 2010

                                 52 676 218

                                 13 616 012

                                 189

                                 36 824 921

                                 7 000 075

                                 2 118 336

                                 1 820 385

                                 2011

                                 48 878 774

                                 10 420 216

                                 12 862

                                 37 339 854

                                 7 113 681

                                 2 996 512

                                 2 429 964

                                 2012

                                 40 100 197

                                 6 158 407

                                 1 428

                                 33 333 313

                                 6 353 359

                                 2 841 121

                                 2 456 578

                                 2013

                                 49 306 202

                                 7 784 236

                                 1 615

                                 34 040 869

                                 6 432 942

                                 2 448 560

                                 1 997 809

                                 2014

                                 53 397 720

                                 7 360 901

                                 2 227

                                 37 936 186

                                 7 096 392

                                 3 184 146

                                 2 584 290

                                 2015

                                 61 446 556

                                 11 509 272

                                 566

                                 40 940 319

                                 7 895 905

                                 2 407 954

                                 1 810 659

                                 2016

                                 58 799 258

                                 8 910 323

                                 853 849

                                 44 482 510

                                 8 670 493

                                 3 137 953

                                 2 659 275

                                 2017

                                 54 971 626

                                 7 369 126

                                 1 897 833

                                 41 824 091

                                 8 065 602

                                 3 264 784

                                 2 871 435

                                    Allikas: Argentina valitsuse esitatud andmed, mis on saadud erinevatest avalikult kättesaadavatest Argentina andmebaasidest.

                     (139)

                     Nagu näha tabelis 1, suurenes sojaubade tootmine 26,7 miljonilt tonnilt 2001. aastal 40,5 miljoni tonnini 2006. aastal (59). Sojaubade ekspordimaksu tõstmine ei toonud kaasa sojaubade tootmise vähenemist, vaid majanduslikust seisukohast ebaratsionaalse suurenemise. Tõepoolest – ilma Argentina valitsuse loodud eri meetmete tekitatud stiimuliteta kohaneksid tarnijad, kelle suhtes kehtivad ekspordipiirangud, turutingimustega. Samas käesoleval juhul saavad sojaubade kasvatajad oma tootmise vähendamise asemel ka pigem kasu poliitilisest eesmärgist ergutada ja arendada konkurentsivõimelist biodiislikütuse tootmisharu, mis omakorda nõudis seda, et biodiislikütuse tootjatele tehakse sojaubade kogused kättesaadavaks rahvusvahelistest hindadest madalamate hindadega.

                     (140)

                     Suundumust kajastab joonis 2 (tonnides).

                        Joonis 2

                        Sojaubade töötlemine Argentinas

                     Sojaubade purustamine
                     Sojaubade import
                     Sojaubade eksport
                     Sojaubade tootmine
                     2017
                     2016
                     2015
                     2014
                     2013
                     2012
                     2011
                     2010
                     2009
                     2008
                     2007

                        Allikas: põhjenduse 138 tabelis esitatud andmed.

                     (141)

                     Tabel 1 ja joonis 2 näitavad, et praktiliselt kogu sojaubade toodang, mis tarbiti siseturul, läks purustamisele ning saadud sojaõli tarbiti siseturul peamiselt biodiislikütuse tootmisel.

                     (142)

                     CARBIO väitis pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et komisjoni arvates kasutatakse kõiki siseturul müüdavad sojaubasid ainult biodiisli tootmiseks. Komisjon leidis, et nii see ei ole. Nagu on märgitud põhjenduses 141, müüakse sojaube kodumaiselt sojaõli ja sojajahu tootmiseks. Saadud sojaõli kasutatakse biodiisli tootmiseks, sest Argentinas ei ole sojaõli jaoks märkimisväärset kodumaist turgu. Teatav osa sojaõlist ja sojajahust eksporditakse.

                     (143)

                     Peale selle toimub sojaubade eksport üksnes siis, kui omamaine tarbimine nii sojaubade purustamiseks kui ka biodiislikütuse tootmiseks on täielikult rahuldatud. Tabel 1 ja joonis 2 näitavad ka sojaubade olematut või väga piiratud importi ekspordipiirangute kohaldamise aastatel. Seda kinnitab ka valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul täheldatud ärimudel. Tõepoolest mitte ükski neist ei importinud sojaube biodiislikütuse tootmiseks. Nad importisid sojaube pigem üksnes oma purustamistehastes kasutamiseks ning seejärel eksportisid Argentinast kogu saadud sojaõli ja -jahu.

                     (144)

                     Järelikult on Argentina valitsuse meetmete põhieesmärk saavutatud: siseturul toodetud sojaoad on täielikult rahuldanud nõudluse omamaise biodiislikütuse tootmiseks vajaliku sisendi järele, kahjustades neid sojaubade tootjaid, kes pigem optimeeriksid oma kasumit ja kas ekspordiksid kogu oma toodangu või müüksid siseturul kõrgemate hindadega, kui ekspordipiiranguid ei esineks.

                     (145)

                     Asjaomase WTO menetluspraktika kohaselt, mida on selgitatud eelkõige põhjenduses 78, peaks enamikul juhtudel esinema teatav valitsuse ähvardus või stiimul sisendi tarnijatele, et tõendada volitamise ja suunamise olemasolu. Kaalutlusõiguse andmine ei välista automaatselt seda järeldust. See juhtumipõhine analüüs tugineb tõenditele. Käesoleval juhul on asjaolu, et eksport on üsna piiratud väga rahvusvahelisel toormeturul, kus Argentina on üks juhtivaid sojaubade tootjaid, märkimisväärne, eelkõige võttes arvesse, et hind on rahvusvahelisel turul märkimisväärselt kõrgem kui Argentina omamaine hind (vt joonis 3 põhjenduses 158).

                     (146)

                     Argentina õigusaktides sisalduvad tõendid (vt põhjendused 91–99) näitavad, et Argentina valitsuse poliitiline eesmärk on arendada ja edendada suurema lisaväärtusega järgmisi tootmisetappe, sealhulgas biodiislikütuse tootmist. Lisaks märkis Argentina valitsus selgelt oma eesmärgina kaitsta järgmisi tootmisetappe rahvusvaheliste hindade tõusu eest.

                     (147)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon ei esitanud tõendeid seisukoha kohta, et sojaubade tootjad pigem optimeeriksid oma kasumit.

                     (148)

                     Kuna komisjon ei saanud sojaoakasvatajatelt otsest teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 61–64, eeldas komisjon, et sojaoakasvatajad on turumajanduse tingimustes tegutsevad ratsionaalsed ettevõtjad, kes optimeeriksid võimaluse korral oma kasu. Seepärast peetakse ebaratsionaalseks otsuseks suurendada sojaubade tootmist, kui hinnad on madalad tingituna suuremast ekspordimaksust. Asjaolu, et sojaubade kasvatajad tarnivad jätkuvalt sojaube, hoolimata eri piiravatest meetmetest, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, tuleneb Argentina valitsuse võetud meetmetest, millega stimuleeritakse sojaubade kasvatajaid kui üksuseid, mis rakendavad märgitud poliitikaeesmärke, et toetada biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (149)

                     Argentina valitsus väitis, et ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et sojaubade töötlemist on Argentinas mingil viisil muudetud tingituna sojaubade ekspordimaksudest.

                     (150)

                     Komisjon ei nõustunud. Komisjon tuletab kõigepealt meelde, et Argentina valitsus ei aidanud komisjonil hankida vajalikku teavet sojaubade kasvatajatelt, et paremini hinnata nende käitumist. Seega leidis komisjon, et kättesaadava teabe alusel muutsid Argentina valitsuse meetmed (sealhulgas ekspordimaks) sojaubade kasvatajate käitumist, et saavutada Argentina valitsuse kavandatav mõju. Nagu võib näha tabelist 1, siis hoolimata sojaubade ekspordimaksu tõstmisest 2007. aastal, st biodiislikütuse ulatusliku tootmise alguses, suurenes sojaubade tootmine märkimisväärselt. Peale selle on sojaõli eksport samal ajavahemikul asendatud suures ulatuses biodiisli ekspordiga, mis näitab, et Argentina valitsuse meetmed on stimuleerinud struktuurset muudatust, et suurendada biodiislikütuse tootmisharu konkurentsivõimet. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

                     (151)

                     Samuti on selge, et mitmeid väikseid sojaubade tootjaid (ligikaudu 64 000) innustab see poliitika müüma peaaegu kogu oma toodangu siseturul ja madalama hinnaga, kui nad oleksid muidu saanud rahvusvahelistel turgudel, ehkki Argentina valitsus ei ole ametlikult takistanud neil oma tooteid eksportimast. Puuduvad tõendid, et Argentina valitsus üritab mingil viisil otse või kaudselt julgustada ja/või aktiivselt toetada ekspordi kasvu ja seega sojaubade tootjate kasumi maksimeerimist, hoolimata sojaube kasvatavate väikeste põllumajandusettevõtjate teadaolevatest raskustest välisriigist klientide leidmisel, võõrkeeles rääkimisel ja kõikide koormavate ekspordi jaoks vajalike haldusformaalsuste täitmisel.

                     (152)

                     Kuna toimikus puuduvad vastupidised tõendid ja arvestades Argentina valitsuse piisava koostöö puudumist selles küsimuses asjakohaste tõendite ja teabe esitamisel, tegi komisjon järelduse, et need tõendid näitavad, et sojaubade kasvatajaid motiveeritakse pigem müüma oma toodangut siseturul järgmiste tootmisetappide, sealhulgas biodiislikütuse tootjate kasuks kui maksimeerima oma tulu, otsides muid viise, nagu oma tootmismahu korrigeerimine või isegi teist liiki tootmisele (nt muudele teraviljadele) ümberlülitumine.

                     (153)

                     Asjaolu, et sojaubade kasvatajatel on vähemalt formaalselt endiselt teatav kaalutlusõigus müüa välisriigis ning et toimus väga väikeses mahus eksport, ei nõrgesta peamist järeldust nende volitamise või suunamise olemasolu kohta kooskõlas WTO menetluspraktikaga DRAMSi asjas (60).

                     (154)

                     Järgmiseks analüüsis komisjon sojaubade tarnimise mõju, mis tuleneb Argentina valitsuse võimalikest meetmetest Argentina sojaubade omamaise hinna suhtes.

                     (155)

                     Komisjon kasutas sojaubade keskmist omamaist hinda Argentinas, mis põhineb Buenos Airese teraviljabörsi kuuandmetel Rosario, Bahia Blanca ja Quequeni kohta, mille on esitanud põllumajandusettevõtluse minister riigi tasandil.

                     (156)

                     Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid mõnel määral sojaube. Ehkki äriühingud ei kasutanud seda imporditud toodet biodiislikütuse tootmiseks – seda kasutati sojaõli valmistamiseks, mis seejärel eksporditi, võib selle impordi hinda pidada tüüpiliseks, sest sojaube imporditi purustamiseks ja reeksporditi sojaõlina ning nende hind kajastas sojaubade maailmaturuhinda.

                     (157)

                     Nende omamaist hinda võrreldi sojaubade keskmise FOB impordihinnaga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt iga kuu.

                     (158)

                     Joonisel 3 on näidatud hinnakõikumised vaatlusalusel perioodil ning hindade erinevus protsentides Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna vahel.

                        Joonis 3

                        Argentina omamaine hind võrreldes maailmaturu hinnaga

                     Maailmaturu hind (Argrentina peesot tonni kohta)
                     Hindade erinevus (%)
                     Argentinia omamaine hind (Argrentina peesot tonni kohta)
                     2017M11
                     2017M09
                     2017M07
                     2017M05
                     2017M03
                     2017M01
                     2016M11
                     2016M09
                     2016M07
                     2016M05
                     2016M03
                     2016M01
                     2015M11
                     2015M09
                     2015M07
                     2015M05
                     2015M03
                     2015M01

                        Allikas: Bloomberg ja Argentina valitsuse esitatud väited, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel andmetel.

                     (159)

                     Joonisel 3 on näidatud Argentina omamaise hinna ja maailmaturu hinna erinevus, mida võib selgitada peamiselt sojaubade ekspordimaksuga. Argentina valitsuse suunav poliitika takistab sojaubade tootjatel teenimast kasumit, tuginedes maailmaturu hindadele. Sojaubade kasvatajad jäetakse tegelikult ilma ratsionaalsest võimalusest müüa rahvusvahelistel turgudel palju kõrgema hinnaga.

                     (160)

                     Selle asemel teenivad nad nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul võrreldava kasumi, mis tuleb selle arvelt, et omamaiseid hindasid alandatakse ekspordimaksu võrra. Seega alandab Argentina valitsus omamaiseid hindasid siseturu töötleva tööstuse kasuks.

                     (161)

                     Argentina valitsus tegeleb suunamisega, jättes sojaubade kasvatajad ilma ratsionaalsest võimalusest. Pealegi nagu jooniselt näha võib, ei ole omamaiste ja rahvusvaheliste hindade erinevus jäänud üksnes oluliseks, vaid on ka kaitsnud biodiislikütuse tootmisharu ja kõiki teisi järgmisi tootmisetappe (näiteks purustajaid, kes on peamiselt lõimitud biodiislikütuse tootjatega) rahvusvahelisel turul esinenud suurimate hinnatõusude eest.

                     (162)

                     Seega on Argentina valitsuse meetmed saavutanud oma eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi, nimelt alandada omamaiseid hindasid rahvusvaheliste hindade tõusu korral, tekitades kasu omamaisele lisaväärtusega tootmisharule, sealhulgas biodiislikütuse sektorile.

                     (163)

                     Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et Argentina sojaoakasvatajaid oli volitatud või suunatud tarnima sojaube omamaisele biodiislikütuse tootmisharule piisavast väiksema tasu eest.

               3.2.2.5.   Ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus, ja praktika, mis ei erine tegelikult valitsuste tavapärasest praktikast

                     (164)

                     „Tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi osas, mida vaekogu ei ole veel täpsemalt selgitanud, (61) arvas komisjon, et riigi territooriumil oleva tooraine pakkumine riiklikele äriühingutele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. Üldise rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel suveräänne õigus oma loodusvarade üle. Neil on küll suur kaalutlusõigus otsustamaks, kuidas oma loodusvarade kasutamist korraldada, kuid tavapäraselt kasutatakse siin valitsuse reguleerimispädevust. Seoses sellega pole oluline, kas valitsus tavapäraselt täidaks seda funktsiooni või mitte (62). Seepärast leidis komisjon, et Argentina territooriumil kasvatatud sojaubade pakkumine Argentina biodiislikütuse tootmisharule on tavapäraselt valitsuse ülesanne.

                     (165)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO vastuväite komisjoni otsusele, et riiki tuleb pidada vastutavaks otsuste eest, mille on teinud eraomandisse kuuluvad ja selles riigis kasvatatud sojaubade tarnijad. Selleks et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi, väitis CARBIO, et kõik otsused sojaubade kohta tuleb langetada avalikuks otstarbeks. Siiski selgitas CARBIO oma vastuses, et „riik võib võtta meetmeid seoses loodusvaradega“. See kinnitab komisjoni seisukohta, et see suveräänsus realiseerub tavaliselt valitsuse regulatiivses õiguses korraldada riigi loodusvarade kasutamist. Seetõttu ei ole vaja, et kõik otsused sojaubade kohta võetaks vastu avalikuks otstareks, et täita „tavapäraselt täidetavate ülesannete“ kriteeriumi. Vastasel juhul võiks selliseid üksusi pidada „avaliku sektori asutusteks“ ja omistada nende tegevus riigile, mis ei vasta ei volitamise ega suunamise stsenaariumile. Viimasel juhul puudub vajadus, et kõik erasektori asutuste toimingud saab omistada riigile, vaid tuleb kontrollida üksnes konkreetset meedet (st sisendi pakkumine piisavast väiksema tasu eest). Seega lükkas komisjon selle väite tagasi ning tegi järelduse, et tooraine, näiteks sojaubade pakkumine avalikes huvides olevate eesmärkide saavutamisel (näiteks biodiisli tootmisharu arendamine) on ülesanne, mida tavapäraselt täidab valitsus.

                     (166)

                     Kriteeriumi „ei erine tegelikkuses“ osas märkis komisjon, et sõnastus pärines vaekogu 1960. aasta aruandest artikli XVI:5 kohase läbivaatamise kohta, milles kasutati samalaadset sõnastust tootja rahastatud tasude puhul, mida ei peetud tegelikkuses erinevaks valitsuse maksustamis- ja subsideerimispoliitikast (63). Seda arvesse võttes eeldab see kriteerium positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõigusliku asutuse poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. Komisjon leiab, et see tingimus on täidetud. Selle asemel et tarnida sisendit otse biodiislikütuse tootmisharule eesmärgiga saavutada Argentina valitsuse riiklikud poliitilised eesmärgid ergutada biodiislikütuse tootmisharu arengut, sealhulgas selle tootmisharu ekspordipotentsiaali, motiveerib Argentina valitsus mitmete meetmete kaudu erasektori asutusi tegema seda Argentina valitsuse eest.

                     (167)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et komisjon ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et Argentinas eraomandis oleval maal kasvatatud sojaubade tootmise ja müügiga tegelevate eraõiguslike tarnijate poolt tehtud otsused kajastaksid Argentina valitsuse tavapäraselt täidetavaid ülesandeid.

                     (168)

                     Nagu märgitud põhjenduses 164, leidis komisjon, et riiklike ettevõtete varustamine riigis asuva toorainega on ülesanne, mida tavaliselt täidab valitsus. Ei Argentina valitsus ega CARBIO ei esitanud selle järelduse ümberlükkamiseks ühtegi sisulist argumenti ega tõendit ning seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Argentina valitsus kasutab sojaoakasvatajaid, et saavutada konkreetne poliitiline eesmärk, mis ei erine sellisest olukorrast, kus Argentina valitus on ise otseselt sojaubade kasvataja.

               3.2.2.6.   Järeldus

                     (169)

                     Mitmete meetmete, sealhulgas ekspordimaksude, kvantitatiivsete piirangute, omamaistele tootjatele antud subsiidiumide ja riikliku poliitika avaldamise kaudu motiveeris Argentina valitsus omamaiseid sojaubade tootjaid müüma sojaube kohalikul tasandil ning volitas ja suunas neid tarnima seda toorainet Argentinas piisavast väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli Argentina omamaise sojaubade turu moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi ehk biodiislikütuse tootmisharule. Ülesannet pakkuda sojaube piisavast väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus, pidades silmas riiklikku eesmärki toetada biodiislikütuse tootmisharu, ning sojaubade kasvatajate ja tootjate sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast, püüdes saavutada sarnaseid poliitilisi eesmärke muus vormis toetuse (näiteks toetuste või saamata jäänud tulu) kaudu.

                     (170)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et Argentina valitsus andis kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mida on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

               3.2.2.7.   Hinna- või sissetulekutoetus

                     (171)

                     Komisjon leiab, et sellised kategooriad nagu „rahaline toetus“ ja „sissetuleku- või hinnatoetus“ ei ole vastastikku välistavad. Tegelikult on apellatsioonikogu kinnitanud, et „mitmeid valitsuse meetmeid, mis suudavad pakkuda subsiidiume [nii-öelda rahalise toetuse alusel], on veelgi laiendatud mõistega „sissetuleku- või hinnatoetus“ artikli 1 punkti 1 a lõikes 2“ (64). See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (65).

                     (172)

                     1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikkel XVI hõlmab „igasuguseid subsiidiume, sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“.

                     (173)

                     Väljend „igas vormis“ viitab selle kategooria laiale kohaldamisalale selles mõttes, et see hõlmab kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse. Selles mõttes viitab sõna „vormi“ sõnaraamatu tähendus „ühele mitmest viisist, kuidas asi eksisteerib või esineb; liik, laad, variant“ aga ka „viis, meetod“ (66). Seega hõlmab väljend „igas vormis“ igat viisi või meetodit, millel valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust.

                     (174)

                     „Toetus“ tähendab „millegi edule kaasa aitamist või millegi väärtuse säilitamist“ (67). Terminit „toetus“ kasutatakse sageli põllumajanduse kontekstis, viidates valitsuse toetusprogrammidele (68). Käesoleval juhul viitab termin „toetus“ WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a lõikes 2 valitsuse tegevusele, mis aitab hindade või kellegi saadava sissetuleku väärtuse säilitamisele.

                     (175)

                     Lisaks tähendab viide „1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses“ igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis otse või kaudselt suurendab „mis tahes“ toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendab selle toote importi tema territooriumile. Seda võimalikku või tegelikku mõju on sõnaselgelt käsitletud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklis XVI:1: „… sealhulgas igas vormis sissetuleku- või hinnatoetust, mis toimib otse või kaudselt selliselt, et see suurendab mis tahes toote tema territooriumilt eksporti või vähendab selle toote tema territooriumile importi“.

                     (176)

                     Kokkuvõttes hõlmab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkt b mis tahes vormis valitsuse meetmeid, mis otse või kaudselt tagavad isikule sissetuleku- või hinnatoetuse ning millel on võimalik või tegelik mõju (69) suurendada mis tahes toote eksporti WTO liikme territooriumilt või vähendada selle importi tema territooriumile. See tõlgendus on ka kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu eseme ja eesmärgiga „suurendada ja edendada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe põhimõtteid seoses nii subsiidiumide kui ka tasakaalustavate meetmete kasutamisega“ (70).

                     (177)

                     Kooskõlas selle tõlgendusega võib lisaks selle kontrollimisele, kas Argentina valitsuse vastu võetud meetmeid saaks iseloomustada rahalise toetusena kaupade pakkumise vormis piisavast väiksema tasu eest, analüüsis komisjon ka seda, kas Argentina valitsuse meetmeid võiks iseloomustada ka sissetuleku- või hinnatoetusena, mis kuulub alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b alla. Seda tehes kontrollis komisjon kõigepealt, kas Argentina valitsus kavatseb toetada biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist; teiseks seda, mis liiki meetmed võttis Argentina valitsus biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks; ning kolmandaks, kas need meetmed kvalifitseerusid „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses.

                     (178)

                     Argentina valitsus ja CARBIO väitsid pärast teabedokumendi avalikustamist, et komisjon tugines alusmääruse artikli 3 lõike 1 punktis b kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ lubamatult laiale tõlgendusele, väites, et see hõlmab „kõiki vorme, mis otse või kaudselt tagavad sissetuleku- või hinnatoetuse“ ning „igat viisi või meetodit, millega valitsus annab kellelegi sissetuleku- või hinnatoetust“.

                     (179)

                     Komisjon lükkas selle väite tagasi. Otsus tehti kooskõlas WTO kohtupraktikaga ja „sissetuleku- või hinnatoetuse“ tõlgendusega. Nagu on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 186–195, ei uurinud komisjon ainult Argentina valitsuse võetud meetmete mõju, vaid analüüsis põhjalikult ka Argentina valitsuse võetud meetmete poliitilisi eesmärke ning nende olemust ja ülesehitust, järeldades, et biodiisli ja sojaubade hind Argentina siseturul „hõlmab valitsuse otsest sekkumist turule, et määrata kindlaks kauba hind konkreetsel tasandil“ (71). Argentina valitsuse järgitavate poliitiliste eesmärkide tõttu on omamaised biodiisli hinnad võrreldes eksporditud biodiisli hinnaga kunstlikult kõrgel tasemel, mis toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu (vt põhjendused 189 ja 195). Samal ajal kehtestatakse sojaubade hind kunstlikult madalal tasemel sojaubade ekspordimaksu kaudu, mis samuti toetab omamaist biodiislikütuse tootmisharu.

                     (180)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni tõlgendusega, et „rahalise toetuse“/„sissetuleku- või hinnatoetuse“ kategooriad ei ole vastastikku välistavad, kuna subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 on kasutatud sidesõna „või“.

                     (181)

                     Põhjenduses 171 selgitas komisjon, miks ta ei pidanud neid kategooriaid teineteist vastastikku välistavateks. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu teksti sõna „või“ lihtne keeleline selgitus ei muutnud komisjoni arutluskäiku ja seetõttu lükati väide tagasi.

                     (182)

                     Argentina valitsus kordas oma väidet, et komisjoni järelduste aluseks on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunktis 2 kasutatud mõistete „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetus“ ebakohaselt lai tõlgendus, ning et ekspordimaksukorra kohaldamiseks artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti 2 kohaselt kohaldab komisjon „mõjupõhist lähenemisviisi“, mis ei ole kooskõlas WTO kohtupraktikaga.

                     (183)

                     Kuna Argentina valitsus ei esitanud uusi tõendeid komisjoni järelduste ümberlükkamiseks, lükkas komisjon väited tagasi.

                     (184)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidles CARBIO vastu ka komisjoni järeldustele sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta, tsiteerides enda kasuks apellatsioonikogu aruande „China – GOES“ üht muud osa (72). CARBIO hinnangul ei hõlma sissetuleku- ja hinnatoetus hõlma olukordi, kus „hindade liikumine on mingi muu valitsusepoolse sekkumise kaudne mõju“ (73).

                     (185)

                     Komisjon leidis, et CARBIO viide „China – GOES“ kohtupraktikale ei ole käesoleval juhul asjakohane, kuna järeldused sissetuleku- või hinnatoetuse kohta ei põhine kaudsetel hindadel, vaid Argentina valitsusele omistatavatel kavandatud meetmetel, mille eesmärk on hinnaefekt, mis toetab biodiislikütuse tootmisharu. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               3.2.2.8.   Argentina valitsuse kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu

                     (186)

                     Põhjendustes 89–100 osutatud õigusaktid näitavad, et Argentina valitsusel on sõnaselge poliitika toetada omamaise biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arendamist. Eelkõige kehtestas Argentina valitsus 12. mai 2006. aasta seaduse 26.093 (74) kaudu korra, et edendada biokütuste, sealhulgas biodiislikütuse kodumaist tootmist ja kasutamist. Selle seadusega luuakse jõustamisasutus, mille roll on edendada ja kontrollida jätkusuutlikku biodiislikütuse tootmist ja kasutamist (75). Peale selle määratakse selle seadusega kindlaks, et põllumajandus-, loomakasvatus-, kalandus- ja toiduainetalitus edendab teravilju, mis on mõeldud biokütuste tootmiseks, mis aitavad kaasa põllumajandussektori tootmise mitmekesistamisele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate talitus edendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt kapitalivarade omandamist, mis on mõeldud biokütuse tootmiseks, ning teaduse, tehnoloogia ja tootmisinnovatsiooni talitus edendab teadusuuringuid, koostööd ja tehnosiiret väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning riigi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisüsteemi asjaomaste institutsioonide vahel (76).

                     (187)

                     Argentina valitsus on andnud selget toetust alates 2001. aastast, kui dekreet 1396 (77) jõustus. Selle dekreediga kehtestati biodiislikütuse konkurentsivõime kava, mis vabastas tootjad maksudest „et edendada biodiislikütuse arengut“ ning milles märgiti „et vedelkütuste ja maagaasi maksukomponent on peamine töövahend majanduslike signaalide saatmiseks“ (rõhuasetus lisatud). Seda kava toetas 2001. aastal kütuste valdkonna asekantsler, kes kinnitas biodiislikütuse tootjate projektide edendajatele, et biodiislikütus jääb maksuvabaks kütuseks, ning kinnitas Argentina valitsuse rolli, lubades kehtestada stabiilse reguleeriva raamistiku ja teatada, et biodiislikütuse projektidele tagatakse kasu, mis tuleneb tööstusliku edendamise korrast ja eelistest. Ta teatas lisaks, et biodiislikütuse arendamisel on põhiroll põllumajandustootjatel (78).

                     (188)

                     Omamaise biodiislikütuse edendamist konsolideeriti 2004. aastal resolutsiooniga 1156, millega loodi riiklik biokütuste programm, (79) mis edendas omamaise biodiislikütuse tootmisharu tehnoloogilist arengut majandus- ja tootmisministeeriumi poolt (80). Argentina valitsus pidas omamaise biodiislikütuse tootmisharu edendamist selgelt Argentina makromajandusmudeli osaks (81).

                     (189)

                     Centro de Economia Internacional teatas 2011. aastal, (82) et omamaise biodiislikütuse arendamise eesmärk on pigem suurendada soja lisaväärtust kui vähendada fossiilkütuste kasutamist. Selle uurimisasutuse esitatud põhjused biodiislikütuse tootmisharu arendamiseks olid muu hulgas kasvav võimalus tarnida välisturgude vajadustele vastavas mahus ning eksporditollimaksude erinevused, mis edendas suurema lisaväärtusega tootmist kui põhitoodete, näiteks sojaoa puhul (83).

                     (190)

                     Peale selle tehti uuringus, mille viis 2011. aastal läbi valitsusasutus ehk riiklik põllumajandustehnoloogia instituut (84) (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA), järeldus, et „biodiislikütuse turul on tavaline, et riik stimuleerib seda erinevatel põhjustel erinevate poliitikate kaudu“, „teisisõnu on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning ilma riigi sekkumiseta kaotab see majandusliku olulisuse“, ning et „ilmselge järeldus on see, et biodiislikütus ei tundu edendavat sojaubade tootmist, vaid et kehtib vastupidises suunas põhjuslik seos“.

                     (191)

                     See toetus on jätkunud ka pärast uurimisperioodi, sest 2018. aasta veebruaris leppisid energeetikaminister, Santa Fe kuberner ja CARBIO kokku, et nad loovad ühise töörühma, et paremini kujundada ja arendada biodiislikütuse riiklikku strateegiat (85).

                     (192)

                     2010. aastal kehtestas Argentina valitsus siseturu jaoks segamiskorralduse, nõudes Argentina kütuseettevõtetelt, et nad ostaksid biodiislikütust ja segaksid seda enne müüki mineraaldiislikütusega (86). See segamiskorraldus kehtestati koos Argentina valitsuse ja biodiislikütuse tootjate vaheliste biodiislikütuse tarnelepingutega alates 2010. kuni 2015. aastani. Need tarnelepingud kehtestati „tingituna biokütuste riigi energiakavasse lisamise tähtsusest“ ning see oli seega „vajalik, et kehtestada selged suunised, mis tagavad tõhusalt ja tulemuslikust riigi täitevvõimu välja pakutud eesmärkide saavutamise“ (87) ning lisaks „võttes arvesse riigi eesmärke edendada põllumajandustööstuse tegevust, luues lisaväärtust toorainetele, mis on toodetud riigi territooriumil“ (88).

                     (193)

                     Nagu on arutatud põhjendustes 265–267, ei allkirjastanud Argentina valitsus ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut pärast 2015. aastat, aga jätkas kvootide määramist ja sellise hinna kehtestamist, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Kvoot põhines eeldataval kogusel, mida siseturg vajas segamiskorralduse täitmiseks. Ülejäänud Argentina toodangut võis ainult eksportida.

                     (194)

                     Uurimisperioodil kehtestati biodiislikütuse hind siseturul iga kuu, eristades suuri, suuri mittelõimitud ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Biodiislikütuse omamaine hind põhines järgmisel valemil:
                     sojaõli hind (mille on avaldanud põllumajandusministeerium) + metanooli kulu + tööjõukulu + muud kulud + kapitali tootlus (mis on kehtestatud tasemel 3 %) (89)

                     (195)

                     Ühelegi valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile ei määratud kvooti ning nad tarnisid uurimisperioodil siseturul. Samas tunduvad siseturul kehtestatud keskmised hinnad olevat kõrgemad kui keskmine ekspordihind, eriti väikeste, keskmise suurusega ja suurte mittelõimunud biodiislikütuse tootjate jaoks. Seega kehtestades omamaise biodiislikütuse hinna kunstlikult kõrgel tasemel, järgis Argentina valitsus poliitikat, millega ta pakkus väikestele ja keskmise suurusega biodiislikütuse tootjatele, kes müüsid siseturul, hinnatoetust.

                     (196)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist vaidlustas Argentina valitsus järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind on kehtestatud kunstlikult kõrgel tasemel.

                     (197)

                     Komisjon ei nõustunud. Biodiislikütuse omamaise hinna taseme hindamiseks kasutas komisjon Argentina valitsuse esitatud avalikke andmeid. Need avalikud andmed näitasid, et omamaise hinna kehtestab Argentina valitsus ning seega ei mõjuta seda turujõud. Argentina valitsus ei vaidlustanud, et ta kehtestab omamaised biodiislikütuse hinnad. Peale selle näitasid avalikud andmed, et hinnad, mida maksid siseturul äriühingud, kellel oli juurdepääs sellele turule (st väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted), olid seejuures kõrgemad kui ekspordihind. Argentina valitsus ei vaidlustanud ka seda hinnaerinevust. Seega tegi komisjon järelduse, et biodiislikütuse omamaine hind kehtestatakse kunstlikult kõrgel tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (198)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et põhjuslikku seost väidetava sissetuleku- või hinnatoetuse ning sellele järgneva ekspordi suurenemise või impordi vähenemise mõju vahel ei ole kinnitatud ning et suurimate tootjate puhul takistatakse omamaist müüki.

                     (199)

                     Komisjon lükkas selle väite tagasi. Reguleerides omamaist biodiislikütuse turgu ja määrates kvoodi üksnes väiksematele biodiislikütuse ettevõtetele, lõi Argentina valitsus tootmisharu, kus suurimad tootjad ei või siseturul müüa ja on seega täielikult ekspordile suunitletud, seega aidates suurendada biodiislikütuse tootmisharu ekspordialast konkurentsivõimet. Peale selle on põhjenduses 209 esitatud tabelis 2 välja toodud Argentina biodiisli tootmise andmed alates 2008. aastast (kui Argentina alustas suuremahulist tootmist) ja biodiislikütuse eksport. Tabel 2 näitab, et sissetulekutoetus biodiislikütuse tootmisharule on avaldanud positiivset mõju ekspordile tingituna asjaolust, et see on loodud kui ekspordile suunatud tootmisharu ning jääb selleks kuni praeguseni.

                     (200)

                     Nagu on selgitatud põhjendustes 186–191, oli Argentina valitsus selgelt väljendanud kavatsust toetada kogu omamaist biodiislikütuse tootmisharu, olenemata sellest, kas see on suunatud omamaisele tarbimisele või ekspordile. Samas ei olnud ühelgi valimisse kaasatud eksportival tootjal uurimisperioodil asjaomast omamaist müüki. Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad selgitasid, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tarnetega, kellele Argentina valitsus oli kehtestanud kvoodid, oli omamaine nõudlus rahuldatud. Asjaolu, et suurtele ettevõtetele kehtestati erihind, ei muutnud fakti, et ükski suur ettevõte ei omanud uurimisperioodi jooksul siseturul müüki. Selle tulemusena ergutas Argentina valitsus, takistades biodiislikütuse tootmisharu siseturul müümast, Argentina biodiislikütuse tootmisharu ekspordi tulemuslikkust.

                     (201)

                     Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsuse kavatsus toetada Argentina biodiislikütuse tootmisharu loomist ja arengut on ilmne.

               3.2.2.9.   Biodiislikütuse tootmisharu toetusmeetmed

                     (202)

                     Nagu arutatud põhjendustes 186–201, püüdis Argentina valitsus toetada biodiislikütuse tootmisharu, võttes vastu mitmed meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksud, muude teraviljade kui sojaubade tootmise ekspordikvoodid, sojaubade impordikeeld enne uurimisperioodi ja subsiidiumid sojaubade kasvatajatele Argentina vähim arenenud provintsides. Need meetmed tekitasid kunstliku, osadeks jaotatud ja madala hinnaga sojaubade siseturu Argentinas, millest sai kasu omamaine biodiislikütuse tootmisharu. Peale selle kehtestas Argentina valitsus 2006. aasta biokütuste seadusega (90) biodiislikütuse tootmise edendamise korra. Nagu on märgitud ka põhjenduses 191, on see toetus jätkunud isegi pärast uurimisperioodi, kui Argentina valitsus asutas koos teiste ametiasutuste ja ettevõtjatega ühise töörühma, et paremini kujundada ja täiustada biodiislikütuse riiklikku strateegiat. Seepärast teeb komisjon kättesaadava teabe põhjal järelduse, et Argentina valitsus on viimase kümne aasta jooksul kehtestanud mitmed meetmed, et luua, arendada ja toetada biodiislikütuse tootmisharu.

               3.2.2.10.   Meetmed, mille Argentina valitsus on vastu võtnud, kvalifitseeruvad „igas vormis sissetuleku-/hinnatoetusena“ 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XVI tähenduses

                     (203)

                     Põhjendustes 186–201 kirjeldatud meetmetega pakub Argentina valitsus toetust biodiislikütuse tootmisharule. Isegi kui võiks väita, et Argentina valitsuse poolt sojaubade tootjatele kehtestatud meetmed ei ole volitamine ega suunamine (ent see ei ole nii), leiab komisjon, et need oleksid vähemalt reguleerivad tingimused, mis lubavad kunstlikult biodiislikütuse tootjatel omandada sojauba madalama hinnaga kui rahvusvaheliselt kättesaadav. Argentina valitsuse 2012. aasta otsuses (91) on tunnistatud, et biodiislikütuse tootmisharu on teeninud 2012. aastal kasumit kuni 25 % tingituna Argentina valitsuse vastu võetud meetmetest.

                     (204)

                     Peale selle on Argentina valitsus kehtestanud kohustuslikud segamisnõuded, nii et Argentina kütuseettevõtted peavad ostma biodiislikütust Argentina valitsuse kehtestatud kunstlikult kõrgete hindadega. Nagu selgitatud punktis 3.3, ei tasakaalusta komisjon biodiislikütuse tarnelepinguid, sest eksportivad tootjad ei saanud sellest meetmest uurimisperioodil kasu. Samas viitab asjaolu, et kehtestatud on süsteem, sellele, et Argentina valitsus pakub ka hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule.

                     (205)

                     Komisjon märgib ka, et 2006. aasta biodiislikütuste seaduse kaudu (92) kehtestab Argentina valitsus biodiislikütuse tootmise edendamise korra, mis hõlmab stiimulite loomist selle tootmisharu toetamiseks.

                     (206)

                     Kõik need meetmed näitavad, et Argentina biodiislikütuse tootmisharu toetatakse ja stimuleeritakse kunstlikult. Seda tunnistab isegi Argentina valitsus ühes riikliku põllumajandustehnoloogia instituudi väljaandes, märkides, et „on tõenäoline, et turgu stimuleeritakse kunstlikult ning et ilma riigita kaotab see turg oma majandusliku olulisuse“ (93) ning et „diferentseeriv ekspordimaks on selge motiiv biodiislikütuse tootmiseks ning et ilma riigi abita ei oleks biodiislikütuse turg äriühingute jaoks, mis sõltuvad õli kui ainsa müügitoote ostmisest turul, jätkusuutlik“ (94).

                     (207)

                     Seepärast tegi komisjon järelduse, et eespool nimetatud Argentina valitsuse meetmete kaudu pakub Argentina valitsus otse või kaudselt sissetuleku- või hinnatoetust biodiislikütuse tootmisharule, aidates seega suurendada selle konkurentsivõimet.

                     (208)

                     Peale selle, nagu on märgitud põhjendustes 199 ja 200, on Argentina biodiislikütuse tootmisharu selline sektor, mis loodi ekspordile suunitletud sektorina, kus kehtiksid maailmaturu hinnad.

                     (209)

                     Nagu on näidatud tabelis 2, loodi Argentina biodiislikütuse tootmisharu esialgu kui ekspordile suunatud tootmisharu, kus eriti esimestel aastatel eksporditi kogu biodiislikütuse toodang ning see sisenes suurimatele eksporditurgudele üldise soodustuste süsteemi alusel nulltariifiga (95).

                        Tabel 2

                        Argentina biodiislikütuse tootmine ja eksport (tonnides)

                                 Aasta

                                 Toodang

                                 Kogueksport

                                 Eksport liitu

                                 Eksport (% toodangust)

                                 2008

                                 711 864

                                 680 219

                                 ei kohaldata

                                 96

                                 2009

                                 1 179 103

                                 1 142 283

                                 ei kohaldata

                                 97

                                 2010

                                 1 820 385

                                 1 342 318

                                 ei kohaldata

                                 74

                                 2011

                                 2 429 964

                                 1 649 352

                                 ei kohaldata

                                 68

                                 2012

                                 2 456 578

                                 1 543 094

                                 1 387 667

                                 63

                                 2013

                                 1 997 809

                                 1 149 259

                                 478 750

                                 58

                                 2014

                                 2 584 290

                                 1 602 695

                                 802 415

                                 62

                                 2015

                                 1 810 659

                                 788 226

                                 6 250

                                 44

                                 2016

                                 2 659 275

                                 1 626 264

                                 0

                                 61

                                 2017

                                 2 871 435  (*)

                                 1 650 119  (*)

                                 638 091

                                 57

                                    Allikas: energeetikaministeerium, Argentina valitsus ja INDEC, Argentina valitsus – * = hinnang.

                     (210)

                     Seepärast soodustas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule antud toetus biodiislikütuse eksporti, tänu millele suutsid biodiislikütuse tootjad konkureerida ebaõiglaselt teiste riikide biodiislikütuse tootjatega, kes ei saanud väiksematest sisendihindadest kasu. Madalamad kulud tõid kaasa suurema sissetuleku, mille võis kujundada lisakasumiks või mida võis kasutada hinna alandamiseks või millega võis teha mõlemat. Argentina biodiislikütuse tootmisharu jaoks on endiselt olulisel kohal eksporditurud ja eelkõige liidu turg.

                     (211)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega, et nende poolt vastu võetud meetmete kogum kvalifitseerub „mis tahes vormis sissetuleku- või hinnatoetusena“ GATT 1994 XIV artikli ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti a alapunkti 2 tähenduses, mille tagajärjel suurenes biodiislikütuse eksport.

                     (212)

                     Kuna Argentina valitsus ei esitanud selle väite toetuseks ühtegi täiendavat põhjendust, lükkas komisjon selle väite tagasi.

               3.2.2.11.   Järeldus

                     (213)

                     Seepärast tegi komisjon järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu otse või kaudselt biodiislikütuse tootmisharule sissetuleku-/hinnatoetust, mis tõi kaasa biodiislikütuse ekspordi kasvu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

               3.2.2.12.   Kasu

                     (214)

                     Olles kindlaks teinud, et meetmed tähendavad Argentina valitsuse rahalist toetust erasektori asutuste volitamise või suunamise kaudu ja/või sissetuleku-/hinnatoetust, arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi sai, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5.

                     (215)

                     Kuna Argentina valitsuse enamiku meetmete eesmärk oli kunstlikult alandada sojaubade omamaist hinda, mis tõi kaasa suurema sissetuleku Argentina biodiislikütuse tootjatele, analüüsis komisjon, kas Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule tekitas kasu, viidates erinevusele nende hindade, mida maksid omamaised biodiislikütuse tootja, ja võrdlusaluse vahel, mis põhines Argentinas sojaubade puhul kehtivatel turutingimustel.

                     (216)

                     Komisjon eeldas, et see erinevus tõi kaasa Argentina biodiislikütuse tootjate suurema kasumi ning seega vähemalt võrdus kasuga, mida saadi Argentina valitsuse sissetuleku-/hinnatoetuse kaudu. See võrdlev meetod tagas ka, et ei esinenud topeltarvestust teiste subsiidiumidega, mida käesolevas uurimises tasakaalustati, ning mis tagavad samuti Argentina biodiislikütuse tootjatele sissetuleku-/hinnatoetuse.

                     (217)

                     Komisjon arvutas alustuseks valimisse kaasatud Argentina tootjate poolt sojaubade eest makstava kaalutud keskmise ostuhinna uurimisperioodil. Kaalutud keskmine arvutati kuu lõikes ja sojaubade kasvatajatelt biodiislikütuse tehasesse tarnituna Argentinas.

                     (218)

                     Keskmine ostuhind arvutati ilma käibemaksuta hindade ja koguste alusel, mis olid tehing-tehingu järel äriühingute poolt esitatud arvetel loetletud, ja mida kontrollkäikude ajal kontrolliti.

                     (219)

                     Kõnealust keskmist hinda oli vaja võrrelda kohase võrdlusalusega. Alusmääruse artikli 6 punkti d kohaselt tehakse tasu piisavus kindlaks, võttes aluseks vaatlusaluse toote suhtes valdavalt kehtivad turutingimused pakkumise riigis, st Argentinas, mis hõlmavad hinda, kvaliteeti, kättesaadavust, turustatavust, transporti ja muid ostutingimusi (96). See peegeldab WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti d, ning seda tuleb tõlgendada ja rakendada sellest lähtuvalt.

                     (220)

                     Sojaoad on toore ja Argentinasse imporditud sojaoad on võrreldavad omamaiselt kasvatatud sojaubadega. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid kõik sojaoad CIF-hinna alusel ning nende keskmine hinnatase oli päritolust olenemata sama. Tegelikud impordihinnad, mida pakuti CIF-tingimustel purustamistehastele, olid samal tasemel nagu maailmaturu hind, mis on noteeritud kui FOB Mehhiko laht. Omamaiselt kasvatatud sojaubade ostude puhul leiti, et neid tehti mitmete Incotermsi tarneklauslite alusel. Samas tarniti suur enamus omamaiselt kasvatatud sojaubade oste ka omamaistele purustamistehastele. Sojaubade import moodustas märkimisväärse osa valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ostudest, nimelt 4,6 %. Need ostud jagunesid sadade tehingute peale. Ehkki valimisse kaasatud eksportivatel tootjatel olid erinevad tarnijad mitmest naaberriigist, leiti, et impordihind oli keskmiselt samal tasemel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 223.

                     (221)

                     Seepärast leidis komisjon, et tegelikud hinnad, mida valimisse kaasatud tootjad maksid imporditud sojaoa eest, kajastavad moonutamata turutingimusi Argentinas, sealhulgas lõpphinna hulka kuuluvaid üldiselt kohaldatavaid tarnetasusid (97).

                     (222)

                     Asjaolu, et neid valimisse kaasatud eksportivate tootjate imporditud tooteid kasutati mitte biodiislikütuse, vaid sojaõli tootmiseks, ei muuda seda järeldust, sest uurimisperioodil oli sojaubade nõudlus biodiislikütuse tootmiseks Argentinas täielikult kaetud sojaubade omamaise pakkumisega. Samal ajal ei esine kättesaadavate eri sojaubade kvaliteedierinevusi, mis muudaksid imporditud sojaoad biodiislikütuse tootmise mittekasutatavaks. Seega leidis komisjon, et need ostud moodustavad asjakohase võrdlusaluse.

                     (223)

                     Sellele tuginedes kasutas komisjon tegelikku hinda, millega valimisse kaasatud eksportivad tootjad importisid Argentinasse sojaube, mis olid kõik pärit naaberriikidest, kui lähimat võimalikku ligikaudset väärtust Argentina moonutamata omamaiste hindade puhul nende toodete eest. Need hinnad olid tõepoolest samal tasemel nagu maailmaturu hinnad ja olid uurimisperioodil keskmiselt 6 043 Argentina peesot tonni kohta.

                     (224)

                     Komisjon võrdles seejärel hinda, mida maksti Argentina tootjate poolt omamaiselt kasvatatud sojaubade eest, kaalutud keskmise tegeliku impordihinnaga sojaubade eest kuu arvestuses. Kogu see import toimus ajutise impordikorra alusel ja selle suhtes ei kohaldatud seega imporditollimakse ning tegelikku hinda, mida maksid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, käsitleti Argentinas valitsevatel turutingimustel piisavana.

                     (225)

                     Saadud vahe kogusumma kujutab endast „säästu“, mille said Argentina biodiislikütuse tootjad, kes ostavad sojaube Argentina moonutatud turult, võrreldes hinnaga, mida nad oleksid pidanud maksma moonutuste puudumisel. Kokkuvõttes kujutab see kogusumma uurimisperioodil Argentina valitsuse poolt Argentina tootjatele antud soodustust.

                     (226)

                     Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse valimisse kaasatud eksportivate tootjate sojaubadel põhineva toodangu käibega (nimetaja), kuna subsiidium tagas kasu kogu sojaubadel põhinevate toodete toodangu valmistamiseks ja mitte ainult asjaomase toote või eksporditava toodangu valmistamiseks.

                     (227)

                     Uurimisperioodile järgnevaks perioodiks võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 1343/2016, (98) millega kehtestatakse sojaubadele ja -õlile ekspordimaks. Selle määra alandatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2019 iga kuu 0,5 %. Selle tulemusena vähendatakse sojaubade ekspordimaksu 2019. aasta lõpuks 18 %ni.

                     (228)

                     3. septembril 2018 võttis Argentina valitsus vastu dekreedi 793/2018, (99) millega kehtestatakse sojaubade ekspordimaksu määr 18 % alates sellest kuupäevast, ent rakendatakse täiendavat ekspordimaksu neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta, mille alusel arvutatakse maks eksporditud sojaubade FOB-väärtuselt väljendatuna USA dollarites. See näitab, et Argentina valitsus võib igal ajal otsustada ekspordimaksu taset muuta.

                     (229)

                     Sündmused, mis järgnesid komisjoni otsusele mitte kehtestada ajutisi meetmeid 2018. aasta septembris, kinnitavad lisaks, et Argentina valitsusel on õigus kohandada korrapäraselt ekspordimaksu süsteemi. Septembris vastu võetud dekreediga kehtestatud ekspordimaksu 12 %-list ülemmäära juba suurendati 2019. aasta eelarvega 33 %-le ning selline ülemmäär võib jääda kehtima kuni 2020. aasta lõpuni (100).

                     (230)

                     Seetõttu järeldab komisjon, et viimase dekreedi järel saadakse pärast uurimisperioodi jätkuvalt kasu kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lausega.

                     (231)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi.

                     (232)

                     Argentina valitsuse väide, et impordihind kajastab alternatiivset turu võrdlusalust, näitab faktide ebaõiget tõlgendamist. Tegelikult kasutas komisjon võrdlusalusena sojaubade impordihinda, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad tegelikult maksid. Komisjon pidas seda hinda asjakohaseks võrdlusaluseks konkreetsel põhjusel, et see hind kajastas Argentinas kehtivaid turutingimusi, mida ei mõjutanud Argentina valitsuse meetmed (nagu tehti kindlaks, võrreldes neid impordihindasid rahvusvaheliste hindadega). Komisjon leidis, et CIF-impordihind on piisav, sest see kajastas sadamas asuvas purustamistehases makstud hinda.

                     (233)

                     Komisjon tunnistas, et võrdlusalus peaks võtma arvesse ülekaaluka riigi suhtelist eelist. Samas ei esita ei Argentina valitsus ega CARBIO põhjendusi või tõendeid, et toetada väidet, et valitud riigisisene võrdlusalus ei kajasta Argentinas valitsevaid turutingimusi. Seetõttu lükati need väited tagasi.

                     (234)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei nõustunud Argentina valitsus ja CARBIO, et imporditud sojaubade eest makstud hind on asjakohane võrdlusalus, sest see ei kajasta Argentina turutingimusi.

                     (235)

                     Komisjon selgitas põhjendustes 220, 232 ja 233 põhjalikult, miks ta käsitas imporditud sojaube nii esinduslikena kui ka Argentinas kehtivatel turutingimustel ostetuna. Kuna Argentina valitsus või CARBIO ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, miks nad ei ole kõnealuse järeldusega nõus, lükkas komisjon väite tagasi.

                     (236)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et võrdlusaluseks valitud hind, mis põhineb sama toorme hinnal täiesti erinevas piirkonnas, ei ole usaldusväärne. Komisjon märkis, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad üksnes importisid sojaube naaberriikidest. Seepärast olid need andmed lähim näitaja moonutamata hinna kohta Argentinas Argentina valitsuse toetuse puudumisel ning seega kõige usaldusväärsem. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (237)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO lisaks, et kuna sojaubade ekspordimaksu on alandatud 30 %-lt 18 %-le, ei esine enam kasu.

                     (238)

                     Komisjon märkis, et CARBIO arusaam ekspordimaksu tasemest on väär. Dekreediga 793/2018 kehtestatakse ekspordimaks 18 %, aga rakendatakse ka täiendavat ekspordimaksu 12 %, mille ülempiir on neli Argentina peesot eksporditud USA dollari kohta. See tähendab tegelikult, et ekspordimaks kehtestati ligikaudu 28 % juures, võrreldes 30 %ga uurimisperioodi jooksul.

                     (239)

                     Komisjon täheldas, et muudatus leidis aset pärast subsideerimise uurimisperioodi. Alusmääruse artikli 11 lõike 1 kohaselt ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. CARBIO ei esitanud mõjuvaid põhjendusi, miks seda teavet tuleks arvesse võtta.

                     (240)

                     Peale selle ei esitanud CARBIO mingeid tõendeid oma väite kohta, et igasugune väidetav subsiidium või kasu tulenevalt sojaubade ekspordimaksu kehtivusest ei ole enam põhjendatud. Komisjon tegi järelduse, et väike langus ligikaudu 2 % sojaubade ekspordimaksult ei tõendanud, et subsiidiumid ei tekita enam asjaomastele eksportijatele kasu. Komisjon leidis, et igasugust sojaubade ekspordimaksu edasise alandamise või piiramise mõju tuleks kontrollida läbivaatamise kontekstis võrreldes käesoleva uurimisega.

                     (241)

                     CARBIO väitis lisaks, et igasuguse väidetava kasu, mida saaksid Argentina tootjad sojaubade maksu tõusust, korvaks biodiislikütuse otsese ekspordimaksu tõus ning see tuleks seega alusmääruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt arvutatud subsiidiumi kogusummast maha arvata.

                     (242)

                     CARBIO ei esitanud ühtegi põhjendust, et liitu eksporditud biodiislikütuselt võetud ekspordimaks oli mõeldud eelkõige subsiidiumi korvamiseks, nagu on märgitud alusmääruse artikli 7 lõike 1 punktis b. CARBIO ei tõendanud ka seda, kuidas biodiislikütuse tegelik ekspordimaks korvab toetuse, mida pakuvad Argentina valitsuse meetmed, sealhulgas sojaubade ekspordimaksu kaudu. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (243)

                     CARBIO esitas täiendavaid märkusi seoses ekspordimaksusüsteemi muudatustega pärast uurimisperioodi lõppu, sealhulgas biodiisli ekspordimaksu suurenemise ja sojaubade ekspordimaksu muutumisega. Komisjon lükkas tagasi väite, et kõnealused muudatused muutnuks komisjoni järeldusi.

                     (244)

                     Esiteks ei ole pärast uurimisperioodi lõppu kehtestatud biodiislikütuse ekspordimaks avaldanud selget mõju sellise soodustuse summale, mida pakutakse biodiislikütuse tootjatele sojaubade pakkumise alusel tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

                     (245)

                     Teiseks kehtib jätkuvalt sojaubade ekspordimaks ja ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et pärast uurimisperioodi lõppu on sojaubade hind Argentinas tõusnud, mis vähendaks teoreetiliselt soodustuse suurust.

                     (246)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist rõhutas Argentina valitsus, et eelarveseaduse artikkel 81 ei suurenda 33 %-ni „mis tahes üldise ekspordimaksu ülemmäära, mis kehtestati septembris vastu võetud dekreediga nr 783/2018“, kuna artikliga 83 kehtestati ekspordimaksu määr, mis on kuni 30 % maksustatavast väärtusest või ametlik FOB-hind.

                     (247)

                     Isegi kui ekspordimaks piirduks 30 %-ga, on komisjon seisukohal, et alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lause kohaselt pakutakse pärast uurimisperioodi lõppu endiselt soodustust.

                     (248)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad märkuseid sellise kasu arvutamise kohta, mida andis sojaubade pakkumine piisavast väiksema tasu eest. Need märkused olid äriühingupõhised ning viitasid eelkõige näpuvigadele või täiendavatele kohandamise nõuetele.

                     (249)

                     Näpuvea avastamise korral viga parandati, näiteks nullkogusega tehingute hõlmamine, et tagada, et hind ostetud kilogrammi kohta oleks õige. Samas kui äriühing taotles, et andmeid, mida on kontrollitud, muudetaks pärast nende kohapealset kontrollimist, lükati see taotlus tagasi, sest komisjon ei saanud kinnitada uute kontrollimata andmete õigsust.

                     (250)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas kaks eksportivat tootjat, kes taotlesid kontrollitud andmete muutmist, uuesti sama väite ning see lükati taas samadel põhjustel tagasi kui varem.

                     (251)

                     Teabedokumendi avaldamisele järgnenud ärakuulamisel väitis CARBIO, et kasu arvutamiseks peaks komisjon need sojaubade ostud välja jätma, mis on tehtud seotud äriühingutelt, et arvutada ostuhind Argentinas. Komisjon märkis, et sojaubade oste, mille tegid eksportivad tootjad uurimisperioodi jooksul Argentinas, tehti nii seotud kui ka sõltumatutelt tarnijatelt ning hinnad olid samad. See on selge märk, et seotud tarnijatelt osteti turutingimustel. Komisjon ei näinud seega põhjust, miks mitte kasutada neid tehinguid biodiislikütuse tootjale tagatud kasu arvutamiseks, mis arvutati igakuiste keskmiste alusel ostetud sojaubade kilogrammi kohta. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               3.2.2.13.   Konkreetsus

                     (252)

                     Argentina valitsuse meetmed olid suunatud selleks, et tagada kasu teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. Tõepoolest – ehkki sojaubadega seotud moonutused toovad kasu ka järgmistele tootmisetappidele lisaks biodiislikütusele, saavad kasu üksnes teatavad tootmisharud Argentinas, mis kuuluvad soja väärtusahelasse. Pealegi isegi kui biodiislikütusele Argentina valitsuse poolt mitme meetme kaudu antud toetust võimaldatakse ka teistele biokütustele, piirduvad need meetmed rühma ettevõtjate või tootmisharudega. Seetõttu on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetsed.

                     (253)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et meetmed ei piirdu biodiislikütuse tootmisharuga ning ei ole seega konkreetsed. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist, esitamata uusi tõendeid. Komisjon leidis, et sojaoa iseloomulikud omadused piiravad selle võimalikku kasutamist ainult teatavate ettevõtetega (101). Seetõttu lükkas komisjon tagasi CARBIO väite, et subsiidium ei ole konkreetselt seotud biodiislitööstusega.

               3.2.3.   Järeldus

                     (254)

                     Komisjon tegi järelduse, et Argentina valitsus andis eri meetmete kaudu toetust biodiislikütuse tootmisharule, sealhulgas piisavast väiksema tasu eest sojaubade pakkumise kaudu. Argentina valitsus tagas toetuse saajatele kasu, mis on konkreetne, tuues seega kaasa tasakaalustava subsiidiumi.

                     (255)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et komisjon tugines üksnes sojaubade ekspordimaksule, kui ta tegi järelduse rahalise toetuse ja/või sissetuleku- ja hinnatoetuse kohta.

                     (256)

                     Komisjon ei nõustunud. Pärast uurimise algatamist leidis komisjon, et on olemas muud vahendid, mida valitsus on kasutanud (lisaks sojaubade ekspordimaksule), mida tuleks uurida osana Argentina valitsuse toetusest biodiislitööstusele (102). Nagu eespool selgitatud, käsitas komisjon ekspordimaksu ühe instrumendina sojaubade pakkumiseks piisavast väiksema tasu eest Argentina siseturul, mis moodustab tasakaalustatava subsiidiumi. Teised Argentina valitsuse võetud meetmed näitavad, et Argentina valitsus suunas sojaubade kasvatajaid müüma oma sojaube kunstlikult madala hinna eest biodiislikütuse tootmisharule ning Argentina valitsusel oli seega selge kavatsus toetada omamaist biodiislikütuse tootmisharu.

                     (257)

                     Ehkki komisjon leidis, et mõned muud kaebuses väidetud subsiidiumid ei moodustanud uurimisperioodil tasakaalustavat subsiidiumit (eelkõige biodiislikütuse tarneleping või teatavad maksuvabastused), moodustasid need biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks mõeldud meetmekogumi lahutamatu osa ning kinnitasid biodiislikütuse tootmisharule pakutava sissetuleku-/hinnatoetuse olemasolu. Teisisõnu asjaolu, et mõnede subsiidiumide puhul ei leitud, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad neid uurimisperioodi jooksul kasutasid, ei eita omamaise biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud Argentina valitsuse meetmete olemasolu.

                     (258)

                     Komisjon kontrollis nende järelduste toetamiseks kõiki käesoleval uurimisel kättesaadavaid tõendeid. Nagu tunnistas apellatsioonikogu USA tasakaalustava tollimaksu uurimisel DRAMide suhtes „ei ole tõenäoline, et üksikud kaudsed tõendid annaksid volituse või suunamise; üksikute tõendite olulisus võib saada selgeks ainult siis, kui neid vaadatakse koos teiste tõenditega“ (103).

                     (259)

                     Seepärast hindas komisjon mitte üksnes sojaubade ekspordimaksu, vaid Argentina valitsuse poolt biodiislikütuse tootmisharu toetamiseks võetud meetmete kogumit, ning komisjon koondas selles protsessis kokku kõik, nii otsesed kui ka kaudsed tõendid, et teha otsus, et tuginedes kõikidele tõenditele, toimus erasektori asutuste volitamine või suunamine ja/või esines sissetuleku-/hinnatoetus.

               3.2.4.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (260)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli nende meetmetega määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

                        Tabel 3

                        Argentina valitsuse toetus biodiislikütuse tootmisharule

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumimäär

                                 LDC Argentina SA

                                 26,14 %

                                 Renova kontsern

                                 25,05 %

                                 T6 kontsern

                                 33,15 %

               3.3.   Valitsuse korraldusega omamaine biodiisliost piisavast suurema tasu eest ja/või sissetuleku- või hinnatoetus (biodiislikütuse tarneleping)

         3.3.1.   Sissejuhatus

                     (261)

                     Kaebuse esitaja väidab, et Argentina valitsus on sõlminud biodiislikütuse tarnelepingud (edaspidi „lepingud“) biodiislikütuse tootjatega Argentinas 2006. aasta biokütuste seaduse (2006. aasta seadus 26.093) II peatüki alusel (104). Nende lepingute eesmärk oli pakkuda biodiislikütust siseturul, arvestades sel ajal alates 2010. aastast kehtivat segamiskorraldust. Selle korraldusega nõutakse, et segamisettevõtted ostavad biodiislikütust ja segavad seda enne müüki mineraaldiislikütusega.

                     (262)

                     Argentina valitsus määras biodiislikütusele individuaalsed ja kollektiivsed kvoodid siseturul pakkumiseks ning kaebuse esitaja väidab, et lepingute pooled hõlmavad valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid nagu LDC, Vicentin ja Renova.

                     (263)

                     Lepingutega kehtestatakse, et tootjad, kellel on kvoodid, kohustuvad tarnima biodiislikütust segamisettevõtetele Argentina valitsuse kehtestatud hinnaga tasemel, mis tahtlikult tagab tootjate tootmiskulu katmise ja kasumi.

                     (264)

                     Tuginedes kunstlikult kõrge hinna ja koguse kehtestamisele, mille tootjad peavad tagama segamisettevõtetele, väidab kaebuse esitaja, et see on tasakaalustatav subsiidium.

               3.3.2.   Uurimise järeldused

                     (265)

                     Komisjon leidis oma uurimisel, et alates 2015. kalendriaastast ei olnud ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut allkirjastatud. 2015. aasta lepingut ei olnud pikendatud ja see ei olnud enam jõus.

                     (266)

                     Samas 2006. aasta seaduse 26.093 alusel on energeetika- ja kaevandusministeerium kui kehtiva segamiskorralduse korra jõustamisasutus jätkanud kvootide määramist ning kehtestanud endiselt hindasid, millega segamisettevõtted peavad biodiislikütust ostma. Seda on tehtud de facto ilma biodiislikütuse tarnelepinguta.

                     (267)

                     Energeetika- ja kaevandusministeerium määras uurimisperioodi ajal hinnangulise nõudluse alusel kvoote Argentina ettevõtjatele, kellel oli võimsus kuni 50 000 tonni biodiislikütust aastas.

                     (268)

                     Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kvooti.

               3.3.3.   Järeldus

                     (269)

                     Kuna ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kvooti, ei müünud ükski neist äriühingutest uurimisperioodil kehtiva kvoodisüsteemi kaudu siseturul biodiislikütust. Lisaks ei kehtinud uurimisperioodil ühtegi biodiislikütuse tarnelepingut eksportivate tootjate suhtes. Seega ei saanud valimisse kaasatud eksportivad tootjad uurimisperioodil kasu ühestki kvoodisüsteemist.

               3.4.   Laenude ja ekspordirahastamise pakkumine soodustingimustel ja sooduslaenud

         3.4.1.   Sissejuhatus

                     (270)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Banco de la Nación Argentina (BNA) on üks riigi suurimaid pankasid ja kuulub täielikult riigile. Ta märkis, et Argentina valitsus juhib tegelikult BNAd igapäevaselt, kuna tal on volitused nimetada ametisse kõik juhatuse liikmed.

                     (271)

                     Kaebuse esitaja väitis, et BNA laenab raha mikro-, väikestele- ja keskmise suurusega ettevõtetele investeerimis- ja käibekapitaliks ning et need laenud anti soodustingimustel.

               3.4.2.   Uurimise järeldused

                     (272)

                     Argentina valitsuse juurde tehtud kontrollkäigu ajal palus komisjon esitada andmed kõikide BNA ja teiste riigi osalusega pankade antud laenude kohta koos laenude tingimustega ja kehtestatud intressimääraga.

                     (273)

                     Valimisse kaasatud äriühingutele antud laene analüüsiti ja võrreldi erasektorile kuuluvate pankade antud laenudega, et näha, kas laene anti soodustingimustel. Seda kontrolliti nii intressimäärade kui ka laenutingimuste puhul.

                     (274)

                     Ei leitud ühtegi tõendit valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele uurimisperioodi jooksul antud sooduslaenude kohta.

               3.4.3.   Järeldus

                     (275)

                     Komisjon tegi järelduse, et valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ei antud uurimisperioodil sooduslaene.

               3.5.   Valitsuse loobumine tavaliselt laekuvatest tuludest 2006. aasta biokütuste seaduse alusel

         3.5.1.   Sissejuhatus

                     (276)

                     Kaebuse esitaja väitis, et 2006. aasta biokütuste seaduse (105) artiklis 15 sätestatakse biokütuse tootjatele võimalus vähendada maksubaasi, mille alusel arvutatakse minimaalne eeldatav tulumaks. Kaebuse esitaja väitis ka, et sama seaduse artikliga 15.1 lubatakse kapitalikaupu kiiremini amortiseerida.

               3.5.2.   Uurimise järeldused

                     (277)

                     Uurimisel leiti, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil kasu biokütuste seaduse artiklis 15 sätestatud soodushüvitistest.

               3.5.3.   Järeldus

                     (278)

                     Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodil seda meedet ning seega tegi komisjon järelduse, et seda ei pea tasakaalustama.

               3.6.   Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Cordoba provints

         3.6.1.   Õiguslik alus

                     (279)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Cordoba provints sätestas biodiislikütuse tootmisharule provintsi tasandil maksuvabastused 2007. aastal vastu võetud provintsi seaduse 9397 (106) alusel. Seaduses sätestatakse, et projektid, mille on heaks kiitnud jõustamisasutus biokütuste tootmiseks, arendamiseks ja jätkusuutlikuks kasutamiseks, vabastatakse 15 aastaks maksude maksmisest.

               3.6.2.   Uurimise järeldused

                     (280)

                     Uurimisel leiti, et Cordoba provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Provintsi seaduse 9397 5. ja 6. jaos sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused projektide jaoks, mis hõlmavad biokütuste tootmist, arendamist ja säästvat kasutamist. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et provintsi seadusega 9397 eelkõige biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste kavast, mis on Cordoba provintsis laialdaselt kättesaadav.

               3.6.3.   Järeldus

                     (281)

                     Cordoba provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu, haridussüsteemi rahastamise fondi maksu ja taristutööde rahastamise fondi maksuga. Nende maksuvabastuste eesmärk on tagada kasu omamaistele äriühingutele, mis toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 9397. Ehkki üks valimisse kaasatud eksportiv tootja asus Cordoba provintsis, ei tootnud ta selles provintsis biodiislikütust. Teised valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei asunud selles provintsis. Komisjon tegi seega järelduse, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodi jooksul seda maksuvabastust.

               3.7.   Provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Buenos Airese provints

         3.7.1.   Õiguslik alus

                     (282)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Buenos Airese provints kehtestas provintsi seaduse 13.719, mis on seotud 2006. aasta biokütuste seadusega, et vabastada toetusesaajad maksude maksmisest, kui nad on 2006. aasta seaduse alusel kvalifitseeritud ja registreeritud kui biodiislikütuse tootjad.

               3.7.2.   Uurimise järeldused

                     (283)

                     Uurimisel leiti, et Buenos Airese provintsis asuvatele biokütuse tootjatele pakutakse maksuvabastusi. Samas ei asunud ükski valimisse kaasatud biodiislikütuse eksportiv tootja selles provintsis.

               3.7.3.   Järeldus

                     (284)

                     Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodi jooksul kasu provintsi seaduses 13.719 sätestatud maksuvabastustest.

               3.8.   Santiago del Estero provintsi edendamise ja tööstusarengu kava (PSPID) – provintsi seadus nr 6.750

         3.8.1.   Õiguslik alus

                     (285)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Santiago del Estero provintsis asuvad tööstused võisid saada kasu eri maksueelistest ja -vabastustest 2005. aastal vastu võetud provintsi seaduse 6.750 raames.

               3.8.2.   Uurimise järeldused

                     (286)

                     Ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei asunud selles provintsis.

               3.8.3.   Järeldus

                     (287)

                     Komisjon leidis, et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei saanud kasu provintsi seaduses 6.750 sätestatud meetmetest.

               3.9.   Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vaheline kohalike maksude kokkulepe

         3.9.1.   Sissejuhatus

                     (288)

                     Kaebuse esitaja väitis, et eksportiva tootja Louis Dreyfus Argentina ja General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse vahel kehtib kohalike maksude kokkulepe. Kokkulepe avaldati kui kohaliku omavalitsusüksuse korraldus 26/2016 (107). Selles kokkuleppes sätestatakse, et Louis Dreyfus Argentina maksab General Lagose kohalikule omavalitsusüksusele iga kuu kindla summa selle asemel, et maksta oma brutotulust protsentuaalset (0,5 %) maksu.

               3.9.2.   Uurimise järeldused

                     (289)

                     Uurimisel leiti, et kokkulepe oli uurimisperioodil endiselt jõus (108). General Lagose kohaliku omavalitsusüksuse esindajatega peetud arutelul leidis komisjon, et kokkulepe kehtib kuni 2020. aastani.

                     (290)

                     LDC kontrollimise ajal Buenos Aireses kontrollis komisjon LDC poolt kohalike maksude tasumist ning sellise maksu hinnangut, mis oleks tulnud tasuda, kui kokkulepe ei oleks kehtinud. Komisjon leidis, et summa, mille LDC maksis kohalikule omavalitsusele 2017. aasta eest, oli suurem kui summa, mida LDC oleks maksnud tavapärase maksuõiguse alusel.

               3.9.3.   Järeldus

                     (291)

                     Seega leidis komisjon, et LDC ei saanud uurimisperioodil sellest meetmest kasu.

               3.10.   Protsentuaalne maksumäära alandamine dokumendi Pacto Fiscal alusel (dekreet 14/1994)

         3.10.1.   Sissejuhatus

                     (292)

                     Kaebuse esitaja väidab, et Pacto Fiscal, mis on avaldatud dekreediga 14/1994, näeb ette maksuvabastuse. Pacto Fiscal ehk föderaalne tööhõive, tootmise ja kasvu pakt, mis on sõlmitud föderaalse riigi ja provintside vahel, oli provintside ja riigi valitsuse vahel sõlmitud kokkulepe, millega kehtestati teatavad põhimõtted provintside maksupoliitika jaoks.

               3.10.2.   Uurimise järeldused

                     (293)

                     Pacto Fiscal on raamleping, mis nõuab seda, et provintsi seadusega rakendatakse selle põhimõtted. Komisjon on seega leidnud, et Pacto Fiscal kui selline on juba arutatud provintsi tasandil maksukavadega juba kasutusele võetud.

               3.10.3.   Järeldus

                     (294)

                     Komisjon ei ole seega tuvastanud eraldi kasu selle meetme alusel. Samas nagu muud meetmed, millega kehtestatakse maksusoodustus omamaisele biodiislikütuse tootmisharule, on see meede oluline kui üks meetmetest, mille Argentina valitsus on kavandanud selle tootmisharu toetamiseks.

               3.11.   Kinnisvaramaksu vabastus Santa Fe tööstusseaduse alusel: kinnisvaramaksu tasumisest vabastus tööstuse edendamist käsitleva provintsi seaduse nr 8.478/1979 (artikkel 4) alusel; provintsi tasandil maksuvabastused, mida võimaldab Santa Fe provints; Santa Fe tempelmaksu vabastuse artikkel 183.29 ja Santa Fe eksportmüügi käibemaksuvabastuse artikkel 127

         3.11.1.   Sissejuhatus

                     (295)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Santa Fe provints sätestas mitmed maksuvabastused kodumaise biodiislikütuse tootmisharule provintsi seaduse 8.478 artiklitega 183.29 ja 127 ning Santa Fe provintsi seadusega 12.692 (109).

               3.11.2.   Uurimise järeldused

                     (296)

                     Uurimisel leiti, et seadusele 8.478 ning artiklitele 183.29 ja 127 oli järgnenud provintsi seadus 12.692 või need olid muul viisil sellega asendatud. Provintsi seadusega 12.692 sätestatakse provintsi tasandil maksudest vabastused omamaiste äriühingute jaoks, kes tegelevad taastuvenergiaga seotud toodete uurimise, arendamise, loomise, tootmise ja kasutamisega ning eelkõige biodiislikütuse tootmisega. Biokütuse tootmist on konkreetselt nimetatud provintsi seaduses 12.692 artikli 5 punkti d alusel. Komisjon ei leidnud mingeid tõendeid ning ka huvitatud isikud ei väitnud, et selle meetmega konkreetsele tootmisharude kategooriale, sealhulgas biodiislikütuse tootmisharule pakutavad maksusoodustused on osa laiemast maksusoodustuste programmist, mis on Santa Fe provintsis laialdaselt kättesaadav.

               3.11.3.   Järeldus

                     (297)

                     Santa Fe provintsis asuvad biodiislikütust tootvad äriühingud saavad 15 aasta jooksul kasu maksuvabastustest, mis on seotud tulumaksu, tempelmaksu, kinnisvaramaksu ja sõidukimaksuga. See maksuvabastus puudutab omamaiseid äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust, nagu on sätestatud provintsi seaduses 12.692. Maksuvabastus on seega subsiidium, mis tuleneb Argentina valitsuse loobutud tulust ja on de jure omane teatavatele tootmisharudele, sealhulgas omamaisele biodiislikütuse tootmisharule. See on seega tasakaalustavast subsiidiumist saadud kasu.

               3.11.4.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (298)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodi jooksul valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt tegelikult tasutud maksu kogusumma.

                     (299)

                     Pärast teabedokumendi ja sellele lisatud arvutuste avalikustamist valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ning lõplike järelduste avalikustamist väitis kaks äriühingut, et jaotusbaas peaks olema erinev (võrreldes sojapõhiste toodete kogukäibega või kogu Santa Fe provintsis toimuva tööstusliku tegevuse käibega). Kuna äriühingud said maksuvabastuse üksnes tulenevalt oma biodiislikütuse toodangust, käsitas komisjon seda vabastust biodiislikütuse tootmise suhtes konkreetsena ning tegi seega järelduse, et seda vabastust tuleks kohaldada üksnes biodiislikütuse käibe ning mitte äriühingu kogukäibe suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi.

                        Tabel 4

                        Provintsi tulu, millest on loobutud Santa Fe provintsi seaduste alusel

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumimäär

                                 LDC Argentina SA

                                 0,06 %

                                 Renova kontsern

                                 2,15 %

                                 T6 kontsern

                                 0,28 %

               3.12.   Järeldus subsideerimise kohta

                     (300)

                     Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumide kava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

                     (301)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid.

                     (302)

                     Komisjon arvestas siiski järeldusi, mis olid seotud Argentina valitsuse toetusega biodiislikütuse tootmisharule, ehkki pidi subsideerimise olemasolu kindlaksmääramisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele.

                     (303)

                     Komisjon leidis tõepoolest, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik subsideerimise summa õiglaseks arvutamiseks, sest komisjon kasutas impordiandmeid, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid. Eksportijaid, kellel ei palutud uurimisel koostööd teha, ei kahjusta selle lähenemisviisi kasutamine (110).

                     (304)

                     Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul määratud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

                     (305)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kõik eksportivad tootjad, et komisjon peaks arvutama subsiidiumisummad, võttes arvesse biodiisli ekspordimaksu kui sojaubade ekspordimaksust saadud kasu tasaarveldust. Komisjon lükkas selle tagasi, kuna puuduvad tõendid, et Argentina valitsus kehtestas biodiislile ekspordimaksu, et „tasakaalustada“ tegelikust maksumusest väiksema tasu eest saadud sojaubadest tekkinud kasu.

                     (306)

                     Samad eksportivad äriühingud taotlesid ka dumpinguvastaste tollimaksude kohandamist. Komisjon leidis, et kõnealuse kohanduse tegemiseks puudub õiguslik alus, kuna ei evita tõendeid, et dumpinguvastased tollimaksud võivad eksportivatele tootjatele antud subsiidiume tasakaalustada. See väide lükati igal juhul tagasi, sest eksportivad tootjad ei olnud uurimisperioodi jooksul dumpinguvastast tollimaksu tegelikult maksnud.

                        Tabel 5

                        Tasakaalustavate subsiidiumide summa

                                 Äriühing/kontsern

                                 Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

                                 LDC Argentina SA

                                 26,2 %

                                 Renova kontsern

                                 27,2 %

                                 T6 kontsern

                                 33,4 %

                                 Muud koostööd teinud äriühingud

                                 28,2 %

                                 Kõik teised äriühingud

                                 33,4 %

               4.   KAHJU

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu biodiislikütuse toodangu määratlus

                     (307)

                     Uurimisperioodil tootsid samasugust toodet liidus 54 tootjat, kes olid EBB liikmed, ning veel 196 teadaolevat mitteliikmest tootjat. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

                     (308)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 19, kaasas komisjon esialgu valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 19 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

                     (309)

                     Nagu märgitud põhjenduses 20, sai komisjon mitu märkust esialgse valimi kohta. Esialgsesse valimisse kuulusid kolm välja pakutud liidu tootjat: Bioagra-Oil SA (Poola), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Hispaania) ja Saipol (Prantsusmaa).

                     (310)

                     CARBIO märkis, et kõik kolm väljapakutud liidu tootjat on valimisse kaasamiseks sobimatud. CARBIO kinnitas muu hulgas, et Saipol kasutab peamiselt üksnes Prantsusmaalt saadud rapsiseemet, samal ajal kui maksimaalseks tõhususeks peaks äriühing eri liiki lähteaineid segama.

                     (311)

                     CARBIO märkis lisaks, et Masol kasutab peamiselt siirdehinnaga palmiõli, mida ta saab oma Indoneesia emaettevõtjalt.

                     (312)

                     Mis puutub Bioagra-Oili, siis viitas CARBIO piiratud toorainevalikule, mis sellel äriühingul on, tingituna konkreetsest riiklikust taastuvenergia direktiivi rakendamisest Poolas.

                     (313)

                     CARBIO väitis ka, et ADM Hamburg AG või Verbio on liidu tootjate valimi puhul tüüpilised äriühingud. CARBIO märkis lisaks seoses Verbioga, et see äriühing on puhas biodiislikütuse tootja (ilma vertikaalselt lõimitud purustamisvaldkonnata) ning et see äriühing asub Saksamaa-Poola piiril, teenindab laiemat Ida-Euroopa turgu, sealhulgas osa Poola turust, kus ei kohaldata eespool nimetatud õigusakte.

                     (314)

                     Kaebuse esitaja selgitas, et ei Saipol ega Masol ei kasuta üksnes üht liiki lähteainet. Uurimine kinnitas, et mõlemad äriühingud – nii Saipol kui ka Masol – kasutavad tõepoolest oma tootmises rohkem kui üht lähteainet.

                     (315)

                     Saadud märkuste alusel otsustas komisjon jätta Saipoli ja Masol Iberia Biofueli valimisse. Tingituna asjaolust, et komisjon ei saanud vastuväiteid põhjenduses 312 esitatud väite kohta, et Bioagra Oilil on piiratud valik tooraineid, otsustas komisjon asendada selle äriühingu liidu tootjate valimis äriühinguga Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Saksamaa).

                     (316)

                     Komisjon tegi kindlaks, et liidu biodiislikütuse kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 13 miljonit tonni.

                        Tabel 6

                        Liidu biodiislikütuse toodang (tonnides)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Liidu kogutoodang

                                 11 353 223

                                 11 789 896

                                 11 958 862

                                 13 071 053

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    105

                                    115

                                    Allikas: EBB.

                     (317)

                     Tabelis 6 esitatud liidu biodiislikütuse kogutoodangu näitajad põhinevad EBB-lt saadud andmetel. EBB kogub toodangu kohta andmeid, mida ta saab oma liikmetelt, kelle toodang moodustab ligikaudu 70 % biodiislikütuse tootmisest liidus. Mis puutub mitteliikmetest tootjatesse, kelle toodang moodustab ligikaudu 30 % biodiislikütuse toodangust liidus, siis ta kogub toodangu kohta teavet asjaomastelt riigi tootmisharu ühingutelt ja muudest avalikult kättesaadavatest allikatest. EBB kogutud andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohaselt EBB valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt nende andmete kohta märkusi.

                     (318)

                     Ajavahemikul 2014–2016 suurenes liidu biodiislikütuse kogutootmine järk-järgult 5 %. Uurimisperioodil võib täheldada märkimisväärsemat toodangu kasvu, kui tootmismaht suurenes veel kümme protsendipunkti. Liidu tootmine uurimisperioodil ei suurenenud samas tempos kui liidu tarbimine, tingituna Argentinast liitu suunduvast subsideeritud impordist, mis algas uurimisperioodi lõpus.

               4.2.   Liidu biodiislikütuse tarbimine

                     (319)

                     Komisjon tegi liidu biodiislikütuse tarbimise kindlaks EBB esitatud teabe ning impordi ja ekspordi statistika alusel.

                     (320)

                     Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Liidu biodiislikütuse tarbimine (tonnides)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine

                                 11 907 151

                                 11 791 953

                                 11 435 468

                                 14 202 127

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    96

                                    119

                                    Allikas: EBB, ELi impordistatistika.

                     (321)

                     Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites biodiislikütuse impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul. Liidu biodiislikütuse tarbimine vähenes veidi ehk 4 % kuni 2016. aastani. See suurenes uurimisperioodil 19 % võrreldes 2014. aastaga. Biodiislikütuse tarbimine sõltub kahest peamisest tegurist: diislikütuse tarbimisest ja biodiislikütuse sisaldusest selles kütuses.

                     (322)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis CARBIO, et liidu biodiislikütuse tarbimise arvutamise metoodika on läbi vaadatud, ning arvas, et selle muudatuse põhjuseks olid liidu tootmisharu mitteusaldusväärsed andmed tootmise kohta.

                     (323)

                     Komisjon muutis tarbimise arvutamise metoodikat, et vähendada arvutuse keerukust ja kaotada vajadus lisada sellesse arvutusse liidu ekspordi tase. Liidu tootmisharu tootmisandmed jäid samaks. Nagu on selgitatud põhjenduses 358, kontrollis komisjon EBB andmete kogumise metoodikat, sealhulgas tootmisandmeid, ning leidis, et see on usaldusväärne.

                     (324)

                     Võrreldes fossiilkütustega tekitab biodiislikütus vähem õhusaastet, nagu tahkeid osakesi, süsinikmonooksiidi, vääveldioksiidi, süsivesinikke ja õhutoksiine, aga võib tekitada rohkem lämmastikoksiidi. Lisaks tasakaalustavad biodiislikütuse tootmisel lähteainena kasutatavad taimed (soja, õlipalmid, rapsiseeme jne) tulevase CO2 heitkoguse, absorbeerides kasvades CO2.

                     (325)

                     Püsivalt suurenev nõudlus ja liidu tootmine tulenevad liidu energiapoliitikast. Taastuvenergia direktiivis 2009/28/EÜ (111) on sätestatud, et „iga liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2020. aastal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis“.

                     (326)

                     See poliitika tähendab, et liidu liikmesriigid peavad seadma eesmärgiks, et biokütused moodustavad 2020. aastaks 10 % kogu transpordikütuse müügist. Biokütuse sisalduse rakendamine, kehtivad tasemed ja arvutamise metoodika ei ole kõikides liidu liikmesriikides ühtsed, aga järk-järgult suureneva korraldusega tagatakse juba praegu ligikaudu 5–7 % biodiislikütuse sisaldus segatuna traditsioonilisse fossiildiislikütusesse.

                     (327)

                     Asjaolu, et traditsioonilisse fossiildiislikütusesse segatakse rohkem biodiislikütust, on oluline element liidu biodiislikütuse turu suundumuste analüüsil. Biodiislikütuse tootmiskulu ja hinnad on üldiselt suuremad kui fossiilse diislikütuse tootmiskulu ja hind. See tuleneb see üksnes taastuvenergia direktiivist 2009/28/EÜ, et kütusetootjad (rafineerimistehased) ostavad biodiislikütust, et segada seda fossiilse kütusega.

                     (328)

                     Biodiislikütuse tarbimine on otse seotud liikmesriikides kehtivate korraldustega segada fossiilkütustesse teataval määral biodiislikütust. Biodiislikütuse tarbimine peaks hakkama suurenema, juhul ja siis, kui rohkem liikmesriike saavutab eesmärgid, mis tuleb taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ kohaselt 2020. aastaks ellu viia. Muud tegurid, näiteks diiselmootoreid kasutavate transpordivahendite kasutamise kasv, avaldavad samuti biodiislikütuse tarbimisele mõju.

               4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

         4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                     (329)

                     Komisjon tegi biodiislikütuse impordi mahu kindlaks liidu impordistatistika alusel, mis on saadud „Surveillance 2“ andmebaasist (112). Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks tabelis 7 esitatud liidu biodiislikütuse tarbimise alusel.

                     (330)

                     Asjaomasest riigist pärit biodiislikütuse import liitu muutus järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Impordi maht (tonnides) ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Argentinast pärit impordi maht (tonnides)

                                 0

                                 31 340

                                 0

                                 394 005

                                 Turuosa

                                 0 %

                                 0,3 %

                                 0 %

                                 2,8 %

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil, EBB.

                     (331)

                     Tingituna dumpinguvastastest tollimaksudest, mis puudutavad muu hulgas Argentinast pärit importi ja on kehtestatud 26. novembril 2013 määrusega (EL) nr 1194/2013, (113) ei esinenud alates 2014. aastast kuni 2017. aasta augustini Argentinast liitu üldse importi või esines vähene import. 2015. aastal koosnes vähene import Argentinast neljast eraldi imporditehingust, millest teatati Hispaanias, ning seega ei pea komisjon neid esindavaks.

                     (332)

                     Ülalnimetatud dumpinguvastaseid tollimakse, mida kohaldatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes, vähendati 18. septembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/1578 (114) ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit import kiiresti ja märkimisväärselt suurenema ja saavutas uurimisperioodil ligikaudu 2,8 % turuosa.

                     (333)

                     Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse 2017. aasta teisel poolel arenes järgmiselt:

                        Tabel 9

                        Impordi maht (tonnides) kuus

                                 7/2017

                                 8/2017

                                 9/2017

                                 10/2017

                                 11/2017

                                 12/2017

                                 Argentinast pärit impordi maht (tonnides)

                                 0

                                 0

                                 29 975

                                 57 526

                                 188 986

                                 117 518

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Järelevalve 2“ andmebaasil.

                     (334)

                     Alates 2017. aasta jaanuarist kuni augustini puudus import Argentinast. Tabelis 9 esitatud kuine impordistatistika näitab biodiislikütuse impordi kiiret ja märkimisväärset kasvu pärast Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude alandamist.

                     (335)

                     Biodiislikütuse import kuus liidust Argentinasse uurimisperioodile järgneval perioodil ehk 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul arenes järgmiselt:

                        Tabel 10

                        Impordi maht (tuhandetes tonnides) kuus

                                 2018

                                 Jaanuar

                                 Veebruar

                                 Märts

                                 Aprill

                                 Mai

                                 Juuni

                                 Juuli

                                 August

                                 Argentinast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides)

                                 173

                                 161

                                 131

                                 30

                                 119

                                 161

                                 141

                                 177

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

                     (336)

                     Biodiislikütuse import Argentinast jätkus 2018. aastal. Eksporditud biodiislikütus saabub liidu turule suurte ühekordsete saadetistena, tavaliselt täislastis laevaga. Seepärast on kuise impordi analüüsimine vähem mõttekas.

                     (337)

                     Imporditase ei langenud 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul. Vastupidi, Argentina hinnanguline import liitu, eeldades, et liidu tarbimine jäi samaks, moodustab 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul 11,5 %. See näitab, et nii hinnanguline turuosa kui ka keskmine igakuine import suurenesid.

                     (338)

                     Samuti on oluline märkida, et Argentinast pärit import ei vähenenud pärast impordi registreerimist alates 25. maist 2018. Tegelikult esines 2018. aasta augustis suuruselt teine impordimaht Argentinast kogu vaatlusalusel perioodil.

               4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                     (339)

                     Nagu märgitud põhjenduses 334, algas import Argentinast liitu alles uurimisperioodi lõpus ning aastatel 2014–2016 ei esinenud importi või esines üksnes vähene import. Hindade muutumine vaatlusalusel perioodil oli 2015. aastal ja uurimisperioodil järgmine, nagu on näidatud tabelis 11.

                        Tabel 11

                        Impordihind

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 jaanuar – august 2018.

                                 Argentinast pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

                                 —

                                 633

                                 —

                                 636

                                 613

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

                     (340)

                     Uurimisperioodi järgsel perioodil vähenes Argentinast imporditud biodiislikütuse kaalutud keskmine hind imporditud koguste eest, nagu on kirjeldatud põhjenduses 335, 613 euroni tonni kohta. Seejärel alanes pärast uurimisperioodi keskmine impordihind 3,6 % võrreldes uurimisperioodil kehtiva impordihinnaga.

                     (341)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                                 —

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

                                 —

                                 vastavaid valimisse kaasatud Argentina tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused impordikulude arvessevõtmiseks.

                     (342)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist parandati näpuviga CIF-väärtuste valuuta konverteerimisel eurodesse kontserni T6 puhul, mis tõi selle kontserni jaoks kaasa eurodes arvestatud CIF-väärtuse vähenemise.

                     (343)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon märkuseid Argentina valitsuselt, CARBIO-lt ja sõltumatult importijalt Gunvor seoses selle CIF-hinna korrigeerimisega, mida said valimisse kaasatud Argentina tootjad impordil esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.

                     (344)

                     Argentina valitsus, CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor märkisid, et Argentinast pärit biodiisli ekspordihinda tuleks tõsta tavapäraste tollimaksude 6,5 % võrra. Lisaks väitsid CARBIO ja sõltumatu importija Gunvor, et Argentinast pärit biodiislikütuse ekspordihinda tuleks tõsta ka dumpinguvastaste meetmete võrra, mis ulatuvad 6,5 %st 8,1 %ni ajavahemikul september 2017 kuni detsember 2017, see on neli kuud uurimisperioodi jooksul, kui import Argentinast algas.

                     (345)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Argentina valitsus, et komisjoni teostatud hinna allalöömise arvutus peaks sisaldama dumpinguvastaseid tollimakse. CARBIO esitas samasuguse märkuse dumpinguvastaste tollimaksude lisamise kohta menetluse varasemas etapis ja kordas seda pärast lõplike järelduste avalikustamist. Eksportivad tootjad esitasid samuti selle kohta märkusi, väites, et dumpinguvastane tollimaks tuleks lisada.

                     (346)

                     Komisjon aktsepteeris nõuet seoses tavapäraste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale ning on muutnud vastavalt oma arvutusi.

                     (347)

                     Komisjon lükkas tagasi nõude seoses dumpinguvastaste tollimaksude lisamisega CIF-hinnale, leides, et taotlus on selles osas põhjendamatu. Komisjon leidis asjaomasel juhul, et asjakohasem on analüüsida eksportivate tootjate käitumist dumpinguvastaste tollimaksude puudumisel, sest arvestades kahju ohu analüüsi, peab ta analüüsima impordihindade tulevast mõju liidu tootmisharule kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 punktiga d. Lisaks lõpetati 18. oktoobril 2018 dumpinguvastased tollimaksud kehtestanud meetmed (115). Järelikult ei avalda dumpinguvastased tollimaksud impordihindadele tulevikus enam mõju ning juba kogutud dumpinguvastased tollimaksud tuleb tagasi maksta või hüvitada tagasiulatuva mõjuga.

                     (348)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist märkis CARBIO, et komisjon väidab, et kuna üksnes üks sõltumatu importija tegi käimasoleval uurimisel koostööd, tuleks 2013. aasta dumpinguvastases uurimises kasutatud impordikulusid kasutada ka käesoleval juhul. CARBIO väitis lisaks, et komisjon ei märkinud, miks ta lükkas tagasi impordikulud, mille on esitanud kõnealune sõltumatu importija. Gunvor väitis ka seda, et tuleks kasutada tema esitatud tegelikku impordikulu. CARBIO kordas seda väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes.

                     (349)

                     Komisjon kinnitas, et põhjenduses 341 kirjeldatud metoodika puhul kasutati impordikulude lisamise alusena impordikulusid uurimises, mille tulemusena kehtestati määrusega (EL) nr 1194/2013 dumpinguvastased tollimaksud (116). Nende kulude kasutamise põhjus oli see, et ainus sõltumatu importija, kes tegi käesolevas uurimises koostööd, palus jätta oma andmed konfidentsiaalseks. Lisaks sisaldasid eelmises uurimises kasutatud impordikulud impordikulude diferentseeritud erikategooriaid ja nende kvantifitseerimist. See teave ei olnud kättesaadav praeguses uurimises koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis näitaksid olulisi erinevusi asjaomase toote 2013. aastal kasutatud impordikulude ning uurimisperioodil ilmnenud impordikulude vahel. Peale selle väljendati impordikulusid 2013. aastal eurodes. Kuna Argentina peeso vahetuskurss langes 2012. aastast alates ligikaudu 8 korda ja euroala inflatsioon oli alates 2013. aastast väga väike (kokku ligikaudu 5 % viimase kuue aasta jooksul), pidas komisjon asjakohaseks kasutada eelmises uurimises esitatud impordikulusid.

                     (350)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist parandas komisjon näpuvea seoses valimisse kaasatud eksportivate tootjate CIF-väärtuse arvutamisega.

                     (351)

                     Selle tulemusena komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused.

                     (352)

                     Liikidel põhinev võrdlus keskendus CFPP võrdlusele kasutatud lähteainest olenemata. Teine omadus, mida komisjon arvesse võttis, oli see, kas toote suhtes kohaldati enamikus liikmesriikides topeltarvestust. Topeltarvestus võimaldab rafineerimistehasel arvestada konkreetset liiki biodiislikütuse sisaldus diislikütuses, mida ta toodab, topelt (nt topeltarvestuse kohase biodiislikütuse 3 % sisaldust käsitatakse 6 % sisaldusega samaväärsena). Saksamaa puhul, kus kasutatakse kaht eri viisi CO2 heitkoguste vähendamise tõhususe arvutamiseks, võttis komisjon arvesse ka Saksamaa turu omapära.

                     (353)

                     Komisjon tegi kindlaks, et enamikul juhtudel ei ole biodiislikütust ostev lõpptarbija teadlik lähteainest ega tunne huvi lähteaine vastu, mida tootmisel kasutati, vaid ta soovib toodet, mis vastab teatavale maksimaalsele CFPP-tasemele. See tase erineb olenevalt aastaajast ja kliimatingimustest. Suvekuudel ja soojemates piirkondades aktsepteerivad kliendid kõrgemaid CFPP-tasemeid ning talvekuudel ja külmemates piirkondades nõuavad madalama CFPP-tasemega biodiislikütust.

                     (354)

                     Komisjon väljendas võrdluse tulemust protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit valimisse kaasatud eksportijate impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,5–15,2 %.

               4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.4.1.   Üldised märkused

                     (355)

                     Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

                     (356)

                     Nagu märgitud põhjenduses 19, kasutati kahju ohu ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivset mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

                     (357)

                     Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning EBB antud teabele tuginedes.

                     (358)

                     Komisjon kontrollis EBB esitatud andmete kogumise metoodikat ning seda, et teavet kinnitasid piisavad dokumendid ja uurimismenetlused.

                     (359)

                     Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

                     (360)

                     Makromajandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust.

                     (361)

                     Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

                     (362)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist saatis komisjon kaks täiendavat küsimuste kogumit, mis puudutasid uurimisperioodile järgnevat perioodi. Üks küsimuste kogum saadeti kolmele valimisse kaasatud äriühingule ning teine EBB-le. Komisjon analüüsis kõikide asjaomaste poolte esitatud vastuseid. Komisjon kasutas saadud teavet oma järelduste jaoks uurimisperioodile järgneva perioodi kohta.

               4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

         4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (363)

                     Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 12

                        Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 15 074 688

                                 16 009 878

                                 16 561 814

                                 16 594 853

                                    Indeks

                                    100

                                    106

                                    110

                                    110

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 75 %

                                 74 %

                                 72 %

                                 79 %

                                    Indeks

                                    100

                                    98

                                    96

                                    105

                                    Allikas: EBB.

                     (364)

                     Tootmisvõimsus kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilselt 10 %, et võtta arvesse suurenevat nõudlust.

                     (365)

                     Samamoodi nagu tootmist käsitlevat teabe korral, kogub EBB tootmismahu andmeid oma liikmetelt, sealhulgas riiklikelt ühingutelt, ning kogub mitteliikmete kohta teavet, mis puudutab muudest avalikult kättesaadavatest allikatest saadud tootmismahtu.

                     (366)

                     Tootmisvõimsuse näitajad ei hõlma märkimisväärset osa tootmismahust, mida käsitatakse vabana. EBB selgitas, et mitu rajatud biodiislikütuse tehast ei ole mitme aasta jooksul tegutsenud ning neid tuleks käsitada pikaajaliselt tootmisest eemal olevatena. Ehkki need tehased on nominaalselt rajatud, suudaksid need tootmist taasalustada pärast investeeringuid tehnilisse kohandamisse ja märkimisväärse aja järel.

                     (367)

                     Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % (ehk neli protsendipunkti) 75 %-lt 79 %ni. Tootmisharu saavutas uurimisperioodi jooksul tootmisvõimsuse rakendamise kõrgeima taseme.

               4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (368)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 13

                        Müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (tonnides)

                                 11 363 729

                                 11 305 117

                                 10 920 665

                                 13 004 462

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    96

                                    114

                                 Turuosa

                                 95,4 %

                                 95,9 %

                                 95,5 %

                                 91,6 %

                                    Allikas: EBB, impordi ja ekspordi statistika.

                     (369)

                     Liidu tootmisharu läbimüük vähenes 2014. –2016. aastal 4 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 18 protsendipunkti, olles 14 % suurem kui 2014. aastal.

                     (370)

                     Müüki edendavad tegurid on samad, mis suurendavad tarbimist ja mida on kirjeldatud põhjendustes 324–328. Import ei mõjutanud müügimahtu aastatel 2014–2016 märkimisväärselt, mis oli nii müügimahu kui ka turuosa stabiilse taseme põhjus.

                     (371)

                     Turuolukorda muutis hoopis Argentinast tulenev tollimaksude vähendamine 2017. aastal. Hoolimata asjaolust, et import algas alles aasta lõpu poole, on liidu tootmisharu turuosa võrreldes 2014. aastaga 3,8 protsendipunkti vähenenud. Nagu selgitatud põhjenduses 333, langeb turuosa märkimisväärne vähenemine kokku asjaomase toote impordiga, mis sisenes liidu turule uurimisperioodi neljal viimasel kuul.

                     (372)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuse seoses liidu tootmisharu turuosaga, mis oli tehtud kindlaks aastate 2015–2016 kohta, väites, et ehkki ei esinenud importi Argentinast, kaotas liidu tootmisharu sel perioodil turuosa.

                     (373)

                     Komisjon kontrollis asjaomaseid andmeid ning tegi teabedokumendis kindlaks vea liidu tarbimise arvutamisel, mis tõi kaasa liidu tootmisharu valed turuosad. Viga parandati ning tabelid 7 ja 13 sisaldavad parandatud andmeid.

                     (374)

                     Selle paranduse tulemusena püsis liidu turuosa aastatel 2015–2016 stabiilne ning vähenes üksnes uurimisperioodi jooksul tingituna Argentina impordi suuremast mahust.

               4.4.2.3.   Kasv

                     (375)

                     Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügi- ja tootmismaht kasvasid üksnes 14 % ja 15 %. Liidu tootmisharu ei suutnud seepärast täielikult saada kasu turu kasvust vaatlusalusel perioodil, sest märkimisväärne osa sellest kasvust hõlmas uurimisperioodi jooksul subsideeritud Argentina impordi suurenevaid koguseid.

               4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (376)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 14

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 2 406

                                 2 763

                                 2 762

                                 2 733

                                    Indeks

                                    100

                                    115

                                    115

                                    114

                                 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                                 4 718

                                 4 267

                                 4 329

                                 4 782

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    92

                                    101

                                    Allikas: EBB.

                     (377)

                     Tööhõive arenes liidus erinevalt tootmise, müügi ja tarbimise suundumustest. Suhteliselt suur tööhõive kasv leidis aset 2015. aastal, mil see näitaja suurenes aasta arvestuses 15 %. Pärast seda püsis see stabiilsel tasemel, sealhulgas uurimisperioodil.

                     (378)

                     2015. aasta kasvu tuleks käsitada liidu tootmisharu reaktsioonina biodiislikütuse turu tingimuste paranemisele ja tulevase paranemise ootusele. Samal ajal ei tähenda tööhõive väike vähenemine uurimisperioodil veel reaktsiooni suuremale impordile Argentinast. Liidu tootmisharu ei vähendanud veel uurimisperioodil tootmisvõimsust ja tööhõive püsis seega stabiilne.

               4.4.2.5.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

                     (379)

                     Asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse selle impordi väga suurt mahtu ja madalaid hindu.

                     (380)

                     26. novembril 2013 kehtestas liit lõplikud dumpinguvastased tollimaksud biodiislikütuse impordile muu hulgas Argentinast. Tollimaksud põhinesid kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel vahemikus 22–25,7 %.

                     (381)

                     Nagu märgitud põhjenduses 332, vähendati neid dumpinguvastaseid tollimakse märkimisväärselt 2017. aasta septembris ning selle tulemusena hakkas Argentinast pärit biodiislikütuse import märgatavalt suurenema. Nagu märgitud põhjenduses 330, ulatus Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi turuosa uurimisperioodil 2,8 %ni. Argentina biodiislikütuse impordi hinnanguline tuurosa liidus on 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 %. Biodiislikütuse import Argentinast liitu kasvas pärast uurimisperioodi jätkuvalt ning impordi registreerimisest hoolimata oli Argentina impordi hinnanguline turuosa liidus 2018. aasta esimesel poolel endiselt üle 10 %.

                     (382)

                     Uurimisperioodile järgnenud perioodi impordistatistika, millele on üksikasjalikult osutatud põhjenduses 335, näitab, et impordi tase jätkus ja isegi suurenes kuni 2018. aasta augustini, hoolimata impordi registreerimisest alates 18. maist 2018.

                     (383)

                     Argentinast liitu suunduva biodiislikütuse impordi märkimisväärne ja kiire kasv algas 2017. aasta septembris ning import jätkus hoolimata impordi registreerimisest. Tingituna selle madalast hinnast, mis alandas märkimisväärselt liidu tootmisharu hindasid, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see tootmisharu ei suutnud turu kasvust kasu lõigata.

               4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (384)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                        Tabel 15

                        Müügihinnad liidus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta)

                                 817

                                 715

                                 765

                                 832

                                    Indeks

                                    100

                                    87

                                    94

                                    102

                                 Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                                 797

                                 728

                                 767

                                 827

                                    Indeks

                                    100

                                    91

                                    96

                                    104

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

                     (385)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele langesid 2015. aastal märkimisväärselt ehk 13 %. Hinnad tõusid seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning olid 2 % üle 2014. aasta taseme.

                     (386)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu järgis hindade suundumust ning vähenes 2015. aastal 9 %. Ühikukulu tõusis seejärel 2016. aastal ja uurimisperioodil ning oli 4 % üle 2014. aasta taseme. See järgis peamise tooraine rapsi hinnakasvu, mis suurenes ajavahemikul 2014. aastast kuni uurimisperioodini 8 % (117).

                     (387)

                     Keskmine ühiku müügihind ja ühikukulu puudutavad valimisse kaasatud liidu tootjaid, aga ei ole otse võrreldavad. See tuleneb asjaolust, et hinnad on seotud üksnes liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele müügiga, samal ajal kui kulud viitavad kogutoodangule.

                     (388)

                     Biodiislikütuse hinna muutus on seotud lähteaine (mis on kas põllumajanduskultuur või õli) turuhinna arenguga. Lähteaine maksumus on peamine kulutegur ning määrab suurel määral kindlaks tootmise kogukulu ja selle tulemusena ka turu müügihinna.

                     (389)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist sai komisjon Argentina valitsuselt märkuseid seoses valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnaga sõltumatutele klientidele. Argentina valitsus väitis, et kõnealune hind langes 2015. aastal 13 % võrra ning et komisjon ei olnud teinud ühtegi analüüsi võimaliku kahju muude põhjuste eristamiseks, kuigi oli ümberlükkamatu, et Argentina import moodustas 2015. aastal vaid 0,5 % turuosa.

                     (390)

                     Komisjon märkis, et biodiislikütuse hinna areng on seotud lähteainete turuhinna muutumisega, nagu on selgitatud põhjenduses 388. Rapsiõli rahvusvaheline hind langes 2014. ja 2015. aasta vahel 14,5 % (118). See vastab valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise ühiku müügihinna 13 % langusele, mida Argentina valitsus süüks pani, ning kinnitab samal ajal väidet, et sööda kulud määravad turu müügihinna.

               4.4.3.2.   Tööjõukulud

                     (391)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 16

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                 66 530

                                 71 573

                                 65 237

                                 65 874

                                    Indeks

                                    100

                                    108

                                    98

                                    99

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

                     (392)

                     Keskmised tööjõukulud olid stabiilsed, v.a 2015. aastal, mil need olid suuremad kui teistel aastatel. See oli aasta, mil liidu tootmisharus hakkas tööhõive märkimisväärselt suurenema. Nagu võib täheldada, esines järgmistel perioodidel ehk 2016. aastal ja uurimisperioodil pidev tööhõive kasv kogu aasta jooksul ning keskmised tööjõukulud jäid väga sarnasele stabiilsele tasemele.

               4.4.3.3.   Laovarud

                     (393)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 17

                        Laovarud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 117 074

                                 85 725

                                 92 291

                                 87 864

                                    Indeks

                                    100

                                    73

                                    79

                                    75

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

                     (394)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud olid suurimad 2014. aastal. 2014. ja 2015. aasta vahel vähenesid need 27 % ning olid pärast seda võrreldaval tasemel. Laovarude tase ei muutunud koos tootmis- ja müügimahu kasvuga uurimisperioodil. Kuna vaatlusalust toodet müüakse mahtlastina, võib üks tarne olla väga suure mahuga ehk üle 10 000 tonni. Seepärast võib üks tarne avaldada laovarude tasemele märkimisväärset mõju olenevalt täpsest tehingu kuupäevast. Seega on laovarude tase liidu tootmisharu jaoks vähem oluline näitaja.

               4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (395)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 18

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 5,0 %

                                 – 0,1 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                    Indeks

                                    100

                                    – 3

                                    18

                                    16

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 95 181 923

                                 23 004 159

                                 26 458 832

                                 35 102 719

                                    Indeks

                                    100

                                    24

                                    28

                                    37

                                 Investeeringud (eurodes)

                                 8 970 184

                                 19 697 707

                                 8 039 845

                                 38 946 892

                                    Indeks

                                    100

                                    220

                                    90

                                    434

                                 Investeeringutasuvus

                                 78 %

                                 – 3 %

                                 18 %

                                 16 %

                                    Indeks

                                    100

                                    – 4

                                    23

                                    21

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

                     (396)

                     Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel.

                     (397)

                     Kasumlikkus oli kogu vaatlusalusel perioodil väike. See ulatus üksnes 2014. aastal 5 %ni, 2015. aastal kasumit ei esinenud ning 2016. aastal ja uurimisperioodil jäi see alla 1 %. Suurem kasumlikkus 2014. aastal tulenes peamiselt ühe valimisse kaasatud liidu tootja erakorralisest ja finantstulust. Ilma nende kirjeteta oleks liidu tootmisharu kasumlikkus 2014. aastal võrreldav teiste vaatlusaluse perioodi aastatega.

                     (398)

                     Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes veelgi uurimisperioodile järgneval perioodil ning muutus 2018. aasta esimesel kuuel kuul 1,7 % suuruseks kahjumiks.

                     (399)

                     Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne. Tootmisharu suutis oma tegevust ise rahastada. Ent ka rahavoo korral saavutas liidu tootmisharu kõrgeima taseme 2014. aastal ning ei ületanud ühelgi järgmisel aastal 37 % sellest tasemest.

                     (400)

                     Liidu tootmisharu investeeris jätkuvalt vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutades kõrgeima investeeringute taseme uurimisperioodi jooksul. Seepärast ei ole Argentinast pärit subsideeritud impordi järsk ilmnemine uurimisperioodi lõpu poole liidu tootmisharu tehtud investeeringute taset veel negatiivselt mõjutanud.

                     (401)

                     Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes investeeringute tasuvus suurel määral ehk 79 %, kajastades peamiselt kasumlikkuse suundumust.

                     (402)

                     Liidu tootmisharu majandustulemused ehk kasum piiras uurimisperioodil tema kapitali kaasamise võimet.

                     (403)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et liidu tootmisharu väike kasumlikkus kogu ajavahemikul alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini ei saa tuleneda Argentinast pärit impordist, mis taastus alles 2017. aasta septembris. Seoses sellega esitas ka sõltumatu importija Gunvor pärast teabedokumendi avaldamist märkuse, et liidu tootmisharu ei kannata olulist kahju.

                     (404)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordasid Argentina valitsus ja CARBIO oma märkusi liidu tootmisharu tegevuse kohta ja viitasid mitmetele positiivselt arenenud tulemuslikkuse näitajatele. Samuti kordas Argentina valitsus oma järeldust, et Argentinast pärit impordi puudumisel ei mõjutanud Argentina import liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

                     (405)

                     Komisjon täheldas, et suundumused, sealhulgas kasumlikkuse suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. See viitab ajavahemikule alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini, millele Argentina valitsus oma märkuses viitas. Ehkki Argentinast pärit import taastus tõepoolest alles 2017. aasta septembris, peab asjaolu, et see saavutas 2017. aasta viimases kvartalis rohkem kui 10 % hinnangulise turuosa, olema seotud sellega, et liidu tootmisharu saavutas uurimisperioodil üksnes 0,8 % kasumlikkuse (ning sattus hiljem lõppkokkuvõttes kahjumisse). Seepärast lükati see väide tagasi.

               4.5.   Uurimisperioodile järgnevad majandusnäitajad

                     (406)

                     Komisjon küsis ja sai vastuseid valimisse kaasatud liidu tootjatele esitatud lisaküsimustele. Uurimisperioodile järgnevad andmed, näiteks uurimisperioodi mikromajanduslikud näitajad, esitati kolme valimisse kaasatud liidu tootja kaalutud keskmisena.

                     (407)

                     Uurimisele järgneva perioodi puhul sai teatavaid makromajanduslikke näitajaid, nagu tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, toodang ja müügimaht analüüsida üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate kohta tingituna uurimise ajapiirangutest. Seepärast ei ole uurimisperioodi näitajad otse võrreldavad punktis 4.4.2 esitatud näitajatega. Näitajad võimaldavad sellegipoolest analüüsida valimisse kaasatud liidu tootjate olukorra arengut pärast uurimisperioodi.

                     (408)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang, müügi- ja ühikukulud ning ühiku müügihinnad muutusid järgmiselt:

                        Tabel 19

                        Liidu tootmisharu pärast uurimisperioodi lõppu

                                 Uurimisperiood

                                 Jaanuar kuni märts 2018

                                 Aprill kuni juuni 2018

                                 Kogutoodang (tonnides)

                                 2 614 770

                                 602 303

                                 585 734

                                    Indeks (aastas)

                                    100

                                    92

                                    90

                                 Müügimaht liidu turul (tonnides)

                                 2 657 665

                                 591 108

                                 648 698

                                    Indeks (aastas)

                                    100

                                    89

                                    98

                                 Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                                 827

                                 793

                                 787

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    95

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurodes tonni kohta)

                                 832

                                 765

                                 773

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    93

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

                     (409)

                     Uurimisperioodile järgneva perioodi muutused on esitatud võrdlusena uurimisperioodiga 2018. aasta esimese ja teise kvartali kohta ning väärtused on uurimisperioodi suhtes indekseeritud.

                     (410)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis 2018. aasta esimesel poolel stabiilne, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 85 %-lt 76 %ni.

                     (411)

                     Nii tootmis- kui ka müügimaht vähenesid uurimisperioodile järgneval esimesel ja teisel kvartalil.

                     (412)

                     Nii ühikukulud kui ka ühiku müügihinnad vähenesid mõlemal uurimisperioodile järgneval kvartalil. Ühiku tootmiskulu vähenes 5 %, samas kui keskmine müügihind langes 7 %, mis tõi kaasa põhjenduses 398 kirjeldatud kasumlikkuse vähenemise.

               4.6.   Järeldus kahju kohta

                     (413)

                     Välja arvatud vähene import 2015. aastal, ei esinenud enne 2017. aasta septembrit biodiislikütuse importi Argentinast liidu turule. Ehkki see import algas alles uurimisperioodi lõpus, jõudis import tasemele, mis võimaldas saavutada uurimisperioodil turuosa 2,8 %, suurendades 2017. aasta viimases kvartalis hinnangulist turuosa rohkem kui 10 %, mis tundub olevat leidnud kinnitust 2018. aasta esimesel poolel, hoolimata impordi registreerimisest.

                     (414)

                     Vaatlusalusel perioodil olid kahjunäitajad vastuolulised. Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht vastasid suurel määral turunõudlusele, olid aastatel 2014–2016 stabiilsed ja suurenesid uurimisperioodil, saamata täielikult kasu turu kasvust vaatlusaluse perioodi lõpu poole, mille kõnealune import osaliselt saavutas. Investeeringud suurenesid märgatavalt vaatlusalusel perioodil. See oli positiivne areng, mis viitas sellele, et tootmisharu hakkas kosuma. Ka tööhõive suurenemise algust 2015. aastal võib pidada märgiks selle kohta, et liidu tootmisharu seisund hakkas Argentinast pärit subsideeritud impordi puudumisel paranema.

                     (415)

                     Uurimisperioodile järgneval perioodil viitas enamik majandusnäitajaid liidu tootmisharu majandusliku olukorra selgele edasisele halvenemisele. See puudutab tootmisvõimsuse rakendamist, toodangut, müüki ja ühiku müügihindasid, nagu eespool kirjeldatud.

                     (416)

                     Samas püsis liidu tootmisharu kasumlikkus enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul väike ning tootmisharu ei suutnud suurendada oma tootlikkust töötaja kohta. See näitab, et liidu tootmisharul ei õnnestunud selle lühikese aja jooksul saavutada korrapärast kasumlikku tegevust. Olukord halvenes 2018. aasta esimesel kuuel kuul veelgi, kui liidu tootmisharu teatas kahjumitest.

                     (417)

                     Komisjon leidis, et uurimisperioodi oli juba negatiivselt mõjutanud Argentinast pärit import ning uurimisperioodile järgneval perioodil halvenes liidu tootmisharu olukord veelgi. Hoolimata müügi- ja tootmismahu suurenemisest, mille põhjustas tarbimise kasv uurimisperioodil, ei esinenud liidu tootmisharu puhul märke tootmisharu majandusliku olukorra paranemise kohta. Tegelikult ei teeninud liidu tootmisharu uurimisperioodil peaaegu mingit kasumit, arvestades survet, mida avaldasid madalad hinnad asjaomasele impordile. Uurimisperioodil esinenud väiksed kasumid muutusid 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul kahjumiteks. Eespool analüüsitud suundumused näitavad, et liidu tootmisharu ei tundu varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud olevat. Ehkki uurimisperioodil ei saa olulise kahju olemasolu lõplikult kindlaks teha, analüüsib komisjon vähemalt seda, kas esineb olulise kahju oht.

               5.   KAHJU OHT

         5.1.   Sissejuhatus

                     (418)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 8 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import tekitab liidu tootmisharule olulise kahju ohu.

                     (419)

                     Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõike 8 teise lõiguga, arvesse järgmisi tegureid:

                                 —

                                 kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele;

                                 —

                                 liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele;

                                 —

                                 eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et subsideeritud hinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu;

                                 —

                                 kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust; ning

                                 —

                                 laovarude seis.

               5.2.   Kõnealuse subsiidiumi või subsiidiumide laad ja sellest tulenev võimalik mõju kaubandusele

                     (420)

                     Põhjenduses 304 tegi komisjon järelduse tasakaalustavate subsiidiumite olemasolu kohta kooskõlas alusmäärusega. Need avastatud subsiidiumid näitavad, et asjaomase toote import võib saada kasu valitsuse toetusest. Uurimisperioodi ajal ja pärast seda täheldatud märkimisväärne hindade allalöömine peaks avaldama veelgi negatiivsemat mõju liidu tootmisharu haprale majanduslikule olukorrale, mida täheldati juba uurimisperioodi ajal. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 158, on Argentina biodiislikütusetööstust toetavate meetmete eesmärk tagada, et biodiisli eksport jääks väga konkurentsivõimeliseks sojaoa ostmise madalamate kulude tõttu (erinevalt liidu tootjatest, keda mõjutab rapsi hinna suurem kõikumine). Seepärast on tõenäoline, et vaatlusaluse toote subsideeritud import Argentina valitsuse toetusmeetmete laadi tõttu võib liidu tootmisharu majanduslikku olukorda jätkuvalt negatiivselt mõjutada.

               5.3.   Liidu turule suunatud subsideeritud impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab impordi olulise suurenemise tõenäosusele

                     (421)

                     Esineb selge seos alates 2017. aasta septembrist esinenud Argentinast liidu turule suunduva biodiislikütuse impordi järsu ja märkimisväärse kasvu ning alates sellest kuust kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vähendamise vahel, nagu näitab tabel 9. See viitab Argentina eksportivate tootjate suutlikkusele reageerida muutuvatele turutingimustele. Lisaks kinnitavad uurimisperioodi järel Argentina biodiislikütuse importi kajastavad andmed, et impordi registreerimisest hoolimata ekspordivad Argentina eksportivad tootjad liidu turule jätkuvalt sarnaseid koguseid nagu uurimisperioodi ajal, kui dumpinguvastaseid tollimakse vähendati või need tühistati.

                     (422)

                     Seega leidis komisjon, pidades silmas liidu turu atraktiivsust Argentina ekspordi jaoks, et pärast dumpinguvastaste tollimaksude vähendamist 2017. aasta septembris viitab asjaolu, et Argentinast pärit biodiislikütuse impordi maht on märkimisväärselt suurenenud, sellise impordi jätkuva suurenemise tõenäosusele. Põhjenduses 463 esitatud analüüs impordi kohta ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist augustini kinnitab Argentinast pärit biodiisli impordi tegelikku kasvu.

               5.4.   Kolmandate riikide piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus ja kasutussuutlikkus

                     (423)

                     Maailma biodiislikütuse tarbimist kajastava OECD põllumajandusstatistika (119) kohaselt moodustas Argentina tarbimine 2017. aastal üksnes ligikaudu 3,5 % üleilmsest tarbimisest. Nagu näidatud põhjenduses 202, eksportis Argentina uurimisperioodil 57 % oma toodangust.

                     (424)

                     Argentina tarbimise madal tase võrreldes üleilmse tarbimisega ning ELi ligikaudu 40 % tarbimine ja USA ligikaudu 25 % tarbimine viitavad selgelt, et Argentina biodiislikütuse sektor on ekspordile suunatud ning kõnealustest turgudest sõltuv (vt ka põhjendus 209).

                     (425)

                     Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus on uurimisperioodil hinnangute kohaselt üle 1,2 miljoni tonni. See hinnang põhineb teabel, mis on saadud valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt, kes esindavad 84 % kogu ekspordist liitu, ja seda on ekstrapoleeritud kogu Argentina tootmisharuga.

                     (426)

                     Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsus püsis EBB poolt komisjonile esitatud teabele tuginedes uurimisperioodile järgneval perioodil sarnasel tasemel.

                     (427)

                     27. augustil 2017 kehtestas USA esialgsed tasakaalustavad tollimaksud Argentinast pärit biodiislikütuse impordi vastu määraga vahemikus 50–60 % ning seejärel 9. novembril 2017 lõplikud tollimaksud määraga vahemikus 71,45–72,28 %. 2017. aasta oktoobris kehtestas USA esialgsed dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 54,36–70,05 %. 3. jaanuaril 2018 kinnitas USA neid tollimakse oma lõplikus otsuses, (120) muutes veidi taset, mis jäi vahemikku 60,44–86,41 %.

                     (428)

                     USAs, mis oli enne nende tollimaksude kehtestamist Argentina jaoks kõige olulisem eksporditurg, kehtestatud tollimaksude kõrge tase annab kindlalt märku selle kohta, et see biodiislikütuse eksport suunati kohe ümber liidu turule. Seda ümbersuunamist toetab peaaegu samaaegne dumpinguvastaste tollimaksude alandamine Argentina biodiislilt liidus. Kõnealuseid muutuseid on näidatud allpool tabelis 20.

                        Tabel 20

                        Ekspordimaht (tonnides) kuus

                                 Argentinast pärit ekspordi maht (tonnides)

                                 7/2017

                                 8/2017

                                 9/2017

                                 10/2017

                                 11/2017

                                 12/2017

                                 USAsse

                                 220 360

                                 14 483

                                 0

                                 0

                                 0

                                 0

                                 Euroopa Liitu

                                 0

                                 60 000

                                 30 000

                                 200 000

                                 185 000

                                 163 091

                                    Allikas: Argentina ekspordistatistika.

                     (429)

                     Argentinast liitu suunduva ekspordi tase, mis on esitatud tabelis 20, ei võrdu Argentinast liitu suunduva impordi tasemega, mida on kajastatud põhjenduse 333 tabelis 9. Erinevus ei tulene üksnes erinevast andmete allikast, vaid peamiselt ekspordi- ja imporditehingute registreerimise erinevast ajast vastavas statistikas.

                     (430)

                     Nagu näidatud põhjenduses 425, esineb piisav vabalt kasutatav tootmisvõimsus, mis tingituna müügistruktuuri muutusest (USA turu väljajätmine) isegi kasvab. See viitab tõenäosusele, et liitu suunduva subsideeritud ekspordi kogused kasvavad suurel määral. Puuduvad muud teadaolevad eksporditurud, mis võiksid seda lisaeksporti kasutada, sest USA ja liit kokku moodustavad ligikaudu 2/3 üleilmsest biodiislikütuse tarbimisest.

                     (431)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kinnitasid seoses eksporditurgude kasutussuutlikkusega Argentina eksportivate tootjate jaoks 10. juulil 2018 Peruu ametiasutused dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist kokku 137,4–399,8 USA dollarit tonni kohta.

                     (432)

                     Komisjon tuvastas märke, et Argentinast lähtuva impordi jätkuva ümbersuunamine oht võib tekitada liidu tootmisharule kahju.

               5.5.   Subsideeritud impordi hinnatase

                     (433)

                     Biodiislikütuse import, mis saabus Argentinast liidu turule uurimisperioodi nelja viimase kuu jooksul, oli märkimisväärselt madalamate hindadega kui liidu tootmisharu kehtestatud hinnad. Nagu selgitatud põhjenduses 354, kehtestas komisjon uurimisperioodi jaoks kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid vahemikus 9,5–15,2 %. Impordistatistikas täheldatud hindade võrdlus liidu tootmisharu müügihindadega kinnitab seda erinevust. Argentinast imporditud biodiislikütuse hinnad alanesid uurimisperioodile järgneval perioodil veelgi.

               5.6.   Laovarude seis

                     (434)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarude taseme muutuseid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduss 394. Nagu selgitatud, siis tingituna asjaolust, et asjaomast toodet müüakse mahtlastina, on laovarude seis kahju ohu puhul vähemtähtis näitaja.

               5.7.   Järeldus

                     (435)

                     Põhjenduses 419 loetletud kahju ohtu käsitlevate tegurite analüüsi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu habras majanduslik seisund arvatavasti halveneb tingituna kiirest ja pidevast massilisest subsideeritud biodiislikütuse impordist Argentinast. Seepärast esines uurimisperioodi lõpus liidu tootmisharu suhtes vähemalt selgelt prognoositav ja peatselt toimuva kahju oht, mis toetab kahju ohu esinemise kohta tehtud järeldust alusmääruse artikli 8 lõike 8 alusel.

                     (436)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Argentina valitsus komisjoni järeldusega ja väitis, et impordi kasv oli tingitud asjaolust, et Argentina import ajavahemikus 2012–2017 jäeti ebaseaduslikult liidu turult kõrvale. Argentina valitsus lisas ka, et komisjon ei ole hinnanud tõendeid, mis kinnitaksid, et biodiisli impordi suurenemine Argentiinast jätkub ka tulevikus.

                     (437)

                     Komisjon esitas põhjenduses 428 üksikasjalikku teavet Argentinast pärit biodiisli igakuise impordi arengu kohta uurimisperioodil. Põhjenduses 463 esitas komisjon teabe biodiisli impordi taseme kohta Argentinast ajavahemikul 2018. aasta jaanuarist kuni augustini. See teave näitab, et pärast uurimisperioodi lõppu jätkus septembris 2017 alanud import hoolimata registreerimisest.

                     (438)

                     Import, mille puhul komisjon leidis, et seda subsideeritakse, ja jätkuv suuremahuline import liitu kujutas endast uurimisperioodi lõpus ohtu liidu tootmisharule prognoositava ja otsese kahju tekitamise ohu tõttu. Seetõttu ei muutnud komisjon oma järeldust kahju ohu kohta vastavalt alusmääruse artikli 8 lõikele 8.

                     (439)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kommenteeris CARBIO seoses uurimisperioodi järgsete majandusnäitajate analüüsiga, et RME hinnad on hooajalised, et RME hinnad olid 2018. aasta augustist kuni oktoobrini rekordtasemel ning et liidu tootmisharu müük kasvas uurimisperioodi järgsel perioodil võrreldes 2016. aastaga.

                     (440)

                     Komisjon võttis need märkused teadmiseks. Kuid need ei ole siiski vastuolus komisjoni järeldusega, eriti seoses uurimisperioodil kahju tekitamisega, nagu on märgitud põhjenduses 417.

               6.   PÕHJUSLIK SEOS

                     (441)

                     Alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt analüüsis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Argentinast tuleva subsideeritud impordi, ei omistataks subsideeritud impordile. Sellised tegurid on import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus.

               6.1.   Subsideeritud impordi mõju

                     (442)

                     Nagu märgitud põhjenduses 334, ei esinenud aastatel 2014–2016 ega uurimisperioodi esimestel kuudel Argentinast liitu suunduvat importi või esines üksnes vähene nimetatud import. Samas suurenes import märkimisväärselt uurimisperioodi viimastel kuudel. Nagu märgitud põhjenduses 381, oli Argentina impordi hinnanguline turuosa 2017. aasta viimases kvartalis üle 10 % ning see püsis üle 10 % ka 2018. aasta esimeses kvartalis, st pärast uurimisperioodi ja impordi registreerimisest hoolimata. Nagu näidatud põhjenduses 354, alandas Argentina biodiislikütuse import liidu tootmisharu hindu uurimisperioodi jooksul 9,5–15,2 %.

                     (443)

                     Pidades silmas ajalist kokkulangevust ühelt poolt Argentina biodiislikütuse subsideeritud ja liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga impordi märkimisväärse ja järsu suurenemise ning teiselt poolt liidu tootmisharu turuosa hinnangulise vähenemise vahel 2017. aasta viimases ja 2018. aasta esimeses kvartalis, mis tuleneb selle tootmisharu suutmatusest teenida kasumit, tegi komisjon järelduse, et see subsideeritud import avaldas liidu tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Peale selle on vähene omamaine tarbimine Argentinas, Argentina biodiislikütuse tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja suuruselt teie ekspordituru ehk USA turu sulgemine suunanud ülemäärase toodangu Argentinast liitu, mille tarbimismaht moodustab 40 % üleilmsest tarbimisest. Seega on liidust saanud üks atraktiivsemaid sihtkohti Argentina biodiislikütuse subsideeritud impordi jaoks, mis kahjustab liidu tootmisharu.

                     (444)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit import ei tähenda impordi või turuosade märkimisväärset kasvu. Sõltumatu importija Gunvor märkis seoses sellega, et import naasis oma ajaloolise keskmise taseme juurde.

                     (445)

                     Seoses sellega pidas komisjon hinnangulise turuosa saavutamist, mis ületas 2017. aasta viimases kvartalis 10 % võrreldes 0 % turuosaga 2017. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, märkimisväärseks kasvuks.

                     (446)

                     Lisaks märkis CARBIO pärast teabedokumendi avaldamist, et seoses kahju ohu analüüsiga peab komisjon viitama oluliselt suurenenud impordi tõenäosusele ning et impordi suurenemine, mis on tingitud üksnes väidetavalt normaalsete kaubandus- ja konkurentsitingimuste taastumisest, mis tulenes põhjendamatute dumpinguvastaste tollimaksude kaotamisest, ei viita tõenäosusele, et import kasvab jätkuvalt märkimisväärselt.

                     (447)

                     Nagu on selgitatud põhjendustes 335–338, biodiislikütuse import Argentinast 2018. aastal jätkus ning jõudis hinnanguliselt tasemeni 11,5 %. Samuti ei vähenenud Argentinast pärit import pärast registreerimist alates 25. maist 2018. See koos Argentina biodiislikütuse tootjate vaba tootmisvõimsusega, mida on kirjeldatud põhjenduses 425, ja liidu turu atraktiivsus, näitab tõenäosust, et import suureneb tulevikus oluliselt. Komisjoni arvates kajastab see Argentinast pärit impordi suurenemine ebaõiglaseid kaubandustingimusi (võrreldes tavapäraste kaubandustingimustega ilma eelnevate kehtestatud dumpinguvastaste meetmeteta) tulenevalt sellest, et avastati subsiidiume.

                     (448)

                     Seepärast leidis komisjon, et Argentina biodiislikütuse subsideeritud import tekitab olulise kahju ohu liidu tootmisharule.

               6.2.   Muud teadaolevad tegurid

                     (449)

                     Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt rõhutada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju ohu vahel.

                     (450)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et liidu tootmisharu ei olnud suutnud saavutada järkjärgulist taastumist vaatlusalusel perioodil, seega ka ajal, mil ei toimunud importi Argentinast. CARBIO väitis lisaks, et see tõendab, et esineb muid tegureid, mis mõjutavad liidu tootmisharu tulemuslikkust.

                     (451)

                     Komisjon järeldas põhjenduses 416, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli enamiku vaatlusaluse perioodi jooksul tõepoolest madal ning ei suudetud jõuda tavapäraste kasumlike tehingute tasemeni. Nagu on selgitatud põhjenduses 405, märkis komisjon siiski, et liidu tootmisharu ei ole eelmise uurimise käigus tuvastatud varasemast dumpingust täielikult toibunud. Pealegi ei selgita asjaolu, et liidu tootjad kasutavad sisendina rapsi (võrreldes Argentina eksportivate tootjatega, kes kasutavad sojauba) ELi ja Argentina biodiislikütuse vahelisi hinnaerinevusi. Kui eksportivad tootjad ostaksid sojaube moonutamata hindadega, oleks nende ekspordihinnad väga sarnased liidu hindadega. Seega, nagu allpool selgitatud, ei ole uurimisel kindlaks tehtud ühtegi tegurit, mis rõhutaks põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Seepärast lükati see väide tagasi.

               6.3.   Import kolmandatest riikidest

                     (452)

                     Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 21

                        Import kolmandatest riikidest

                                 Riik

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Hiina Rahvavabariik

                                 Maht (tonnides)

                                 5 395

                                 1 160

                                 38 497

                                 217 313

                                    Indeks

                                    100

                                    22

                                    714

                                    4 028

                                 Turuosa

                                 0,0 %

                                 0,0 %

                                 0,3 %

                                 1,6 %

                                 Keskmine hind (eurot/t)

                                 941

                                 826

                                 763

                                 812

                                 Malaisia

                                 Maht (tonnides)

                                 340 240

                                 349 571

                                 273 427

                                 378 395

                                    Indeks

                                    100

                                    103

                                    80

                                    111

                                 Turuosa

                                 2,9 %

                                 2,9 %

                                 2,3 %

                                 2,7 %

                                 Keskmine hind (eurot/t)

                                 883

                                 880

                                 975

                                 1 007

                                 Kõik riigid, v.a Argentina, Hiina ja Malaisia

                                 Maht (tonnides)

                                 197 787

                                 104 765

                                 202 879

                                 207 953

                                    Indeks

                                    100

                                    53

                                    103

                                    105

                                 Turuosa

                                 1,7 %

                                 0,9 %

                                 1,7 %

                                 1,5 %

                                 Keskmine hind (eurot/t)

                                 820

                                 791

                                 762

                                 891

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

                     (453)

                     Kui Argentinast pärit import välja arvata, siis oleks üksnes veel kahest riigist ehk Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Malaisiast pärit import ületanud igal asjaomasel aastal 1 % turuosa.

                     (454)

                     Ainus märkimisväärne import HRVst esines uurimisperioodil ja selle turuosa ulatus 1,6 %ni.

                     (455)

                     Malaisiast pärit import oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne ja selle turuosa oli vahemikus 2,3–2,9 %.

                     (456)

                     Muudest kolmandatest riikidest kui Argentina, HRV või Malaisia pärit import ei ületanud kunagi kokku 1,7 % turuosa. Seepärast ei oleks ükski neist riikidest saanud avaldada mingit olulist mõju liidu tootmisharu turuosale, eelkõige arvestades asjaomase impordi stabiilseid koguseid.

                     (457)

                     Uurimisperioodil HRVst imporditud biodiislikütuse keskmine hind oli 812 eurot tonni kohta. See oli ainus kord, mil selline import toimus märkimisväärsetes kogustes. Malaisia puhul ulatus keskmine impordihind 883 eurost tonni kohta 2014. aastal rohkem kui 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil. Samal ajal suurenes maht vaatlusalusel perioodil üksnes 11 %, mis on väiksem kui nõudluse kasv, tuues kaasa turuosa kaotuse.

                     (458)

                     Seoses sellega oli keskmine impordihind Argentinast uurimisperioodil 636 eurot tonni kohta, st märkimisväärselt madalam kui kõikidel teistel turuosalistel. Statistiline teave ei osuta täpselt erinevustele, mis esinevad liitu imporditud biodiislikütuse omaduste puhul. Hinnaerinevused tulenevad CFPP erinevast tasemest ning sellest, kas imporditud biodiislikütuse suhtes saab kohaldada topeltarvestust või mitte.

                     (459)

                     Pärast teabedokumendi avalikustamist väitis Argentina valitsus, et Argentinast pärit impordi ja liidu tootmisharule tekitatava kahju vahel ei ole põhjuslikku seost, mis oleks tingitud muudest teguritest, nimelt muudest riikidest pärit impordist.

                     (460)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Argentina valitsus oma väidet, et komisjon ei uurinud kõigi võimalike tegurite mõju, mis võivad põhjustada liidu tootmisharule kahju, välja arvatud Argentinast pärit biodiislikütuse import.

                     (461)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas CARBIO oma väidet, et kahju ei põhjustanud Argentinast pärinev import.

                     (462)

                     Mis puutub teistest riikidest pärit importi, siis esitas komisjon eespool esitatud üksikasjaliku teabe. Veel kaks riiki, kellel oli uurimisperioodil märkimisväärne import, olid Malaisia ja HRV, kellele kuulus liidus vastavalt 2,7 % ja 1,6 % turuosa. Need turuosad on märkimisväärselt väiksemad võrreldes turuosaga, mis tehti kindlaks 2017. aasta viimases kvartalis Argentinast pärit impordi puhul, mis ületas 10 %. Peale selle oli Malaisiast ja HRVst pärit impordi keskmine hind vastavalt 1 007 ja 812 eurot tonni kohta. Need hinnad, võrreldes 636 euroga tonni biodiisli kohta, mis imporditi uurimisperioodi jooksul Argentinast, näitavad, et Malaisiast ja Hiinast pärit import ei vähendanud ei mahu ega väärtuse poolest põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahel.

                     (463)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist esitas CARBIO märkuseid Indoneesiast pärit suureneva impordi kohta. Import muudest kolmandatest riikidest 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul, võrrelduna Argentinast pärit impordiga sama perioodi jooksul, mis on esitatud põhjenduses 335, oli järgmine:

                        Tabel 22

                        Import kolmandatest riikidest 2018. aasta jaanuarist augustini

                                 Impordimaht (tonnides)

                                 Hinnanguline turuosa

                                 Keskmine hind (eurot/tükk)

                                 Argentina

                                 1 092 024

                                 11,5 %

                                 613

                                 Hiina Rahvavabariik

                                 173 693

                                 1,9 %

                                 686

                                 Indoneesia

                                 467 769

                                 5,0 %

                                 667

                                 Malaisia

                                 303 421

                                 3,2 %

                                 732

                                 Kõik riigid, v.a Argentina, HRV ja Malaisia

                                 150 159

                                 1,6 %

                                 542

                                    Allikas: ELi impordistatistika, mis põhineb süsteemi „Surveillance 2“ andmebaasil.

                     (464)

                     Nagu on üksikasjalikumalt analüüsitud põhjendustes 336–338, import Argentinast pärast uurimisperioodi jätkus, hoolimata impordi registreerimisest. Selle hinnanguline turuosa, eeldades, et tarbimise tase ei muutu (võrreldavuse pärast esitatud aastapõhisena), on 11,5 %. HRVst pärit import püsis väga sarnasel tasemel, saavutades 1,9 % turuosa võrreldes 1,6 %ga uurimisperioodil. Märkimisväärne on, et taas tekkis Indoneesiast liitu suunduv biodiislikütuse import, mis saavutas hinnangulise turuosa 5 % alates 2018. aasta jaanuarist augustini. Samal ajal moodustas see import vähem kui pool Argentinast pärit impordi kogusest. Malaisiast pärit import suurenes veidi, saavutades hinnangulise turuosa 3,2 % võrreldes 2,7 %ga uurimisperioodil.

                     (465)

                     Mis puutub kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisse hinda tonni kohta, jääb Argentinast imporditud biodiislikütuse hind tonni kohta nelja märkimisväärse impordimahuga riigi seas kindlasti kõige madalamaks. HRVst ja Malaisiast pärit impordi keskmised hinnad on samuti 2018. aasta esimese kaheksa kuu jooksul langenud.

                     (466)

                     Sellele tuginedes tegi komisjon järelduse, et kolmandatest riikidest tulenev eksport, mis võib küll olla aidanud kaasa liidu tootmisharu taastumise puudumisele, ei nõrgendanud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja avastatud kahju ohu vahel. Komisjon tegi järelduse, et on ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest pärit eksport on lähitulevikus peamine kahju põhjus.

               6.4.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

                     (467)

                     Ükski valimisse kaasatud liidu tootjate ei eksportinud vaatlusalusel perioodil biodiislikütust. Tabelis 23 esitatud ekspordistatistika põhineb seega avalikult kättesaadaval allikal ning annab teavet kogu liidu tootmisharule.

                        Tabel 23

                        Liidu tootmisharu eksporditegevus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Ekspordimaht (tonnides)

                                 98 552

                                 111 884

                                 190 633

                                 217 146

                                    Indeks

                                    100

                                    114

                                    193

                                    220

                                    Allikas: Eurostat, ekspordistatistika.

                     (468)

                     Liidu tootmisharu biodiislikütuse ekspordi tase oli piiratud. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 3,5 % tema kogumüügist liidu turul. Liidu tootmisharu eksporditulemused ei saa olla põhjus, miks omamaine tootmisharu ei ole taastunud ning miks selle majanduslik olukord on uurimisperioodil habras.

                     (469)

                     CARBIO kommenteeris oma väidetes, et impordi madal tase ei saa olla liidu tootmisharu kannatatud kahju põhjus, ning kordas seda väidet pärast teabedokumendi avaldamist. Seoses sellega märgib komisjon, et isegi vähem oluline asjaomase toote import võib tekitada liidu turul hinnalangussurvet. Argentinast pärit import ületab märkimisväärselt alusmääruse artikli 10 lõikes 9 ja artikli 14 lõikes 4 märgitud vähese kahju künnise ning ületas uurimisperioodi viimases kvartalis isegi 10 %.

                     (470)

                     CARBIO väitis lisaks, et puudub impordi kahjulik mõju, sest import sõltub hooajalistest muutustest, diislikütuse hinnast ja lähteaine pakkumisest. Teave, mille komisjon sai koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, liidu tootjatelt ja avalikest allikatest, hõlmas ka teavet, mis puudutab hooajalisi muutuseid, diislikütuse hinda ja lähteaine pakkumist. Ta lubas komisjonil ka neid tegureid oma analüüsil arvesse võtta.

                     (471)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas CARBIO märkust, et liidu tootmisharu ei seisa silmitsi olulise kahju ohuga ning et väidetava olulise kahju ohtu ei põhjustanud import Argentinast. Lisaks viitas CARBIO komisjoni määruse (EL) 2018/1570 (121) järeldustele (millele on osutatud põhjenduses 347), milles komisjon jõudis selgusele, et põhjuslikku seost Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole võimalik kindlaks teha.

                     (472)

                     Seoses viitega määrusele (EL) 2018/1570 märkis komisjon, et kõnealuse määruse järeldus on seotud olulise kahju ja mitte kahju ohuga ning et komisjoni poolt uuesti hinnatud uurimisperiood oli 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012, võrreldes käesoleva määruse uurimisperioodiga, mis kestis 2017. aasta jaanuarist kuni detsembrini. Võttes arvesse erinevaid perioode ja erinevaid õiguslikke standardeid, ei ole kõnealuse määruse järeldused komisjoni järelduste jaoks käesolevas uurimises asjakohased.

               6.5.   Liidu tootmisharu tootmismahu vähendamine

                     (473)

                     Impordi registreerimise analüüsi käigus märkis komisjon ära veel kaks äriühingut, mis teatasid biodiislikütuse tootmise vähenemisest 2018. aasta märtsis; need olid Euroopa suurim biodiislikütuse tootja Saipol ja ADM (122).

                     (474)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist esitas EBB lisateavet negatiivse mõju kohta, mida avaldas Argentinast pärit kasvav import liidu tootmisharu kuuele äriühingule. Viie äriühinguga seotud teave viitas nende kasumlikkusele avalduvale negatiivsele mõjule. Ühe äriühingu puhul kuuest äriühingust väheneb toodang märkimisväärselt tingituna Argentina impordist. Üks kuuest äriühingust viitas ka sellele, et Argentina import oli avaldanud olulist negatiivset mõju tema tulule. Need äriühingud moodustavad kokku üle 10 % liidu toodangust ja tootmisvõimsusest.

               6.6.   Järeldus

                     (475)

                     Komisjon tegi kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud olulise kahju ohu ja Argentinast pärit subsideeritud biodiislikütuse impordi vahel. Esineb ajaline kattuvus eelkõige liidu tootmisharu hinnad alla löönud subsideeritud impordi taseme tõusu ja liidu tootmisharu tulemuste halvenemise vahel, eriti alates 2017. aasta viimasest kvartalist. Liidu tootmisharu ei suutnud liidu tarbimise kasvust kasu lõigata ning pidi suurendama oma tootmismahtu, kaotas oma turuosa ega suutnud kasumit teenida. See negatiivne areng jätkus uurimisperioodile järgneval perioodil. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida subsideeritud impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks.

                     (476)

                     Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust.

                     (477)

                     Muud tuvastatud tegurid, nagu eksport muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused ning liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähenemine ei nõrgendanud põhjuslikku seost.

               7.   LIIDU HUVID

                     (478)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve.

               7.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (479)

                     Biodiislikütus on oluline element, millega püütakse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja parandada liidus energiavarustust.

                     (480)

                     Liidu tootmisharu kasutab peamiselt liidu põllumajanduses toodetud lähteainet. Järgmise etapi ehk põllumajanduslik õlisektor sõltub suurel määral biodiislikütuse tootmisharust. Biodiislikütuse import Argentinast ei mõjuta seega üksnes biodiislikütuse tootmisharu, vaid ka liidu põllumajandussektorit.

                     (481)

                     Pärast teabedokumendi avalikustamist esitas EBB täiendavaid tõendeid kahju kohta, mida liidu tootmisharu kandis, nagu negatiivne mõju nende kasumlikkusele ja tootmise märkimisväärne vähendamine (vt põhjendused 362 ja 474).

                     (482)

                     Komisjon leidis, et liidu tootmisharu olukord on habras, sest see ei ole varem kannatatud dumpingust täielikult taastunud. Komisjon tegi seetõttu järelduse, et lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

               7.2.   Sõltumatute importijate huvid

                     (483)

                     Nagu märgitud põhjenduses 30, vastas üksnes üks sõltumatu importija, Gunvor International BV komisjoni saadetud küsimustikule. Importija väidab oma vastuses, et ta on meetmete kehtestamise vastu ning liidu tootmisharu olukorra on põhjustanud ebaefektiivne tootmissüsteem ja juhtimine.

                     (484)

                     Komisjon märgib, et biodiislikütuse importijad on väga sageli liidu turul kauplejad, kes üksnes ei impordi, aga ka kauplevad liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Samas tuginevad liidu tootjad, eriti suuremad, suurel määral oma turustuskanalitele. Komisjon ei eelda seega, et importijad suudaksid täielikult asendada meetmetest mõjutatud impordi taseme liidu tootjatelt ostetud biodiislikütusega. Võimalikku negatiivset mõju importijatele saab samas osaliselt tasakaalustada liidu tootmisharult ostetud biodiislikütusega kauplemise suurema mahuga.

               7.3.   Kasutajate/tarbijate huvi

                     (485)

                     Diislikütuse tootjad, see tähendab rafineerimistehased, ostavad biodiislikütust, mis on imporditud või liidu tootmisharu toodetud. Tulenevalt õiguslikust nõudest peavad rafineerimistehased lisama turul müüdavale fossiilkütusele biodiislikütust.

                     (486)

                     Seoses sellega on lõpptarbija pärast meetmete kehtestamist hinnatõusust mõjutatud. Fossiilkütuste hind on üksikute eranditega madalam kui biodiislikütuse hind, aga arvestades selle sisaldust, mis ei ole tavaliselt üle 10 %, kantakse biodiislikütuse hinnatõusu negatiivne mõju üksnes osaliselt tarbijale üle.

               7.4.   Järeldus

                     (487)

                     Komisjon leidis, et tollimaksude kehtestamine avaldaks negatiivset mõju ja tõstaks tarbijahindasid. Samas tingituna biodiislikütuse piiratud sisaldusest lõpptootes, mida tarbijad ostavad (tavaliselt vähem kui 10 %), oleks sellel negatiivsel mõjul biodiislikütuse hinnale üksnes väike osakaal võrreldes biodiislikütuse hinna otsese muudatusega liidu turul.

                     (488)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist märkis EBB, et komisjon ei ole tegutsenud kooskõlas oma kohustustega, leides, et ta ei saa teha järeldust liidu huvide kohta, olenemata mõjuvatest põhjustest, mis näitavad, et meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus.

                     (489)

                     Komisjon pidas oma teabedokumendis kohustuslikuks kontrollida nende muutuste mõjusid, mis toimusid peagi pärast teabedokumendi avaldamist ning pärast uurimisperioodi lõppu.

                     (490)

                     EBB märkis lisaks, et komisjon ei esitanud selgelt põhjuseid, millel põhines tema lõplik järeldus, et jäi ebaselgeks, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvides.

                     (491)

                     Nagu on selgitatud põhjenduses 489, leidis komisjon, et täiendavat teavet liidu huvide kohta tuleb kindlasti täiendavalt uurida ning see oli põhjus, miks otsustati, et ajutisi meetmeid ei kehtestata.

                     (492)

                     Komisjon analüüsis kogu lisateavet, mis saadi pärast teabedokumendi avaldamist ning mis hõlmas eelkõige lisaküsimustiku vastuseid, mis saadi EBB-lt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt, statistikat biodiislikütuse impordi kohta liitu pärast uurimisperioodi ning muid andmeid, mille esitasid huvitatud isikud pärast teabedokumendi avaldamist. Kõnealuse lisateabe ja liidu tootmisharu kantud kahju täiendavate tõendite (näiteks negatiivne mõju kasumlikkusele ja märkimisväärne tootmismahu vähendamine) alusel, mida on selgitatud põhjendustes 366, 363 ja 473, järeldas komisjon, et puuduvad alusmääruse artikli 31 seisukohast kaalukad põhjused, et meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

               8.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

                     (493)

                     Komisjoni poolt subsiidiumi, kahju ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, et ära hoida olulise kahju vahetu ohu realiseerumine, mille põhjustab liidu tootmisharule subsideeritud import.

               8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                     (494)

                     Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule kahju tekkimise oht.

                     (495)

                     Komisjon leidis kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel, et see tase peaks võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel.

                     (496)

                     Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna – nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses 354 kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Eesmärgiks seatud kasumimarginaal kehtestati tasemel 11 %, s.o tase, mida komisjon kasutas oma eelmisel uurimisel 26. novembril 2013 kehtestatud meetmetega.

                     (497)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis CARBIO, et eesmärgiks seatud kasum peaks olema kasum ajavahemikul 2015. aastast kuni 2017. aasta septembrini ning mitte 11 % eesmärgiks seatud kasum, mida kasutati eelmisel uurimisperioodil. CARBIO kordas oma väidet pärast lõplikku avalikustamist.

                     (498)

                     Komisjon kasutas eelmise uurimise eesmärgiks seatud kasumit, sest olenemata sellest, kas kahju tehti kindlaks või mitte, täheldas komisjon, et liidu tootmisharu ei tundu olevat varasema dumpingu mõjudest täielikult taastunud ning seega ei saa vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumi tasemeid pidada esindavaks. Seoses sellega käsitab komisjon endiselt oma eelmisel uurimisel kasutatud kasumit asjakohasena ning valitsevana olukorras, kus esineb väike subsideeritud impordi maht.

                     (499)

                     Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute subsiidiumide määrad põhjenduses 304.

               8.2.   Tasakaalustavate tollimaksude tagasiulatuv kehtestamine

                     (500)

                     Nagu märgitud põhjenduses 10, kehtestas komisjon registreerimismäärusega Argentinast pärit asjaomase toote impordi registreerimise nõude, pidades silmas tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel.

                     (501)

                     Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“. Komisjon märgib, et käesoleva juhtumi korral ajutisi meetmeid ei kehtestatud.

                     (502)

                     Sellest lähtudes leiab komisjon, et üks alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohane õigusnõue ei ole täidetud ning seepärast ei saa registreeritud impordilt tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda.

                     (503)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatas EBB, et tollimaksud tuleks registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda, kuna alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt on täidetud neli tingimust, mille alusel toimub tollimaksude tagasiulatuv sissenõudmine. EBB märkis eelkõige, et käesoleval juhul tuleks kohaldada artikli 16 lõike 4 teist osa, milles osutatakse „mitte enne uurimise algatamist“, kuna seda tuleks lugeda eraldi tekstist „kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva“.

                     (504)

                     Alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda „toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva, ent mitte enne uurimise algatamist“. Artikli 16 lõike 4 teist osa, milles öeldakse „mitte enne uurimise algatamist“, ei saa lugeda eraldi kõnealuse artikli ülejäänud tekstist, kuna artikkel ei võimalda seda.

                     (505)

                     Seetõttu leiab komisjon ajutiste tollimaksude puudumise tõttu, mis olemasolu korral oleks tollimaksude tagasiulatuv kohaldamine, nagu on märgitud põhjenduses 502, ei ole alusmääruse artikli 16 lõike 4 kohased õiguslikud tingimused täidetud ja seega ei tuleks tollimakse registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse nõuda.

               8.3.   Lõplikud meetmed

                     (506)

                     Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.

                     (507)

                     Arvestades Argentina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul tollimaks valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tasemele. „Kõikide muude äriühingute“ puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd.

                     (508)

                     Tabelis 24 loetletud muudele koostööd tegevatele valimisse kaasamata Argentina eksportivatele tootjatele määratakse lõplik tollimaks valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjatele kehtestatud määra kaalutud keskmise tasemel.

                     (509)

                     Sellest lähtuvast on kehtestatavate lõplike tollimaksude määrad järgmised:

                        Tabel 24

                        Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

                                 Äriühing/kontsern

                                 Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                                 Subsideerimise ulatus

                                 Tasakaalustava tollimaksu määr

                                 LDC Argentina SA

                                 31,7 %

                                 26,2 %

                                 26,2 %

                                 Renova kontsern

                                 25,0 %

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 T6 kontsern

                                 33,9 %

                                 33,4 %

                                 33,4 %

                                 Teised koostööd tegevad äriühingud – COFCO Argentina SA ja Cargill SACI

                                 29,6 %

                                 28,2 %

                                 28,2 %

                                 Kõik teised äriühingud

                                 33,9 %

                                 33,4 %

                                 33,4 %

                     (510)

                     Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Neid individuaalseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

                     (511)

                     Äriühing võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade jätkuvat kohaldamist, hoolimata oma järgnevast nime või mõne oma üksuse nime muudatusest. Taotlus tuleb saata komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale individuaalsele tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

                     (512)

                     Kui uurimisperioodile järgnevad muutused toovad kaasa asjaolude püsivat laadi muudatuse, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas subsiidiumivastase alusmääruse artikliga 19.

                     (513)

                     Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat, (123) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

               9.   TEAVITAMINE

                     (514)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav imporditollimaks Argentinast pärit biodiislikütuse impordile.

                     (515)

                     Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

               10.   MEETMETE VORM

                     (516)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist pakkus kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat, sealhulgas nendega seotud äriühingud Uruguays ja Šveitsis, koos CARBIOga hinnakohustused vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 1.

                     (517)

                     Komisjon kiitis need kohustused heaks rakendusotsusega (EL) 2019/245 (124) leides, et need kõrvaldavad subsideeritud impordi kahjuliku mõju ja piiravad piisaval määral kõrvalehoidmise ohtu.

                     (518)

                     Kui komisjon algmääruse artikli 13 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

                     (519)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, (125)

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Argentinast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.

               2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                           Äriühing

                           Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

                           TARICi lisakood

                           Aceitera General Deheza S.A.

                           33,4 %

                           C493

                           Bunge Argentina S.A.

                           33,4 %

                           C494

                           LDC Argentina S.A.

                           26,2 %

                           C495

                           Molinos Agro S.A.

                           25,0 %

                           C496

                           Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

                           25,0 %

                           C497

                           Vicentin S.A.I.C.

                           25,0 %

                           C498

                           COFCO International Argentina S.A.

                           28,2 %

                           C490

                           Cargill S.A.C.I.

                           28,2 %

                           C491

                           Kõik teised äriühingud

                           33,4 %

                           C999

               3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivis, mida tuleb maksta sellise tagasimakse korral, mis toob kaasa viivise saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistehingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ning mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

            Artikkel 2

               1.   Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud imporditud kaubad vabastatakse artiklis 1 kehtestatud tasakaalustavast tollimaksust tingimusel, et need on tootnud, lähetanud ja nende kohta arve esitanud ettevõtjad, kellelt komisjon on vastu võtnud kohustused ja kelle nimed on loetletud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2019/245, mida aeg-ajalt muudetakse, ning need on imporditud kooskõlas komisjoni sama otsuse või määruse sätetega.

               2.   Lõikes 1 nimetatud importtooted vabastatakse tasakaalustavast tollimaksust tingimusel, et:

                           a)

                           imporditava kaubaga koos esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse 1. lisas nimetatud andmeid ja avaldust; ning

                           b)

                           imporditava kaubaga koos esitatakse vastavalt käesoleva määruse 2. lisale ekspordikohustuse sertifikaat; ning

                           c)

                           tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

               3.   Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg järgmistel juhtudel:

                           a)

                           lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul tehakse kindlaks, et üks või mitu nimetatud lõikes või lõikes 2 loetletud tingimustest on täitmata, või

                           b)

                           komisjon tühistab määruse (EL) 2016/1037 artikli 13 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

            Artikkel 3
            Äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud rakendusotsuse (EL) 2019/245 lisas ja selle hilisemates muudatustes ning kelle suhtes kohaldatakse teatavaid nimetatud lisas sätestatud tingimusi, väljastavad arve ka tehingute eest, mis ei ole vabastatud tasakaalustavatest tollimaksudest. Kõnealune arve on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse 3. lisas nimetatud andmeid.

            Artikkel 4
            Impordi registreerimine, mis tuleneb rakendusmäärusest (EL) 2018/756, millega kehtestatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi registreerimise nõue, lõpetatakse. Registreeritud impordilt ei võeta tagasiulatuvalt lõplikku tasakaalustavat tollimaksu.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  ELT C 34, 31.1.2018, lk 37.

            (3)  Mõistet „Argentina valitsus“ on selles määruses kasutatud laiemas mõttes ning see hõlmab kõiki ministeeriume, talitusi, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

            (4)  1 664 145 tonni 2016. aastal ja 1 650 312 tonni 2017. aastal.

            (5)  Ameerika Ühendriikide põllumajanduse ülemaailmse teabevõrgustiku (Global Agriculture Information Network – GAIN) aruanne.

            (6)  Komisjoni 23. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/756, millega kehtestatakse Argentinast pärit biodiislikütuse impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 128, 24.5.2018, lk 9).

            (7)  Need olid AAPRESID (Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa) ja CIARA (Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina).

            (8)  YPF (Yacimientos Petrolíferos Fiscales) on vertikaalselt integreeritud Argentina energiaettevõte, mis natsionaliseeriti 2012. aastal. https://www.ypf.com/LaCompania/Paginas/Todo-sobre-YPF.aspx

            (9)  Vt tõendite piisavust käsitlev memorandum, 30. jaanuar 2018, lk 6.

            (10)  Sarnane analüüs on esitatud komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmääruses (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

            (11)  Vaekogu 29. juuni 2001. aasta aruanne DS194 „United States – Measures treating export restraints as subsidies“, punkt 8.29.

            (12)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.44.

            (13)  Apellatsioonikogu 21. veebruari 2005. aasta aruanne DS296 „United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea“, punktid 110–111.

            (14)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

            (15)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

            (16)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

            (17)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

            (18)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

            (19)  Vaekogu aruanne, DS 296, punkt 7.38. Seda järeldust ei kaevatud edasi.

            (20)  Vaekogu aruanne „US – Export Restraints“ (WT/DS194/R), avaldatud 29. juunil 2001, punktid 8.33 ja 8.34.

            (21)  Vaekogu aruanne „US – Export Restraints“, punktid 8.29–8.31.

            (22)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/AB/R), avaldatud 27. juunil 2005, punkt 116.

            (23)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“, punkt 115.

            (24)  Apellatsioonikogu aruanne „US –DRAMS“, punkt 112.

            (25)  Vt vaekogu aruanne „Korea – Commercial Vessels“ (WT/DS273/R), avaldatud 7. mail 2005, punkt 7.373.

            (26)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/A/R), punkt 114.

            (27)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“ (WT/DS296/A/R), punkt 124.

            (28)  Endise majandusministri Axel Kicillofi seisukohad, nt http://www.telam.com.ar/notas/201410/82669-kicillof-productores-venta-de-granos.php http://www.lavoz.com.ar/politica/nueva-advertencia-de-kicillof-productores-que-retienen-granos, https://www.minutouno.com/notas/341839-kicillof-advirtio-los-sojeros-que-se-apuren-porque-el-precio-va-caer, vaadatud 3. septembril 2018.

            (29)  Nomenclatura Comun Del Mercosur, Decreto Nacional 2275/1994, artikkel 7 ja VI lisa.

            (30)  The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, avaldatud 2010, lk 18, kättesaadav aadressil: http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm, vaadatud 13. juulil 2018.

            (31)  Renewable Energy Policy Brief Argentina, juuni 2015, kättesaadav aadressil: http://www.iberglobal.com/files/2016/argentina_renewable_energy.pdf, vaadatud 13. juulil 2018, lk 4.

            (32)  Vedelad biokütused: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy, Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy, märts 2010, kättesaadav aadressil: http://siteresources.worldbank.org/EXTESC/Resources/Biofuel_brief_Web_version.pdf, vaadatud 13. juulil 2018, lk 9.

            (33)  Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

            (34)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances and Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

            (35)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

            (36)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

            (37)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias.

            (38)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio Exterior, Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos.

            (39)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura comun del Mercosur, Resolución 10/2007, Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias, 11.1.2007.

            (40)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio exterior, Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos, 7.11.2007.

            (41)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 125/2008, 10/3/2008, Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas (Eksporditollimaksud. Teraviljade ja õliseemnete teatavate tariifikoodide suhtes kohaldatavate eksporditollimaksude arvutamise valem).

            (42)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución Resolución 64/2008, 30/5/2008, Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB („Teraviljad ja õliseemned. Nisu, maisi, sojaubade ja päevalille sortide ekspordimaksude kehtestamine hõlmas MERCOSURi ühise nomenklatuuri tariifikoode FOB hindade jaoks“).

            (43)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (ühisotsus) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

            (44)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

            (45)  Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el „Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior“, denominado „R.O.E. Verde“, al que se refiere la Ley No 21.453.

            (46)  Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015.

            (47)  Ministerio de Producción, Resolución 109/2009, Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur.

            (48)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (ühisotsus) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

            (49)  Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas, Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016, modificación Resolución Conjunta No 438/2012, No 269/2012 y No 1001/2012.

            (50)  https://www.lanacion.com.ar/1492219-sojizacion-de-nuestra-agricultura

            (51)  Ühisotsustega 4/2015 ja 7/2015.

            (52)  Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos, Estimulo Agricola Plan Belgrano, Resolución General Conjunta 3993-E/2017, 15.2.2017.

            (53)  Jefatura de Gabinete de Ministros, Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016, Decreta 435/2016, 1.3.2016.

            (54)  Salta, Jujuy, Formosa, Santiago del Estero, Tucumani, Corrientese, Misionese, Catamarca, La Rioja ja Chaco provintsid.

            (55)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

            (56)  Majandus- ja riigirahandusministeeriumi, tööstusministeeriumi ning föderaalse planeerimise, avaliku sektori investeeringute ja teenuste ministeeriumi ühisotsused 438/2012, 269/2012 ja 1001/2012.

            (57)  W. Deese ja J. Reeder, Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina, USITC Journal of International Commerce and Economics, 2007.

            (58)  A. Bouet, C. Estrades, and D. Laborde, Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis, American Journal of Agricultural Economics, 2014, lk 924 https://academic.oup.com/ajae/article/96/3/924/2737494

            (59)  http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/reportes.php?reporte=Estimaciones

            (60)  Vaekogu aruanne, DS 296, punkt 7.38. Ehkki vaekogu aruanne kaevati edasi, siis konkreetselt seda järeldust ei kaevatud edasi.

            (61)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.59.

            (62)  Vaekogu aruanne DS 194, punkt 8.59, millega jäetakse kõrvale punktis 8.56 esitatud Kanada väide.

            (63)  Vaekogu läbivaatamine kooskõlas artikliga XVI.5, L/1160, 24.5.1960 (BISD 9S/188), punkt 12.

            (64)  WT/DS257/AB/R, punkt 52.

            (65)  Apellatsioonikogu aruanne „US – Carbon Steel“ (DS213), punkt 73, allmärkus 65.

            (66)  Oxford English Dictionary veebiväljaanne, kirjed I.5.b ja I.10.

            (67)  Oxford English Dictionary veebiväljaanne, kirje I.3.b.

            (68)  WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikkel 15.4 („…kas on esinenud suurem koormus valitsuse toetusprogrammidele“); vt ka põllumajanduslepingu artikkel 6 ning II ja III lisa (omamaine toetus).

            (69)  „Võimalikud“ mõjud viitavad nendele mõjudele, mis tulenevad loomulikult meetme üldisest ülesehitusest, kujundusest ja struktuurist, ilma vajaduseta, et turul oleks „täheldatud“ või tegelikke mõjusid.

            (70)  Apellatsioonikogu aruanne „US – Carbon Steel“ (DS213), punkt 73, allmärkus 65.

            (71)  Vaekogu aruanne „US – GOES“, (WT/DS414/R), 7.85.

            (72)  Apellatsioonikogu aruanne „China – GOES“, põhjendused 7.85–7.87

            (73)  Samas.

            (74)  Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (75)  12. mai 2006. aasta seaduse 26.093 artikli 4 punkt a.

            (76)  Seaduse 26.093 artikli 15 lõiked 5–7.

            (77)  Decreto 1396/2001, 4.11.2001, Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias.

            (78)  Kütusesektori endise asekantsleri Cristian Folgari seisukohad, vt https://www.lanacion.com.ar/326725-el-gobierno-apoyo-los-proyectos-de-biodiesel, vaadatud 4. septembril 2018.

            (79)  Resolution 1156/2004, 10.11.2004, Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos, BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

            (80)  Vt lisauuring: Georges Gérard Flexor, Karina Yoshie Martins Kato ja Marina Yesica Recalde, El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño, CEPAL review, 2012 (kättesaadav aadressil https://www.researchgate.net/publication/262960724_El_mercado_del_biodiesel_y_las_politicas_publicas_Comparacion_de_los_casos_Argentino_y_Brasileno_The_biodiesel_market_and_public_policy_Comparison_of_Argentine_and_Brazilian_cases, vaadatud 4. septembril 2018) ja dr Cesar Petrusansky, El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina, Ejecutivos de Finanzas, 2008 (kättesaadav aadressil http://www.iaef.org.ar/files/revista/212/desarrollo.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (81)  Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina, 2011 (kättesaadav aadressil https://www.economia.gob.ar/peconomica/basehome/instrumentos_desarrollo_prod_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (82)  Centro de Economía Internacional (CEI) – Argentina välisministeerium, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, 2011 (kättesaadav aadressil http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (83)  Seda on korratud väljaannetes: Marcelo Regunaga ja Agustin Tejeda Rodriguez, La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable, rahvusvaheline kaubanduse ja säästva arengu keskus – ICTSD, 2015, (kättesaadav aadressil https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/La%20Politica%20de%20Comercio%20Agricola%20de%20Argentina%20y%20el%20Desarrollo%20Sustentable.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), Maria Marta Di Paola, La producción de biocombustibles en Argentina, Informe ambiental anual – FARN (Fundation ambiente y recursos naturales), 2013, (kättesaadav aadressil http://www.farn.org.ar/wp-content/uploads/2014/07/informe2013-1.186-209.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), Evelina Goldstein ja Graciela Gutman, Biocombustibles y biotecnologia. Contexto internacional, situation en Argentina, CEUR (linna ja piirkondlik uuringukeskus), 2010 (kättesaadav aadressil http://www.ceur-conicet.gov.ar/archivos/publicaciones/biocombustibles2.pdf, vaadatud 4. septembril 2018), ning Ricardo Rozemberg ja Martina Chidiak, Biocombustibles en la Argentina, Integration y Comercio (Interamerican Development Bank), 2015 (kättesaadav aadressil http://www19.iadb.org/intal/icom/data/Biocombustibles%20en%20la%20Argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (84)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011, lk 124 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (85)  Clarinis 2. veebruaril 2018 avaldatud pressiartikkel, Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel (kättesaadav aadressil https://www.clarin.com/rural/acuerdan-crear-mesa-trabajo-potenciar-cadena-biodiesel_0_BJ3nrSfIf.html, vaadatud 4. septembril 2018).

            (86)  Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 4.2.2010.

            (87)  Secretaría de Energía, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 4.2.2010.

            (88)  Secretaría de Energía, Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No 7/2010, Resolución 554/2010 from 6.7.2010, repeated in Secretaría de Energía, Resolución 450/2013 from 6.8.2013 and Secretaría de Energía, Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación, Resolución 660/2015 kuupäevast 20.8.2015.

            (89)  http://www.energia.gob.ar/contenidos/verpagina.php?idpagina=3818, vaadatud 4. septembril 2018.

            (90)  2006. aasta seadus 26.093.

            (91)  Majandus- ja riigirahandusministeeriumi, tööstusministeeriumi ning föderaalse planeerimise, avaliku sektori investeeringute ja teenuste ministeeriumi ühisotsused 438/2012, 269/2012 ja 1001/2012.

            (92)  Vt 2006. aasta seaduse 26.093 II peatükk, kättesaadav aadressil http://servicios.infoleg.gob.ar/infolegInternet/anexos/115000-119999/116299/norma.htm.

            (93)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, august 2011, lk 124 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (94)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, august 2011, lk 131 (kättesaadav aadressil https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (95)  Centro de Economía Internacional (CEI) – Argentina välisministeerium, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, veebruar 2011 (kättesaadav aadressil http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, vaadatud 4. septembril 2018).

            (96)  Vt WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punkt 4.244.

            (97)  Vt selle kohta apellatsioonikogu järeldusi juhtumis WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punktid 4.292–4.322.

            (98)  Põllumajandustööstuse ministeeriumi dekreet 1343/2016, Derecho de exportación. Alícuota - Modificación, 2.1.2017.

            (99)  Dekreet 793/2018, Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación, 3.9.2018.

            (100)  https://www.minhacienda.gob.ar/onp/presupuestos/2019, Proyecto de Ley, Articulo 83.

            (101)  Vaekogu aruanne „United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada“, WT/DS257/R and Corr.1, vastu võetud 17. veebruaril 2004, muudetud apellatsioonikogu aruandega WT/DS257/AB/R, punkt 7.116. Vt apellatsioonikogu aruanne WT/DS436/AB/R (USA – tasakaalustavad meetmed teatavatele Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest toodetele), 8. detsember 2014, punkt 4398.

            (102)  Vt tõendite piisavust käsitlev memorandum, 30. jaanuar 2018, lk 6 („Neid elemente uuritakse uurimise käigus. Samas leiab komisjon selles etapis, et on piisavaid tõendeid, mis kipuvad viitama tasakaalustava subsiidiumi olemasolule. Eelkõige tunduvad ekspordimaksud olevat üks vahend, mille Argentina valitsus on välja töötanud, et suunata sojaubade ja sojaõli tootjaid pakkuma oma sisendit biodiislikütuse tootmisharule. Samuti tundub, et GoA pakub stiimuleid sisendtarnijatele, et säilitada suur tootmine kunstlikult biodiislitootjate kasuks“), ja lk 14 („Kui kaebus ei sisalda piisavaid tõendeid teatava subsiidiumi või subsiidiumikava kohta, jätab komisjon endale õiguse uurida neid menetluse käigus vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7“).

            (103)  Apellatsioonikogu aruanne „US – DRAMS“, punkt 154.

            (104)  12. mai 2006. aasta seadus 26.093. Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (105)  BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (106)  Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles.

            (107)  Ordenanza 26/2016, General Lagos, 16. juuni 2016.

            (108)  Ordenanza 26/2016 artikkel 2, General Lagos, 16. juuni 2016. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigu ajal kontrollisid komisjoni talitused kokkuleppe kehtivust, kinnitades ettenähtud makseid.

            (109)  Ley no 8478 Santa Fe, and Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe.

            (110)  Vt mutatis mutandi ka WT/DS294/AB/RW, USA – Zeroing (artikkel 21.5 DSU), apellatsioonikogu 14. mai 2009. aasta aruanne, punkt 453.

            (111)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

            (112)  Praegu ja varasematel aastatel liidu tolliterritooriumile nö järelevalve või jälgimise all imporditud konkreetsete toodete andmebaas, mida peab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

            (113)  Nõukogu 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

            (114)  Komisjoni 18. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1578, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 239, 19.9.2017, lk 9).

            (115)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1570, millega lõpetatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi käsitlev menetlus ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013 (ELT L 262, 19.10.2018, lk 40).

            (116)  Impordikulusid väljendati eurodes. Arvestades väga madalat inflatsioonitaset (Eurostati avaldatud ühtlustatud tarbijahinnaindeks suurenes 2012. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 4 %), ei tulnud impordikulusid ajakohastada.

            (117)  Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat – turu-uuringute keskus: https://ec.europa.eu/agriculture/market-observatory/crops_en, vaadatud 27. november 2018, raps – EU Rouen (EUR/t).

            (118)  Allikas: Maailmapank, imporditud toorainete rahvusvahelised hinnad – rapsiõli.

            (119)  OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025 – © OECD 2016, https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/data/oecd-agriculture-statistics_agr-data-en, vaadatud 10. septembril 2018.

            (120)  Väliskaubandusamet: „Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances“, dokument number 2018-04137.

            (121)  ELT L 262, 19.10.2018, lk 40.

            (122)  Saipoli ja ADMi biodiislikütuse toodangu vähenemist käsitlev teave tehti teatavaks toimikus olevatele huvitatud isikutele.

            (123)  Otsus kohtuasjas C-365/15: Wortmann, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

            (124)  Komisjoni 11. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/245, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud pärast Argentina päritolu imporditud biodiislikütusele lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 71).

            (125)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

            1. LISA
            Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, mis sisaldab järgmisi andmeid.

                        1)

                        Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE“.

                        2)

                        Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi.

                        3)

                        Faktuurarve number.

                        4)

                        Faktuurarve väljastamise kuupäev.

                        5)

                        TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

                        6)

                        Kauba täpne ja sõnaselge kirjeldus ning

                                    —

                                    äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC),

                                    —

                                    äriühingu tootekood (CPC),

                                    —

                                    CN-kood,

                                    —

                                    kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides).

                        7)

                        Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

                                    —

                                    ühiku hind (tonnides),

                                    —

                                    kohaldatavad maksetingimused,

                                    —

                                    kohaldatavad tarnetingimused,

                                    —

                                    kõik allahindlused ja hinnavähendid.

                        8)

                        Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing väljastab otse arve.

                        9)

                        Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
                        „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud kaubad on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Argentinas, Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja õige.“

            2. LISA

               Ekspordikohustuse sertifikaat

            Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitab CARBIO iga faktuurarve puhul ekspordikohustuse sertifikaadi, mis sisaldab järgmisi andmeid.

                        1)

                        Cámara Argentina de Biocombustibles („CARBIO“) nimi, aadress ja telefoninumber.

                        2)

                        Rakendusotsuses (EL) 2019/245 nimetatud ja faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ning kaupa tootva äriühingu nimi.

                        3)

                        Faktuurarve number.

                        4)

                        Faktuurarve väljastamise kuupäev.

                        5)

                        TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

                        6)

                        Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

                                    —

                                    kauba tehniline kirjeldus, äriühingu tootekood (CPC) (kui see on olemas),

                                    —

                                    CN-kood.

                        7)

                        Täpne kogus ühikutes, mida väljendatakse tonnides.

                        8)

                        Sertifikaadi number ja kehtivuse lõppemise kuupäev (kolm kuud alates väljaandmisest).

                        9)

                        Sertifikaadi väljastanud CARBIO töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
                        „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev sertifikaat on antud müüdava kaubaga kaasneva faktuurarvega hõlmatud kaupade otseekspordiks Euroopa Liitu vastavalt hinnakohustusele ning et see on välja antud [äriühingu nimi] pakutud ja Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2019/245 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täpne ja sellega hõlmatud kogus ei ületa kohustusega ettenähtud piirmäära.“

                        10)

                        Kuupäev.

                        11)

                        Allkiri ja CARBIO pitser.

            3. LISA
            Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtivad tasakaalustavad tollimaksud, esitatakse faktuurarve, mis sisaldab järgmisi andmeid:

                        1)

                        Pealkiri „DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSUGA MAKSUSTATAVA KAUBA FAKTUURARVE“.

                        2)

                        Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi ja kaupa tootva äriühingu nimi.

                        3)

                        Faktuurarve number.

                        4)

                        Faktuurarve väljastamise kuupäev.

                        5)

                        TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus tehakse Euroopa Liidu piiril.

                        6)

                        Kauba täpne ja selgesõnaline kirjeldus ning

                                    —

                                    äriühingu tootekoodi tehniline spetsifikatsioon (CPC),

                                    —

                                    äriühingu tootekood (CPC),

                                    —

                                    CN-kood,

                                    —

                                    kogus (ühikutes, mida väljendatakse tonnides).

                        7)

                        Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

                                    —

                                    ühiku hind (tonnides),

                                    —

                                    kohaldatavad maksetingimused,

                                    —

                                    kohaldatavad tarnetingimused,

                                    —

                                    kõik allahindlused ja hinnavähendid.

                        8)

                        Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja allkiri.