title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 996/2012, 26. oktoober 2012 , millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012  EMPs kohaldatav tekst

text:
               27.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 996/2012,
   26. oktoober 2012,
   millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus võtta asjakohaseid liidu tasandi kiireloomulisi meetmeid kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil.

               (2)

               Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide tase teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis kohaldatavaid häiretasemeid. Selline saaste võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus ning seepärast võeti vastu komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (2). Nimetatud määrus asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 961/2011, (3) mis hiljem asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 (4).

               (3)

               Olukorras toimunud muutuste arvessevõtmiseks on rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 mitu korda muudetud. Kuna praegu on vajalikud täiendavad muudatused, on asjakohane asendada rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 uue määrusega.

               (4)

               Kehtivate meetmete ülevaatamisel on arvesse võetud Jaapani ametiasutuste poolt seoses teise avariijärgse kasvuperioodiga esitatud enam kui 26 000 teadet radioaktiivsete ainete esinemise kohta söödas ja toidus.

               (5)

               Käesoleva määruse reguleerimisalast tuleks jätta välja isiklikud saadetised. Loomset päritolu toidu ja sööda puhul tuleks viidata komisjoni 5. märtsi 2009. aasta komisjoni määruse (EÜ) nr 206/2009 (milles käsitletakse isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste ühendusse toomist ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 136/2004) (5) sätetele. Muu sööda ja toidu puhul tuleks sätestada, et saadetisi võib pidada isiklikeks üksnes siis, kui need on mitteärilist laadi ning ette nähtud eraisikule isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks.

               (6)

               Jaapani ametiasutused on esitanud komisjonile põhjalikke andmeid, mille kohaselt ei sisalda lisaks juba reguleerimisalast välja jäetud alkohoolsetele jookidele (sake, viski ja shochu) mõõdetavas koguses radioaktiivseid aineid ka muud alkohoolsed joogid. Selitus- ja kääritamisprotsess vähendab märgatavalt alkohoolse joogi radioaktiivsust Selleks et vähendada Jaapani ametiasutuste ja ka sellest riigist importivate liikmesriikide pädevate asutuste halduskoormust, on seega asjakohane jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja teatavad muud alkohoolsed joogid.

               (7)

               Jaapani ametiasutuste esitatud andmed tõendavad, et enne liitu eksportimist ei ole enam vaja nõuda Yamanashi ja Shizuoka prefektuurist pärit sööda ja toidu puhul proovide võtmist ja radioaktiivsuse taseme analüüsimist. Proovivõtu- ja analüüsinõue tuleks säilitada üksnes Shizuoka prefektuurist pärit tee ning Shizuoka ja Yamanashi prefektuurist pärit seente suhtes.

               (8)

               Kuna Fukushima prefektuurist pärit söödas ja toidus leidub radioaktiivseid aineid ikka veel nõuetele mittevastaval või märkimisväärsel tasemel, on asjakohane säilitada kehtiv proovivõtu- ja analüüsinõue enne liitu eksportimist kogu sellest prefektuurist pärit sööda ja toidu suhtes. Sellise sööda ja toidu suhtes tuleks siiski jätkuvalt kohaldada üldisi erandeid, mis on seotud näiteks alkohoolsete jookide ja isiklike saadetistega.

               (9)

               Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Iwate, Chiba ja Kanagawa prefektuuri puhul tuleb enne liitu eksportimist võtta proove ja teha analüüse kogu sööda ja toidu puhul. On asjakohane, et kõnealune nõue piirduks seente, tee, kalandustoodete, teatavate söödavate looduslike taimede, teatavate köögiviljade, teatavate puuviljade, riisi ja sojaubade ning nendest töötlemise teel valmistatud ja saadud toodetega. Samu nõudeid tuleks kohaldada liittoiduainete suhtes, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses koostisosa (koostisosi), mille puhul on enne liitu eksportimist nõutud eelnev kontrollimine.

               (10)

               Impordi puhul teostatud kontroll näitab, et Jaapani ametiasutused rakendavad liidu õigusaktides sätestatud eritingimusi nõuetekohaselt ning enam kui aasta vältel ei ole aset leidnud rikkumisi. Seetõttu on asjakohane vähendada impordikontrollide ja nende tulemuste komisjonile edastamise sagedust.

               (11)

               Asjakohane on ette näha kõnealuste sätete järgmine läbivaatamine ajaks, kui selguvad kolmanda avariijärgse kasvuperioodi proovivõtu- ja analüüsitulemused sööda ja toidu radioaktiivsuse taseme kohta, st hiljemalt 31. märtsiks 2014. Toodete puhul, mille saagikoristus toimub peamiselt teise kasvuperioodi teisel poolel ning mille kõik andmed teise kasvuperioodi kohta ei ole seetõttu veel kättesaadavad, on siiski asjakohane ette näha, et neid tooteid käsitlevad sätted vaadatakse üle 31. märtsiks 2013.

               (12)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   Käesolevat määrust kohaldatakse nõukogu määruse (Euratom) nr 3954/87 (6) artikli 1 lõike 2 tähenduses sööda ja toidu suhtes, mis on pärit või lähetatud Jaapanist, välja arvatud järgmiste toodete suhtes:

               a)

               tooted, mis saadeti Jaapanist välja enne 28. märtsi 2011;

               b)

               tooted, mille puhul saak on koristatud ja/või mida on töödeldud enne 11. märtsi 2011;

               c)

               CN-koodide 2203–2208 alla kuuluvad alkohoolsed joogid;

               d)

               määruse (EÜ) nr 206/2009 artikliga 2 hõlmatud loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised;

               e)

               muu kui loomset päritolu sööda ja toidu isiklikud saadetised, mis on mitteärilist laadi ning ette nähtud üksnes eraisikule isiklikuks tarbimiseks ja kasutamiseks. Kahtluse korral lasub tõendamiskohustus saadetise saajal.

         Artikkel 2
   Mõisted
   Käesoleva määruse tähenduses on „Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmed” sellised tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmäärasid käsitlevad meetmed, mille Jaapani ametiasutused võtsid vastu 24. veebruaril 2012 ja mis on sätestatud käesoleva määruse III lisas.
   „Saadetis” on käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva sama tooteklassi või -liiki sööda või toidu kogus, mille suhtes kehtivad samad dokumendid, mida veetakse sama transpordivahendiga ning mis on pärit samast Jaapani prefektuurist, artiklis 5 osutatud deklaratsiooniga lubatud piires.
   Artikkel 3
   Import Euroopa Liitu
   Artiklis 1 osutatud toitu ja sööta (edaspidi „tooted”) võib liitu importida üksnes siis, kui need vastavad käesoleva määruse nõuetele.
   Artikkel 4
   Tseesium-134 ja tseesium-137 piirmäärad
   1.   Artiklis 1 osutatud toodete (välja arvatud III lisas esitatud tooted) puhul peab tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmäär vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud piirmäärale.
   2.   III lisas esitatud toodete puhul tuleb järgida kõnealuses lisas sätestatud radioaktiivse tseesiumi piirmäära.
   Artikkel 5
   Deklaratsioon
   1.   Artiklis 1 osutatud toodete iga saadetisega peab olema kaasas kehtiv deklaratsioon, mis on koostatud ja allkirjastatud artikli 6 kohaselt.
   2.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioon:

               a)

               kinnitab, et toode vastab Jaapanis kehtivatele õigusaktidele ja

               b)

               täpsustab, kas toote suhtes kehtivad või ei kehti Jaapani õigusaktidega ettenähtud üleminekumeetmed.

         3.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioonis tuleb esitada ka kinnitus, et:

               a)

               toode on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011; või

               b)

               toode (välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened) on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist; või

               c)

               toode on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid see ei ole kantud käesoleva määruse IV lisasse (ja seega ei ole nõutav ekspordieelne analüüs); või

               d)

               toode on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning see ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust; või

               e)

               kui toote puhul on tegemist Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seente või Yamanashi prefektuurist pärit seentega või nendest saadud tootega või segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne; või

               f)

               kui käesoleva määruse IV lisas loetletud toode on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist või selle puhul on tegemist segasööda või liittoiduga, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne. IV lisas sätestatud tooteloetelu ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 258/97 (uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta) (7) sätestatud nõuete kohaldamist; või

               g)

               kui toote või tootes enam kui 50 % ulatuses sisalduvate koostisosade päritolu on teadmata, on tootega kaasas proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruanne.

         4.   Lõike 3 punkti f kohaldatakse ka selles punktis nimetatud prefektuuride rannikuvetest püütud või korjatud toodete suhtes, sõltumata sellest, kus kõnealused tooted lossitakse.
   Artikkel 6
   Deklaratsiooni koostamine ja allkirjastamine
   1.   Artiklis 5 osutatud deklaratsioon koostatakse I lisas esitatud näidise järgi.
   2.   Artikli 5 lõike 3 punktides a, b, c või d osutatud toodete deklaratsioonile kirjutab alla Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud esindaja või Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud üksuse volitatud esindaja, kes tegutseb Jaapani pädeva asutuse volituse alusel ja järelevalve all.
   3.   Artikli 5 lõike 3 punktides e, f ja g osutatud toodete deklaratsioonile kirjutab alla Jaapani pädeva ametiasutuse volitatud esindaja ning sellega on kaasas analüüside aruanne, kus on esitatud proovivõtu- ja analüüsitulemused.
   Artikkel 7
   Identifitseerimisandmed
   Iga artiklis 1 osutatud toodete saadetis märgistatakse koodiga, mis märgitakse artikli 5 lõikes 1 osutatud deklaratsioonile, artikli 5 lõikes 3 osutatud proovivõtu- ja analüüsitulemuste aruandele, sanitaarsertifikaadile ja kõikidele saadetisega kaasasolevatele äridokumentidele.
   Artikkel 8
   Piiripunktid ja määratud sisenemiskohad
   Artiklis 1 osutatud toodete saadetised, välja arvatud nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (8) reguleerimisalasse kuuluvad, sisenevad liidu territooriumile määratud sisenemiskoha kaudu komisjoni määruse (EÜ) nr 669/2009 (9) artikli 3 punkti b tähenduses (edaspidi „määratud sisenemiskoht”).
   Artikkel 9
   Eelteatis
   Toidu- ja söödakäitlejad või nende esindajad teatavad piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevatele asutustele ette iga artiklis 1 osutatud toodete saadetise saabumisest vähemalt kaks tööpäeva enne saadetise tegelikku kohalejõudmist.
   Artikkel 10
   Ametlik kontroll
   1.   Piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevad asutused:

               a)

               kontrollivad kõikide artiklis 1 osutatud toodete saadetiste dokumente;

               b)

               teostavad 5 % saadetiste korral identifitseerimise ja füüsilise kontrolli, tehes sealhulgas laborianalüüse tseesium-134 ja tseesium-137 sisalduse kohta.

         2.   Saadetised jäetakse ametliku järelevalve alla maksimaalselt viieks tööpäevaks, sõltuvalt sellest, millal laborianalüüsi tulemused saabuvad.
   3.   Kui laborianalüüsi tulemused näitavad, et deklaratsioonis esitatud tagatised on valed, siis loetakse deklaratsioon kehtetuks ning sel juhul ei vasta sööda ja toidu saadetis käesoleva määruse sätetele.
   Artikkel 11
   Kulud
   Kõik artiklis 10 osutatud ametlike kontrollidega ning nõuetele mittevastavuse tõttu võetavate mis tahes meetmetega kaasnevad kulud kannab toidu- ja söödakäitleja.
   Artikkel 12
   Vabasse ringlusse lubamine
   Saadetise võib vabasse ringlusse lubada üksnes juhul, kui toidu- ja söödakäitleja või tema esindaja esitab tolliasutustele artikli 5 lõike 1 kohase deklaratsiooni:

               a)

               mille piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädev asutus on nõuetekohaselt kinnitanud; ning

               b)

               mis tõendab, et artiklis 10 osutatud ametlikud kontrollid on tehtud ja et nende kontrollide tulemused on olnud soodsad.

         Artikkel 13
   Nõuetele mittevastavad tooted
   Käesoleva määruse sätetele mittevastavaid tooteid ei tohi turule viia. Sellised tooted kõrvaldatakse ohutult või saadetakse tagasi päritoluriiki.
   Artikkel 14
   Aruandlus
   Liikmesriigid annavad komisjonile toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) kaudu iga kolme kuu järel teada kõigist analüüsitulemustest. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul.
   Artikkel 15
   Kehtetuks tunnistamine
   Rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 tunnistatakse kehtetuks.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
   Artikkel 16
   Üleminekumeede
   Erandina artiklis 3 sätestatust võib artiklis 1 osutatud tooteid liitu importida, kui need on kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 ning kui:

               a)

               tooted on saadetud Jaapanist välja enne käesoleva määruse jõustumist; või

               b)

               toodetega on kaasas rakendusmääruse (EL) nr 284/2012 kohane deklaratsioon, mis on välja antud enne 1. novembrit 2012, ja tooted on Jaapanist välja saadetud enne 1. detsembrit 2012.

         Artikkel 17
   Jõustumine ja kohaldamisaeg
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates jõustumiskuupäevast kuni 31. märtsini 2014.
   Käesolev määrus vaadatakse enne 31. märtsi 2013 läbi selliste toodete osas, mille saagikoristus toimub peamiselt augusti ja novembri vahel, ning kala ja kalandustoodete osas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. oktoober 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk. 1.

      (2)  ELT L 80, 26.3.2011, lk. 5.

      (3)  ELT L 252, 28.9.2011, lk. 10.

      (4)  ELT L 92, 30.3.2012, lk. 16.

      (5)  ELT L 77, 24.3.2009, lk. 1.

      (6)  EÜT L 371, 30.12.1987, lk. 11.

      (7)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk. 1.

      (8)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk. 9.

      (9)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

      I LISA

         Deklaratsioon Euroopa Liitu importimiseks

      … (toode ja päritoluriik)

         Saadetise tunnuskood … Deklaratsiooni number …

      Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 996/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid,
      …
      (rakendusmääruse (EL) nr 996/2012 artikli 6 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja)
      KINNITAB, et …
      … (artiklis 1 osutatud tooted)
      käesolevas saadetises, mille koostis on järgmine: …
      … (saadetise ja toote kirjeldus, pakendite arv ja liik, bruto- või netokaal),
      mis on laaditud … (laadimise koht)
      [kuupäeval] … (laadimise kuupäev)
      [poolt] … (vedaja identifitseerimisandmed),
      ning on lähetatud … (sihtkoht ja -riik)
      ning mis on pärit järgmisest ettevõttest: …
      … (ettevõtte nimi ja aadress),
      vastavad Jaapani kehtivates õigusaktides sätestatud tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääradele.
      KINNITAB, et saadetis sisaldab sööta või toitu,

                  

                     mille puhul ei kohaldata Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga

                  

                     mille puhul kohaldatakse Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmeid (vt rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 III lisa) seoses tseesium-134 ja tseesium-137 summaarse sisalduse piirmääraga

            KINNITAB, et saadetis sisaldab:

                  

                  sööta või toitu, mis on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011;

                  

                  sööta või toitu, mis on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, välja arvatud Shizuoka prefektuurist pärit tee ja seened ning Yamanashi prefektuurist pärit seened;

                  

                  sööta ja toitu, mis on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning mis ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust;

                  

                  sööta ja toitu, mis ei ole loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas ning mis on pärit ja lähetatud Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist;

                  

                  teed või seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Shizuoka prefektuurist ja millest on proovid võetud … (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud …
                  (kuupäev) …
                  (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;

                  

                  seeni või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Yamanashi prefektuurist ja millest on proovid võetud … (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud …
                  (kuupäev) …
                  (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;

                  

                  sööta ja toitu, mis on loetletud rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 IV lisas või segasööta või liittoitu, mis sisaldab neid tooteid üle 50 %, ning mis on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist ja millest on proovid võetud … (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud … .(kuupäev) … (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne;

                  

                  sööta ja toitu, mille päritolu on teadmata või mis sisaldab üle 50 % ulatuses teadmata päritoluga koostisosa (koostisosi) ja millest on proovid võetud … (kuupäev) ning mida on laboratoorselt analüüsitud … (kuupäev) … (labori nimi), et kindlaks määrata radionukliidide (tseesium-134 ja tseesium-137) sisaldus. Lisatud on analüüsiaruanne.

            [Koht] … [kuupäev] …
      rakendusmäärus (EL) nr 996/2012 artikli 6 lõikes 2 või 3 osutatud volitatud esindaja tempel ja allkiri,

         Täitmiseks piiripunkti või määratud sisenemiskoha pädevale asutusele

                  

                  Saadetis on tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus

                  

                  Saadetis EI OLE tolliasutuste poolt lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidus

            …
      (pädev asutus, liikmesriik)
      …

                  Kuupäev

                  Tempel

                  Allkiri

      II LISA

         Jaapani õigusaktides toidu suhtes sätestatud piirmäärad
          (1)
         (Bq/kg)

                  Imiku- ja väikelapsetoidud

                  Piim ja piimapõhised joogid

                  Muu toit, välja arvatud: - mineraalvesi ja muud sarnased joogid - fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee

                  Mineraalvesi ja muud sarnased joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee

                  Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus

                  50 (2)

                  50 (2)

                  100 (2)

                  10 (2)

         Jaapani õigusaktides sööda suhtes sätestatud piirmäärad
          (3)
         (Bq/kg)

                  Veiste ja hobuste sööt

                  Seasööt

                  Kodulindude sööt

                  Kalasööt (5)

                  Tseesium-134 ja tseesium-137 summaarne sisaldus

                  100 (4)

                  80 (4)

                  160 (4)

                  40 (4)

         (1)  Kuivatatud toodete puhul, millele on vaja enne tarbimist vett lisada, kehtivad piirmäärad juba töödeldud ja tarbimisvalmis toote suhtes.
      Kuivatatud seente puhul kohaldatakse töötlemistegurit 5.
      Tee puhul kohaldatakse piirmäärasid teelehtedest keedetud joogivalmis tee suhtes. Kuivatatud teelehtede töötlemistegur on 50, kuivatatud teelehtede puhul kehtiv piirmäär 500 Bq/kg tagab seega selle, et radioaktiivsuse tase joogiks valmistatud tees ei ületa piirmäära 10 Bq/kg.

         (2)  Kooskõla tagamiseks Jaapanis praegu kohaldatavate piirmääradega kasutatakse neid määrasid ajutiselt nõukogu määruses (Euratom) nr 3954/87 sätestatud määrade asemel.

         (3)  Piirmäär kehtib sööda puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %.

         (4)  Kooskõla tagamiseks Jaapanis praegu kohaldatavate piirmääradega kasutatakse neid määrasid ajutiselt komisjoni määruses (Euratom) nr 770/90 (EÜT L 83, 30.3.1990, lk 78) sätestatud määrade asemel.

         (5)  Välja arvatud dekoratiivkalade sööt.

      III LISA

         Jaapani õigusaktides sätestatud üleminekumeetmed, mida kohaldatakse käesoleva määruse raames

                  a)

                  Piim ja piimatooted, mineraalvesi ja sarnased joogid, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 200 Bq/kg. Muu toit, välja arvatud riis, sojaoad ja neist valmistatud toit, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. märtsi 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

                  b)

                  Riisist valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 30. septembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

                  c)

                  Sojaoad, mis koristati ja viidi turule enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

                  d)

                  Sojaubadest valmistatud tooted, mis on toodetud ja/või töödeldud enne 31. detsembrit 2012, ei tohi sisaldada radioaktiivset tseesiumi üle 500 Bq/kg.

      IV LISA

         Sööt ja toit, mille puhul on enne liitu eksportimist nõutav tseesium-134 ja tseesium-137 sisalduse proovid ja analüüsid

                  a)

                  Fukushima prefektuurist pärit tooted:

                              —

                              kõik tooted, võttes arvesse käesoleva määruse artikliga 1 ettenähtud erandeid.

                  b)

                  Shizuoka prefektuurist pärit tooted:

                              —

                              tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 09022101 20 ja 2202 90 10 alla;

                              —

                              seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla.

                  c)

                  Yamanashi prefektuurist pärit tooted:

                              —

                              seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla.

                  d)

                  Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa või Iwate prefektuurist pärit tooted:

                              —

                              tee ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0902, 2101 20 ja 2202 90 10 alla;

                              —

                              seened ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 ja 2005 99 80 alla;

                              —

                              kala ja kalandustooted, mis kuuluvad CN-koodide 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 ja 0308 (1) alla;

                              —

                              riis ja sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 ja 1905 90 (1) alla;

                              —

                              sojaoad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 1201 90, 1208 10, 1507 (1) alla;

                              —

                              asukioad, mis kuuluvad CN-koodide 0708 20, 0713 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodi 1106 10 (1) alla;

                              —

                              mustikad ja neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95 alla;

                              —

                              hõlmikpuu pähklid, mis kuuluvad CN-koodi 0802 90 85 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla;

                              —

                              jaapani aprikoosid, mis kuuluvad CN-koodi 0809 40 05 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 alla;

                              —

                              tsitrusviljad, mis kuuluvad CN-koodi 0805 alla, tsitrusviljade koor, mis kuulub CN-koodi 0814 00 00 alla, ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              jaapani hurmaad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 70 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              granaatõunad, mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              viietine akeebia (Akebia quinata) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 alla;

                              —

                              ebaküdooniad (Chaenomeles), mis kuuluvad CN-koodi 0810 90 75 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              söödav asimiina (Asimina triloba), mis kuulub CN-koodi 0810 90 75 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              pirnid, mis kuuluvad CN-koodi 0808 30 10 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1) alla;

                              —

                              kastanid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 41 00 ja 0802 42 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              kreeka pähklid, mis kuuluvad CN-koodide 0802 31 00 ja 0802 32 00 alla ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad näiteks CN-koodide 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              heinputke liik (Angelica keiskei) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              jaapani katkujuur (Petasites japonicus), selle võsud ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              jaapani ingver, mis kuulub CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 alla ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 2008 99 49, 2008 99 67 alla;

                              —

                              araalia (Aralia sp.) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              bambusevõrsed (Phyllostacys pubescens) ning neist valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 ja 2005 91 alla;

                              —

                              harilik kilpjalg (Pteridium aquilinum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              jaapani vasaabia (Wasabia japonica) söödavad osad ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0910 99 alla;

                              —

                              jaava vesiputk (Oenanthe javanica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              pipra-koldpuu (Zanthoxylum piperitum), mis kuulub CN-koodi 0910 99 alla;

                              —

                              jaapani osmunda (Osmunda japonica) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              eleuterokoki (Eleutherococcus sciadophylloides) võrsed ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              rästirohu liik (Parasenecio delphiniifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              harilik laanesõnajalg Matteuccia struthioptheris ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              mägihosta (Hosta Montana) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              nõgeselise liik (Elatostoma umbellatum var. majus) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 alla;

                              —

                              võidulauk (Allium victorialis subsp. Platyphyllum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 and 0712 90 alla;

                              —

                              jaapani ohakas (Cirsium japonicum) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

                              —

                              odajas rästirohi (Cacalia hastata ssp orientalis) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

                              —

                              vahva sabaohakas (Synurus pungens) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

                              —

                              põldosi (Equisetum arvense) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90 ja 0712 90 (1) alla;

                              —

                              mõru ehk jaapani aktiniidia (Actinidia polygama) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 ja 0813 40 95 (1) alla;

                              —

                              harilik taro (Colocasia esculenta) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 0714 40 (1) alla;

                              —

                              söödav jakoonijuur (Smallanthus sonchifolius) ning sellest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodide 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 ja 0714 90 (1) alla;

                  e)

                  liittooted, mis sisaldavad üle 50 % ulatuses tooteid, millele on osutatud käesoleva lisa punktides a, b, c ja d.

         (1)  Kõnealuste toodete loetelu vaadatakse läbi enne 31. märtsi 2013, võttes arvesse 2012. septembrist kuni 2012. aasta detsembrini saadud analüüsitulemusi.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/90, 26. jaanuar 2016, millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

text:
               27.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 19/22

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/90,
   26. jaanuar 2016,
   millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Teatavate Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) ja neid laiendati viimati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (3) (edaspidi „meetmed”).

               (2)

               Meetmed on kehtestatud väärtuselise tollimaksuna 51,8 %.

         1.2.   Läbivaatamistaotlus

               (3)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas Ukraina eksportiv tootja PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” (edaspidi „taotluse esitaja”).

               (4)

               Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

               (5)

               Taotluse esitaja esitas oma taotluses esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tema praeguse struktuuri muudatused, mis põhinevad muu hulgas kahe sõltumatu eksportiva tootja ühinemisel Ukrainas (millest ainult ühte oli eelnevalt eraldi uuritud), on püsivat laadi.

               (6)

               Lisaks väidab taotluse esitaja, et tuginedes enda omamaistele hindadele või arvestuslikule normaalväärtusele (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum), mitte võrdlusriigi eelnevalt kasutatud normaalväärtusele, on taotluse esitaja dumpingumarginaal oluliselt väiksem kui praegune meetmete tase.

               (7)

               Seetõttu väitis taotluse esitaja, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel ei olnud enam vajalik, et korvata varem kindlaks määratud kahjustava dumpingu mõju.

         1.3.   Läbivaatamise algatamine

               (8)

               Pärast liikmesriikide teavitamist jõudis komisjon seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 18. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas
                   (4) avaldatud teatises taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega piirduva uurimise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

         1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

               (9)

               Toode, mille suhtes praegu läbivaatamist teostatakse, on sama mis esialgse ja viimase uurimise ajal, mille tagajärjel meetmed kehtestati, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mis on pärit Ukrainast (edaspidi „vaatlusalune toode” või „raud- ja terastrossid”), mis praegu kuulub CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

               (10)

               Ukrainas toodetud ning seal ja kolmandates riikides müüdud ning liitu eksporditud vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         1.5.   Huvitatud isikud

               (11)

               Komisjon teatas vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, liidu tootmisharu teadaolevatele ühendustele ja Ukraina ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

               (12)

               Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Taotleja valdustesse Ukrainas Odessas tehti kontrollkäik.

         1.6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               (13)

               Läbivaatamisega seotud uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. septembrini 2014.

         2.   UURIMISE TULEMUSED

   2.1.   Dumpinguhinnaga müük

   2.1.1.   Normaalväärtus

               (14)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kogumaht piirdus kahe müügitehinguga ja nagu põhjenduses 26 selgitatud, ei peetud neid tehinguid tüüpiliseks. Põhjenduses 26 on samuti osutatud sellele, et ekspordihind määrati seetõttu kindlaks taotluse esitaja kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Kolmandate riikide turgudele suunatud müügimahtu kasutati selleks, et hinnata omamaise müügi tüüpilisust normaalväärtuse kehtestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel.

               (15)

               Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 2 tehti kindlaks, et omamaise müügi maht on tüüpiline, sest see oli vähemalt 5 % kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (16)

               Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav kolmandatesse riikidesse ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % samal perioodil kolmandatesse riikidesse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (17)

               Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sõltumatutele klientidele toimunud omamaisest müügist oli kasumlik iga asjaomasesse kolmandasse riiki eksporditud tooteliigi puhul.

               (18)

               Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

               (19)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (20)

               Kui taotluse esitaja poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3.

               (21)

               Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel taotluse esitaja samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

               (22)

               Pärast lõplikku avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema omamaist müüki riigile kuuluvatele äriühingutele ei tuleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvestada. Taotluse esitaja väitis, et riigile kuuluvatelt äriühingutelt küsitud hind oli süstemaatiliselt kõrgem kui teistelt omamaistelt klientidelt küsitud hind, olles tingitud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suuremast ohust, mis peegeldus ka äriühingu sisemises hinnapoliitikas. Väideti, et kõrgemad hinnad ei olnud seega seotud asjaomase toote omadustega. Lisaks väitis taotluse esitaja, et juhul, kui normaalväärtus arvutati kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3, tuleks kasutada ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügi korral, et tagada võrreldavus eksportmüügiga, mis toimus ainult sama liiki klientidele.

               (23)

               Seoses taotluse esitaja taotlusega arvata riigile kuuluvatele äriühingutele toimuv omamaine müük välja normaalväärtuse kindlaksmääramisest, kinnitasid uurimise ajal kogutud tõendid, et müügihinnad riigile kuuluvatele äriühingutele olid tooteliigiti keskmiselt märgatavalt kõrgemad kui hinnad, mida pidid tasuma teist liiki kliendid siseturul. Püsiv hinnaerinevus tulenes mitme sellise teguri koosmõjust, mis mõjutasid ainult seda liiki kliente siseturul: i) taotluse esitaja väide, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele on seotud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suurema ohuga; ii) asjaolu, et seda põhimõtet kohaldatakse tulemuslikult, võimaldades riigile kuuluvatele äriühingutele palju pikemaid krediidiperioode (kaasa arvatud võimalus makse tasumine lepingu kohaselt edasi lükata); iii) tõendid varasemate hilinenud maksete kohta; iv) asjaolu, et Ukraina õiguse kohaselt ei pea riigile kuuluvad äriühingud pankroti korral täitma võlausaldajate nõudeid; v) asjaolu, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele toimub keerulise hankemenetluse teel, mille lepingutingimuste üle ei toimu läbirääkimisi ja mille korral kasutatakse eelnevalt koostatud tüüplepingut, ning vi) riigile kuuluvatel äriühingutel on seadusega keelatud teha kaupade ostu korral ettemakseid. Nende konkreetsete asjaolude põhjal nõustuti taotluse esitaja väitega.

               (24)

               Seoses väitega kasutada normaalväärtuse arvutamisel ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud müügi korral, on alusmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Selle artikli kohaselt kasutati taotluse esitaja andmeid kogu müügi kohta (välja arvatud müük riigile kuuluvatele äriühingutele) siseturul. Kuna siseturul kohandati müügihindu lõppkasutajatele vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i (nagu selgitatud põhjendustes 30 ja 31), olid need võrreldaval tasemel omamaise müügi hindadega sõltumatutele turustajatele. See väide lükati seetõttu tagasi.

               (25)

               Taotluse esitaja väitis samuti, et normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 tuleks kasutada mõistlikku kasumimarginaali 5 %. Osutati varasemale raud- ja terastrosse käsitlenud uurimisele, kus niisugust kasumimarginaali peeti mõistlikuks. Lisaks väitis taotluse esitaja, et kasumi määr ei tohiks ületada sellise kasumi määra, mis saadakse müügist sõltumatutele turustajatele, sest see müügimaht on võrreldav ekspordimahuga. Alusmääruse artikli 2 lõikes 6 on siiski sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud ja kasumisummad peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Kuna need andmed olid kättesaadavad, kasutati neid kooskõlas kõnealuse artikliga. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.

         2.1.2.   Ekspordihind

               (26)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti liiduga ainult kaks müügitehingut. Neid ei peetud tüüpiliseks, sest nende maht oli piiratud, need sõlmiti ühe ja sama kliendiga ja tegemist oli eriliste tootespetsifikatsioonidega. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9, mille kohaselt on võimalik arvutada ekspordihind mis tahes põhjendatud alusel. Käesoleval juhul kasutati ekspordihinna arvutamisel samasuguse toote kolmandatesse riikidesse suunatud müüki taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kolmandatesse riikidesse suunatud müüki iseloomustas märkimisväärne müügimaht ja suur klientide arv ning uurimise käigus ei ilmnenud hinnamoonutusi ega muid selliseid nähtusi kolmandate riikide turgudel, mis osutaksid sellele, et taotluse esitaja müügitegevus nendel turgudel ei saa olla aluseks ekspordihinna määramisel.

         2.1.3.   Võrdlus

               (27)

               Keskmist normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse veo- ja laenukulude erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

               (28)

               Taotluse esitaja taotles samuti kauplemistasandi erinevusest tulenevat normaalväärtuse kohandust, juhtides tähelepanu sellele, et tema müük riigi siseturul nii jaemüüjatele kui ka lõppkasutajatele piirkondlike müügikeskuste vahendusel ei olnud võrreldav müügiga sõltumatutele turustajatele. Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et kogu eksportmüük toimus sõltumatutele turustajatele ja seetõttu sai seda võrrelda ainult sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügiga. Kaalutud keskmise hinna erinevus siseturul toimunud müügi kahe tasandi vahel oli väidetavalt aluseks, kui arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i vastav kohandus.

               (29)

               Pärast lõplikku avalikustamist nõudis taotluse esitaja endiselt kohandust kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks. Lisaks väitis ta, et kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks tuleks määrata igas kvartalis, et tasakaalustada mõju, mis tuleneb Ukraina vääringu devalveerimisest välisvääringute suhtes ja mis mõjutab toorainehindu, ning kõrgest inflatsioonist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (30)

               Uurimise käigus selgus, et müük jaemüüjatele (piirkondlike müügikeskuste vahendusel) toimus tõepoolest eri kauplemistasandil kui eksportmüük ja see erinevus kajastus müügihindades. Piirkondlike müügikeskuste vahendusel toimunud omamaise müügi hinnad lõppkasutajatele olid märgatavalt kõrgemad ja kogused olid märgatavalt väiksemad kui sõltumatutele turustajatele müüdud kogused. Lisaks sellele said lõppkasutajad kasu piirkondlike müügikeskuste pakutud lisateenustest. Seetõttu tehti kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i tähenduses.

               (31)

               Taotluse esitaja võttis kohanduse arvutamisel aluseks keskmise hinna erinevuse kahe kauplemistasandi vahel, lähtudes sõltumatutele turustajatele müüdud kogustest. Sõltumatutele turustajatele müüdud kogused ei tohiks siiski mõjutada kohanduse suurust. Seetõttu arvutas komisjon kohanduse tonni ja tooteliigi kaalutud keskmise hinna erinevuse alusel ainult lõppkasutajatele toimuva müügi korral.

               (32)

               Lisaks ei arvutatud kohandust igas kvartalis, nagu oli taotluse esitaja ettepanek, sest otsustati, et see ei tasakaalustaks põhjenduses 29 mainitud moonutuste mõju.

         2.1.4.   Dumpingumarginaal

               (33)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vastava samasuguse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kolmandatesse riikidesse. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu.

               (34)

               Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vabast netohinnast liidu piiril, oli 10,5 %.

         2.2.   Muutunud asjaolude püsivus

               (35)

               Komisjon analüüsis vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud muutunud asjaolusid saab põhjendatult pidada püsivaks.

               (36)

               Praegu kohaldatav dumpinguvastane tollimaks kehtestati esialgse uurimise ajal. Kõnealuse uurimisperioodi ajal peeti Ukrainat üleminekumajanduseks ja seetõttu määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt. Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus hindade alusel, mida maksti turumajandusliku võrdlusriigi turul, st Poolas.

               (37)

               2005. aastal anti Ukrainale turumajandusliku riigi staatus ja seetõttu ei kohaldata tema suhtes enam alusmääruse artikli 2 lõiget 7. Seetõttu põhines taotluse esitaja dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema enda kontrollitud andmetel.

               (38)

               Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud tõendid kinnitasid selliseid muudatusi tema praeguses äriühingu struktuuris, mis põhinesid kahe varem sõltumatu eksportiva tootja ning müügi ja turustamisega tegeleva kolmanda üksuse ühinemisel. Ühinemine toimus 2010. aastal. Muutust peetakse püsivaks, sest taotluse esitajale anti tegelikult üle varem eraldi üksuste poolt täidetud kohustused. Ei leitud ühtegi viidet võimalikele muudatustele tulevikus.

               (39)

               Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

               (40)

               Pärast lõplikku avalikustamist väitis Euroopa Liidu Terastrossitööstuse (EWRIS) koostöökomitee, et sõjalised operatsioonid selles Ukraina piirkonnas, kus asub taotluse esitaja üks kahest tootmiskohast, ei võimalda järeldada, et põhjenduses 38 osutatud muudatus on püsiv. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et järeldus dumpinguga seotud muutunud asjaolude püsivuse kohta põhines põhjendustes 37 ja 38 osutatud kahel väitel, millest EWRIS vaidlustab ainult ühe. Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja tootmiskohta Donetski piirkonnas ei ole kasutatud alates 2014. aasta suvest ja seega vähenes taotluse esitaja tootmisvõimsus. See julgeolekukaalutlustel taotluse esitaja poolt tehtud otsus ei ole vastuolus asjaoluga, et kahe raud- ja terastrosside tootja ühinemine toimus 2010. aastal ja et tegemist on nende kahe äriühingu tegevuse püsiva struktuurimuudatusega. Seetõttu lükati väide tagasi.

         3.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (41)

               Läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi arvesse võttes peetakse vajalikuks muuta dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse asjaomaste toodete impordi suhtes Ukrainast, kehtestades äriühingule PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” tollimaksu, mille määr on 10,5 %.

               (42)

               See järeldus ei mõjuta kogu riigis kehtivaid meetmeid.

         4.   AVALIKUSTAMINE

               (43)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi on arvesse võetud, kui see on vajalik. Kuna nende märkuste tõttu tegi komisjon oma järeldustes dumpingumarginaali kohta olulisi muudatusi, toimus 8. detsembril 2015 huvitatud isikutele teine avalikustamine. Pärast teist avalikustamist esitatud märkusi on arvesse võetud, kui see oli vajalik.

               (44)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

      „3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Ukrainast pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                  Äriühing

                  Dumpinguvastane tollimaks (%)

                  TARICi lisakood

                  PJSC „PA”„Stalkanat-Silur”

                  10,5

                  C052

                  Kõik teised äriühingud

                  51,8

                  C999

            Eespool esitatud tabelis osutatud äriühingule kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse nõuetele vastav kehtiv faktuurarve, millel peab olema arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevastatud ja allkirjastatud deklaratsioon, millele on märgitud ametniku nimi ja ametikoht ning mis on sõnastatud järgmiselt: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) terastrosse ja -kaableid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Ukrainas. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1796/1999, 12. august 1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1).

      (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, 27. jaanuar 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

      (4)  Teade Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 410, 18.11.2014, lk 15).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 225/2013, 6. märts 2013 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ficodindia di San Cono (KPN)]

text:
               15.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 72/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 225/2013,
   6. märts 2013,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ficodindia di San Cono (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Ficodindia di San Cono” (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. märts 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (3)  ELT C 150, 26.5.2012, lk 9.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      ITAALIA
      Ficodindia di San Cono (KPN)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, 18. september 2012 , millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted  EMPs kohaldatav tekst

text:
               19.9.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 252/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 844/2012,
   18. september 2012,
   millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 19,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1107/2009 on sätestatud, et toimeaine heakskiitu võib selle kehtivusaja lõppemisel pikendada.

               (2)

               On asjakohane kehtestada pikendamismenetluse rakendamiseks vajalikud sätted.

               (3)

               Eelkõige tuleks kehtestada pikendamismenetluse eri etappidele tähtajad, et menetlus toimiks nõuetekohaselt.

               (4)

               Tuleks kehtestada eeskirjad pikendamistaotluse, täiendavate toimikute ning nende ajakohastatud versioonide konfidentsiaalsuse ja avaldamise kohta.

               (5)

               Samuti tuleks kehtestada eeskirjad pikendamistaotluse esitamise, taotluse sisu ja vormi kohta. Taotlejal peaks olema kohustus põhjendada uue teabe esitamist ja loetleda eraldi selgroogsetel loomadel tehtavad uuringud, mida nad kavatsevad esitada.

               (6)

               Tuleks kehtestada eeskirjad taotluse kontrollimiseks referentliikmesriigi poolt.

               (7)

               Pikendamismenetluse nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks referentliikmesriik taotleja palvel korraldama enne täiendava toimiku esitamist nõupidamise, et taotlust arutada.

               (8)

               Pikendamiseks esitatavad täiendavad toimikud peaksid sisaldama eelkõige uusi vajalikke andmeid ja uusi riskihindamisi ning näitama, miks on kõnealused andmed ja riskihindamised vajalikud.

               (9)

               Tuleks kehtestada eeskirjad taotluse vastuvõetavuse kindlakstegemiseks referentliikmesriigi poolt.

               (10)

               Kui kõik esitatud taotlused on vastuvõetamatud, peaks komisjon võtma vastu määruse asjaomase toimeaine heakskiidu pikendamata jätmise kohta.

               (11)

               Tuleks kehtestada eeskirjad, et tagada toimeaine sõltumatu, objektiivne ja läbipaistev hindamine.

               (12)

               Taotlejale, liikmesriikidele, välja arvatud referentliikmesriik, ja üldsusele tuleks anda võimalus esitada pikendamise hindamisaruande eelnõu kohta märkusi.

               (13)

               Euroopa Toiduohutusamet peaks esitama järeldusi ja korraldama ekspertidega konsultatsioone, välja arvatud juhul, kui komisjon teatab talle, et järeldust ei ole vaja.

               (14)

               Tuleks kehtestada eeskirjad pikendamisaruande kohta ja sellise määruse vastuvõtmise kohta, millega nähakse ette toimeaine heakskiidu pikendamine.

               (15)

               Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu, (2) peaks jätkuvalt kehtima selle I lisas loetletud toimeainete heakskiidu pikendamise suhtes.

               (16)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   1.   PEATÜKK

      VASTUVÕETAVUS

   1.   JAGU

         Tagastamistaotlus

   Artikkel 1
   Taotluse esitamine
   1.   Toimeaine tootja esitab toimeaine heakskiidu pikendamise taotluse referentliikmesriigile, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 686/2012 (3) lisa teises veerus, ja kaasreferentliikmesriigile, nagu on sätestatud kõnealuse lisa kolmandas veerus, hiljemalt kolm aastat enne heakskiidu kehtivusaja lõppu.
   Taotlust esitades võib taotleja vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 63 taotleda, et teatav teave hoitaks konfidentsiaalsena. Sellisel juhul esitab taotleja taotluse osad füüsiliselt eraldi ning põhjendab konfidentsiaalsuse soovi.
   Samal ajal esitab taotleja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 59 kohased andmekaitsenõuded.
   2.   Taotleja saadab komisjonile, teistele liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) taotluse koopia koos teabega nende taotluse osade kohta, mida soovitakse hoida konfidentsiaalsena, nagu on osutatud lõikes 1.
   3.   Tootjate poolt määratud tootjate ühendus võib käesoleva määruse järgimiseks esitada ühise taotluse.
   Artikkel 2
   Taotluse vorm ja sisu
   1.   Taotlus esitatakse lisas sätestatud vormis.
   2.   Taotluses loetletakse uus teave, mida taotleja kavatseb esitada. Selles näidatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 15 lõike 2 esimesele lõigule, et selline teave on vajalik.
   Taotluses tuleb eraldi loetleda kõik uued selgroogseid loomi hõlmavad uuringud, mille taotleja kavatseb esitada.
   Artikkel 3
   Taotluse kontrollimine
   1.   Kui taotlus on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ning sisaldab kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, teatab referentliikmesriik ühe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist taotlejale, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile ja toiduohutusametile taotluse kättesaamise kuupäeva ning asjaolu, et taotlus on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ja et see sisaldab kõiki artiklis 2 sätestatud elemente.
   Referentliikmesriik hindab konfidentsiaalsustaotlust. Teabele juurdepääsu taotluse korral otsustab referentliikmesriik, millist teavet tuleb hoida konfidentsiaalsena.
   2.   Kui taotlus on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks, kuid üks või mitu artiklis 2 sätestatud elementi on puudu, teatab referentliikmesriik ühe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist taotlejale, millised elemendid on puudu, ning määrab 14-päevase tähtaja nende elementide esitamiseks referentliikmesriigile ja kaasreferentliikmesriigile.
   Kui selle tähtaja lõpuks sisaldab taotlus kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, toimib referentliikmesriik viivitamata lõike 1 kohaselt.
   3.   Kui taotlus ei ole esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks või kui lõike 2 kohaselt puuduvate elementide esitamiseks määratud tähtaja lõpuks ei sisalda taotlus jätkuvalt kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, teatab referentliikmesriik viivitamata taotlejale, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile, teistele liikmesriikidele ja toiduohutusametile, et taotlus ei ole vastuvõetav, ning nimetab põhjused, miks see ei ole vastuvõetav.
   4.   14 päeva jooksul alates kuupäevast, mil taotleja saab kätte teabe, et taotlus on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ning et see sisaldab kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, peab taotleja esitama toiduohutusametile taotluse koopia, sealhulgas teabe nende taotluse osade kohta, mille suhtes ta on taotlenud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendanud.
   Samal ajal edastab taotleja taotluse koopia toiduohutusametile, jättes sealt välja teabe, mille suhtes ta on taotlenud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendanud.
   5.   Kui artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks on üksteisest sõltumatult esitatud kaks või enam taotlust sama toimeaine kohta ning iga taotlus sisaldab kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, edastab referentliikmesriik iga taotleja kontaktandmed teis(t)ele taotleja(te)le.
   6.   Komisjon avaldab iga toimeaine puhul nende taotlejate nimed ja aadressid, kelle taotlused on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ja sisaldavad kõiki artiklis 2 sätestatud elemente.
   Artikkel 4
   Taotluse esitamisele eelnevad kontaktid
   Taotleja võib paluda kohtumist referentliikmesriigi ja kaasreferentliikmesriigiga taotluse arutamiseks.
   Nõudmise korral toimuvad kõnealused taotluse esitamisele eelnevad kontaktid enne artiklis 6 sätestatud täiendavate toimikute esitamist.
   Artikkel 5
   Taotlusele juurdepääs
   Saanud artikli 3 lõike 4 kohaselt taotluse, teeb toiduohutusamet selle viivitamata avalikkusele kättesaadavaks, jättes avaldamata teabe, mille suhtes on taotletud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendatud, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid avalikke huve.
   2.   JAGU

         Täiendavad toimikud

   Artikkel 6
   Täiendavate toimikute esitamine
   1.   Kui referentliikmesriik on kooskõlas artikli 3 lõikega 1 teatanud taotlejale, et tema taotlus on esitatud artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaks ning et see sisaldab kõiki artiklis 2 sätestatud elemente, esitab taotleja referentliikmesriigile, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile ja toiduohutusametile täiendavad toimikud.
   2.   Täiendavate kokkuvõtlike ning täiendavate täielike toimikute sisu peab vastama artiklile 7.
   3.   Täiendavad toimikud tuleb esitada hiljemalt 30 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu.
   4.   Kui sama toimeaine heakskiidu pikendamist soovib rohkem kui üks taotleja, võtavad kõnealused taotlejad kõik asjakohased meetmed, et esitada oma toimikud ühiselt.
   Kui kõik asjaomased taotlejad ei esita selliseid toimikuid ühiselt, tuleb seda toimikutes põhjendada.
   5.   Täiendavaid toimikuid esitades võib taotleja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt taotleda teatava teabe, sealhulgas teatavad toimiku osad, konfidentsiaalsena hoidmist, ning eraldab sellise teabe füüsiliselt muust teabest.
   Artikkel 7
   Täiendavate toimikute sisu
   1.   Täiendav kokkuvõtlik toimik sisaldab järgmist:

               a)

               taotluse koopia;

               b)

               kui taotleja ühineb ühe või mitme teise taotlejaga või taotleja asemele asub üks või mitu teist taotlejat, siis selle taotleja või nende teiste taotlejate nimi, aadress ja vajaduse korral artikli 1 lõikes 3 sätestatud tootjate ühenduse nimi;

               c)

               teave vähemalt ühe toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme tüüpilise kasutusala kohta seoses igas tsoonis laialdaselt kasvatatava kultuuriga, millega tõestatakse, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmiskriteeriumid on täidetud; kui esitatud teave ei hõlma kõiki tsoone või ei ole seotud laialdaselt kasvatatava kultuuriga, esitatakse põhjendus;

               d)

               andmed ja riskihindamised, mis ei kuulunud heakskiitmistoimikusse või sellele järgnenud heakskiidu pikendamise toimikutesse, ent mida on vaja:

                           i)

                           et kajastada muutusi, mis on toimunud õigusnormides pärast asjaomase toimeaine heakskiitmist või eelmist heakskiidu pikendamist;

                           ii)

                           et kajastada muutusi teaduslikes ja tehnilistes teadmistes, mis on toimunud pärast asjaomase toimeaine heakskiitmist või eelmist heakskiidu pikendamist;

                           iii)

                           et kajastada muutusi tüüpilistes kasutusalades või

                           iv)

                           sest taotlus puudutab muudatustega pikendamist;

               e)

               toimeaine kohta käivates andmenõuetes, mis on sätestatud määruses, millega kehtestatakse toimeainete andmenõuded vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleb iga punkti kohta, mille jaoks on punkti d kohaselt vaja uusi andmeid, esitada katsete ja uuringute kokkuvõtted ja tulemused, nende omaniku ning need teinud isiku või asutuse nimi ja põhjus, miks iga katse või uuring on vajalik;

               f)

               taimekaitsevahendi kohta käivates andmenõuetes, mis on sätestatud määruses, millega kehtestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleb igas punktis, mille jaoks on punkti d kohaselt vaja uusi andmeid, esitada katsete ja uuringute kokkuvõtted ja tulemused ühe või enama taimekaitsevahendi kohta, mis on toetatud kasutusalade osas tüüpiline, nende omaniku ning need teinud isiku või asutuse nimi ja põhjus, miks iga katse või uuring on vajalik;

               g)

               vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikes 7 osutatud tõendavad dokumendid;

               h)

               iga selgroogsete loomadega tehtud katse või uuringu puhul kirjeldus, milliseid meetmeid on võetud, et vältida loomkatseid selgroogsetega;

               i)

               vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (4) artiklis 7 osutatud jääkide piirnormi taotluse koopia;

               j)

               vajaduse korral klassifitseerimisettepaneku koopia, kui leitakse, et aine tuleks klassifitseerida või ümber klassifitseerida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (5);

               k)

               hinnang kogu esitatud teabele;

               l)

               kontrollnimekiri, mis tõendab, et lõikes 3 sätestatud täiendav toimik on taotletavaid kasutusalasid silmas pidades täielik, ning kus on näidatud, millised andmed on uued;

               m)

               määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 8 lõikes 5 osutatud eelretsenseeritud avaliku teaduskirjanduse kokkuvõtted ja tulemused.

         2.   Kui see on asjakohane, kuuluvad lõike 1 punktis c osutatud kasutusalade hulka kasutusalad, mida hinnatakse heakskiidu saamiseks või selle edaspidiseks pikendamiseks. Vähemalt üks lõike 1 punktis c osutatud taimekaitsevahend ei tohi sisaldada ühtegi muud toimeainet, kui on olemas selline tüüpilise kasutusviisiga taimekaitsevahend.
   3.   Täiendav täielik toimik peab sisaldama kõigi lõike 1 punktides e, f ja m osutatud katse- ja uuringuaruannete täisteksti.
   Need ei tohi sisaldada selliste katsete või uuringute aruandeid, mille käigus toimeainet või seda sisaldavat taimekaitsevahendit on teadlikult manustatud inimestele.
   Artikkel 8
   Taotluse vastuvõetavus
   1.   Kui täiendavad toimikud on esitatud artikli 6 lõikes 3 sätestatud kuupäevaks ja sisaldavad kõiki artiklis 7 sätestatud elemente, teatab referentliikmesriik ühe kuu jooksul taotlejale, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile ja toiduohutusametile täiendavate toimikute kättesaamise kuupäeva ja selle, et taotlus on vastuvõetav.
   Referentliikmesriik hindab konfidentsiaalsustaotlust. Teabele juurdepääsu taotluse korral otsustab referentliikmesriik, millist teavet tuleb hoida konfidentsiaalsena.
   2.   Kui täiendavad toimikud on esitatud artikli 6 lõikes 3 sätestatud kuupäevaks, kuid üks või mitu artiklis 7 sätestatud elementi on puudu, teatab referentliikmesriik ühe kuu jooksul pärast täiendavate toimikute kättesaamist taotlejale, millised elemendid on puudu, ning määrab 14-päevase tähtaja nende elementide esitamiseks referentliikmesriigile ja kaasreferentliikmesriigile.
   Kui selle tähtaja lõpuks sisaldavad täiendavad toimikud kõiki artiklis 7 sätestatud elemente, toimib referentliikmesriik viivitamata lõike 1 kohaselt.
   3.   Olles saanud kätte teabe, et taotlus on vastuvõetav, edastab taotleja viivitamata täiendavad toimikud teistele liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile, lisades teabe toimiku osade kohta, mille suhtes ta on taotlenud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendanud.
   Samal ajal edastab taotleja toiduohutusametile täiendavad kokkuvõtlikud toimikud, jättes sealt välja teabe, mille suhtes ta on taotlenud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendanud.
   4.   Toiduohutusamet teeb täiendavad kokkuvõtlikud toimikud viivitamata avalikkusele kättesaadavaks, jättes avaldamata teabe, mille suhtes on taotletud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendatud, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid avalikke huve.
   5.   Toiduohutusameti või liikmesriigi taotluse korral teeb taotleja heakskiitmiseks või heakskiidu edaspidiseks pikendamiseks esitatud toimikud kättesaadavaks, kui tal on neile juurdepääs.
   6.   Kui täiendavad toimikud ei ole esitatud artikli 6 lõikes 3 osutatud kuupäevaks või kui käesoleva artikli lõike 2 kohaselt puuduvate elementide esitamiseks määratud tähtaja lõpuks ei sisalda täiendavad toimikud jätkuvalt kõiki artiklis 7 sätestatud elemente, teatab referentliikmesriik viivitamata taotlejale, kaasreferentliikmesriigile, komisjonile, teistele liikmesriikidele ja toiduohutusametile, et taotlus ei ole vastuvõetav, ning nimetab põhjused, miks see ei ole vastuvõetav.
   Artikkel 9
   Taotleja asendamine
   Taotlejat on võimalik asendada teise tootjaga kõigi käesolevast määrusest tulenevate õiguste ja kohustuste osas, teatades sellest referentliikmesriigile taotleja ja teise tootja ühisavaldusega. Sel juhul teatavad taotleja ja teine tootja asendusest samaaegselt ka kaasreferentliikmesriigile, komisjonile, teistele liikmesriikidele, toiduohutusametile ja muudele sama toimeaine kohta taotluse esitanud taotlejatele.
   Artikkel 10
   Pikendamisest keeldumise määruse vastuvõtmine
   Komisjon võtab vastu määruse toimeaine heakskiidu pikendamata jätmise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 1 punktile b, kui kõik selle toimeaine kohta esitatud taotlused on käesoleva määruse artikli 3 lõike 3 või artikli 8 lõike 6 kohaselt osutunud vastuvõetamatuks.
   2.   PEATÜKK

      HINDAMINE

   Artikkel 11
   Referentliikmesriigi ja kaasreferentliikmesriigi hinnang
   1.   Kui taotlus on artikli 8 lõike 1 kohaselt vastuvõetav, koostab referentliikmesriik pärast kaasreferentliikmesriigiga konsulteerimist hiljemalt 12 kuu jooksul pärast artikli 6 lõikes 3 osutatud kuupäeva aruande, milles hinnatakse, kas toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele (edaspidi „pikendamise hindamisaruande kavand”), esitab selle komisjonile ning saadab koopia toiduohutusametile.
   2.   Pikendamise hindamisaruande kavand sisaldab lisaks järgmist:

               a)

               soovitus heakskiidu pikendamise kohta;

               b)

               soovitus selle kohta, kas ainet tuleks pidada madala riskiastmega aineks;

               c)

               soovitus selle kohta, kas ainet tuleks pidada asendust vajavaks aineks;

               d)

               vajaduse korral ettepanek kehtestada jääkide piirnormid;

               e)

               vajaduse korral ettepanek toimeaine klassifitseerimise või ümberklassifitseerimise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008;

               f)

               lõpparvamus selle kohta, millised täiendavates toimikutes nimetatud uutest uuringutest on hindamise seisukohast asjakohased;

               g)

               soovitus selle kohta, milliste aruande osade puhul tuleks vastavalt artikli 13 lõikele 1 konsulteerida ekspertidega;

               h)

               vajaduse korral punktid, mille puhul kaasreferentliikmesriik ei nõustunud referentliikmesriigi hinnanguga.

         3.   Referentliikmesriik koostab olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi teadmisi silmas pidades sõltumatu, objektiivse ja läbipaistva hinnangu. Selles võetakse arvesse täiendavaid toimikuid ja vajaduse korral toimikuid, mis esitati heakskiitmiseks ja edaspidisteks heakskiidu pikendamisteks.
   4.   Referentliikmesriik määrab esmalt kindlaks, kas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktides 3.6.2, 3.6.3, 3.6.4 ja 3.7 sätestatud heakskiitmiskriteeriumid on täidetud.
   Kui need kriteeriumid ei ole täidetud, piirdub pikendamise hindamisaruande kavand üksnes hindamise nende osadega, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõiget 7.
   5.   Kui referentliikmesriik nõuab täiendavat teavet, seab ta taotlejale selle esitamiseks tähtaja. Nimetatud tähtajaga aga ei pikendata lõikes 1 sätestatud 12-kuulist ajavahemikku. Taotleja võib määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt paluda, et seda teavet hoitaks konfidentsiaalsena.
   6.   Referentliikmesriik võib konsulteerida toiduohutusametiga ja taotleda teistelt liikmesriikidelt tehnilist või teaduslikku lisateavet. Nimetatud konsultatsioonid ja taotlused ei pikenda lõikes 1 sätestatud 12-kuulist ajavahemikku.
   7.   Teavet, mille taotleja on esitanud päringuta või pärast lõike 5 esimese lause kohaselt sellise teabe esitamiseks kehtestatud tähtaja möödumist, ei võeta arvesse, välja arvatud juhul, kui see esitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 56 kohaselt.
   8.   Kui referentliikmesriik esitab komisjonile pikendamise hindamisaruande kavandi, palub ta taotlejal esitada kaasreferentliikmesriigile, komisjonile, teistele liikmesriikidele ja toiduohutusametile täiendavad kokkuvõtlikud toimikud, mis on ajakohastatud nõnda, et need sisaldavad täiendavat teavet, mida referentliikmesriik palus lõike 5 kohaselt esitada või mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 56 kohaselt.
   Taotleja võib määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt paluda, et seda teavet hoitaks konfidentsiaalsena. Taotlused adresseeritakse toiduohutusametile.
   Artikkel 12
   Pikendamise hindamisaruande kavandi kohta esitatavad märkused
   1.   Toiduohutusamet edastab referentliikmesriigilt saadud pikendamise hindamisaruande kavandi taotlejale ja teistele liikmesriikidele hiljemalt 30 päeva jooksul pärast selle kättesaamist.
   2.   Toiduohutusamet teeb pikendamise hindamisaruande kavandi avalikkusele kättesaadavaks, olles eelnevalt andnud taotlejale määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt kaks nädalat aega, et esitada taotlus pikendamise hindamisaruande kavandi teatavate osade konfidentsiaalsena hoidmise kohta.
   3.   Toiduohutusamet jätab kirjalike märkuste esitamiseks 60 päeva alates kuupäevast, mil aruanne tehakse avalikult kättesaadavaks. Märkused saadetakse toiduohutusametile, kes need kokku kogub ja edastab koos oma märkustega komisjonile.
   4.   Toiduohutusamet teeb ajakohastatud täiendavad kokkuvõtlikud toimikud avalikkusele kättesaadavaks, jättes avaldamata teabe, mille suhtes on taotletud konfidentsiaalsust ja seda soovi määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 63 kohaselt põhjendatud, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine teenib ülekaalukaid avalikke huve.
   Artikkel 13
   Toiduohutusameti järeldus
   1.   Viie kuu jooksul pärast artikli 12 lõikes 3 osutatud perioodi lõppu võtab toiduohutusamet olemasolevate teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses ja täiendavate toimikute esitamise ajal kohaldatavaid juhenddokumente kasutades vastu järelduse selle kohta, kas toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmiskriteeriumidele. Vajaduse korral korraldab toiduohutusamet konsultatsiooni ekspertidega, sealhulgas referentliikmesriigi ja kaasreferentliikmesriigi ekspertidega. Toiduohutusamet edastab oma arvamuse taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile.
   Erandina esimesest lõigust võib komisjon viivitamata pärast artikli 12 lõikes 3 osutatud ajavahemiku lõppemist toiduohutusametile teatada, et järeldust ei ole vaja.
   2.   Olles andnud taotlejale kaks nädalat aega, et esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 63 taotlus selle kohta, et teatavad järelduse osad hoitaks konfidentsiaalsena, teeb toiduohutusamet oma järelduse avalikkusele kättesaadavaks, jättes avaldamata teabe, mille toiduohutusamet on lubanud jätta konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine teenib ülekaalukaid avalikke huve.
   3.   Kui toiduohutusamet leiab, et taotlejalt on vaja saada täiendavat teavet, määrab ta referentliikmesriigiga konsulteerides kõige rohkem ühe kuu pikkuse tähtaja, mille jooksul taotleja peab selle teabe esitama liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile. 60 päeva jooksul pärast täiendava teabe kättesaamist annab referentliikmesriik saadud teabele hinnangu ja saadab selle hinnangu toiduohutusametile.
   Kui kohaldatakse esimest lõiku, pikendatakse lõikes 1 osutatud ajavahemikku käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ajavahemiku võrra.
   4.   Toiduohutusamet võib paluda komisjonil konsulteerida Euroopa Liidu referentlaboriga, mis on määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 882/2004, (6) et kontrollida, kas taotleja välja pakutud analüütiline meetod jääkide määramiseks on rahuldav ja vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõike 1 punkti g nõuetele. Euroopa Liidu referentlabori nõudel esitab taotleja proovid ja analüütilised standardid.
   5.   Teavet, mille taotleja on esitanud päringuta või pärast lõike 3 esimese lõigu kohaselt sellise teabe esitamiseks kehtestatud tähtaja möödumist, ei võeta arvesse, välja arvatud juhul, kui see esitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 56 kohaselt.
   Artikkel 14
   Pikendamisaruanne ja pikendamismäärus
   1.   Komisjon esitab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 79 lõikes 1 osutatud komiteele pikendamisaruande ja vastava määruse eelnõu kuue kuu jooksul alates toiduohutusameti järelduse kättesaamisest või, kui sellist toiduohutusameti järeldust ei ole, pärast käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud perioodi lõppu.
   Pikendamisaruandes ja määruse eelnõus võetakse arvesse referentliikmesriigi esitatud pikendamise hindamisaruande kavandit, käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud märkusi ja toiduohutusameti järeldust, kui selline järeldus on tehtud.
   Taotlejale antakse võimalus esitada 14 päeva jooksul märkusi pikendamisaruande kohta.
   2.   Lähtudes pikendamisaruandest ja võttes arvesse taotleja poolt lõike 1 kolmandas lõigus osutatud tähtaja jooksul esitatud märkusi, võtab komisjon vastu määruse vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 1.
   3.   PEATÜKK

      ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

   Artikkel 15
   Üleminekusätted
   Määrust (EL) nr 1141/2010 kohaldatakse jätkuvalt selle I lisas loetletud toimeainete heakskiidu pikendamise suhtes.
   Artikkel 16
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. september 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 322, 8.12.2010, lk 10.

      (3)  ELT L 200, 27.7.2012, lk 5.

      (4)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

      (5)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

      (6)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      LISA

         Artikli 2 lõikes 1 sätestatud taotluse vorm

      Taotlus esitatakse kirjalikult, taotleja kinnitab selle oma allkirjaga ning see saadetakse referentliikmesriigile ja kaasreferentliikmesriigile.
      Taotluse koopia saadetakse Euroopa Komisjonile (European Commission, DG Health and Consumers, 1049 Brussels, Belgium), Euroopa Toiduohutusametile (European Food Safety Authority, Via Carlo Magno 1/A, 43126 Parma, Italy) ja teistele liikmesriikidele.
      NÄIDIS
      1.   Teave taotleja kohta

                  1.1.

                  Taotleja nimi ja aadress, sealhulgas taotluse ja käesolevast määrusest tulenevate teiste kohustuste eest vastutava füüsilise isiku nimi:

                              1.1.1.

                                          a)

                                          Telefon:

                                          b)

                                          E-posti aadress:

                              1.1.2.

                                          a)

                                          Kontaktisik:

                                          b)

                                          Alternatiivne kontaktisik:

            2.   Identifitseerimist hõlbustavad andmed

                  2.1.

                  (Soovitatud või ISO heakskiidetud) tavanimetus, milles on vajaduse korral täpsustatud valmistaja toodetud teisendid (nt soolad, estrid või amiinid).

                  2.2.

                  Keemiline nimetus (IUPACi ja CASi nomenklatuur).

                  2.3.

                  CASi, CIPACi ja EÜ numbrid (olemasolu korral).

                  2.4.

                  Empiiriline ja struktuurivalem, molekulmass.

                  2.5.

                  Toimeaine puhtuseaste (g/kg), mis peab võimaluse korral olema alati komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (1) lisas loetletud puhtuseastmega identne või juba varem sellega samaväärseks tunnistatud.

                  2.6.

                  Toimeaine klassifikatsioon ja märgistus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (2) (mõju tervisele ja keskkonnale).

            3.   Uus teave

                  3.1.

                  Sellise uue teabe loetelu, mis kavatsetakse esitada, koos põhjendusega selle kohta, miks seda teavet peetakse vajalikuks, vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 15 lõikele 2.

                  3.2.

                  Selgroogsetel loomadel tehtavate selliste uute uuringute loetelu, mis kavatsetakse esitada.

                  3.3.

                  Uute ja käimasolevate uuringute ajakava.

            Taotleja kinnitab, et taotlusesse kantud eespool nimetatud teave on õige.
      Kuupäev ja (punktis 1.1 nimetatud taotleja nimel tegutsema volitatud isiku) allkiri

         (1)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

         (2)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2232, 2. detsember 2015, millega lubatakse tõsta Taanis, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärasid

text:
               3.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 317/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2232,
   2. detsember 2015,
   millega lubatakse tõsta Taanis, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärasid
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 91,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktis 3 on sätestatud, et eriti ebasoodsate ilmastikutingimustega aastatel võivad liikmesriigid taotleda, et veini alkoholisisalduse piirmäärasid suurendataks (rikastamine) kuni 0,5 mahuprotsendi võrra.

               (2)

               Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriik on taotlenud 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärade tõstmist, kuna kasvuperioodil valitsesid eriti ebasoodsad ilmastikutingimused.

               (3)

               Tingituna 2015. aasta eriti ebasoodsatest ilmastikutingimustest ei ole määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktis 2 naturaalse alkoholisisalduse tõstmiseks sätestatud piirmäärade kohaldamisel võimalik teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades toota vajaliku üldalkoholisisaldusega veini, mille järele oleks tavaliselt turunõudlus.

               (4)

               Seepärast on asjakohane lubada tõsta Taanis, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis 2015. aastal korjatud veiniviinamarjadest toodetud veini rikastamise piirmäärasid.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osa A jao punktist 3 ei tohi üheski Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi viinamarjakasvatuspiirkonnas 2015. aastal korjatud värskete viinamarjade, samuti 2015. aastal korjatud viinamarjadest toodetud viinamarjavirde, kääriva viinamarjavirde, kääriva toorveini ja veini naturaalset alkoholisisaldust suurendada rohkem kui 3,5 mahuprotsendi võrra.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.