title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 695/2014, 23. juuni 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               24.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 183/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 695/2014,
   23. juuni 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  75,1

                  TR

                  61,5

                  ZZ

                  68,3

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,3

                  ZZ

                  68,0

                  0709 93 10

                  TR

                  109,5

                  ZZ

                  109,5

                  0805 50 10

                  AR

                  109,3

                  BO

                  119,0

                  TR

                  141,7

                  ZA

                  123,1

                  ZZ

                  123,3

                  0808 10 80

                  AR

                  103,0

                  BR

                  76,7

                  CL

                  99,2

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  130,7

                  US

                  223,4

                  ZA

                  120,8

                  ZZ

                  126,3

                  0809 10 00

                  TR

                  249,2

                  ZZ

                  249,2

                  0809 29 00

                  TR

                  310,3

                  ZZ

                  310,3

                  0809 30

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  87,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 959/2013, 7. oktoober 2013 , millega muudetakse määrust (EL) nr 1291/2009, mis käsitleb aruandvate ettevõtete väljavalimist põllumajandusettevõtete tulude kindlaksmääramiseks

text:
               8.10.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 265/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 959/2013,
   7. oktoober 2013,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 1291/2009, mis käsitleb aruandvate ettevõtete väljavalimist põllumajandusettevõtete tulude kindlaksmääramiseks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4 ja artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EL) nr 1291/2009 (2) artiklis 2 on sätestatud põllumajandusettevõtete majandusliku suuruse künnis ja kõnealuse määruse lisas on kindlaks määratud aruandvate ettevõtete arv piirkonniti. Seoses Horvaatia ühinemisega tuleks uue liikmesriigi jaoks kindlaks määrata põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse künnis ja aruandvate ettevõtete arv.

               (2)

               Lisaks tuleb sätestada tähtaeg, milleks Horvaatia peab komisjonile esitama esimese aruandvate ettevõtete valikukava.

               (3)

               Struktuurimuutus Itaalias on põhjustanud kõige väiksemate ettevõtete arvu vähenemise ja kahandanud nende panust põllumajanduse kogutoodangusse, mistõttu võib järeldada, et nendega ei ole enam vaja arvestada vaatlusalas, mis peaks hõlmama kõige asjakohasemat osa põllumajanduslikust tegevusest. Selleks et Itaalia valim oleks esinduslikum, tuleks Itaalia puhul muuta künnist ja korrigeerida põllumajandusettevõtete arvu.

               (4)

               Määrust (EL) nr 1291/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EL) nr 1291/2009 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           Prantsusmaad ja Itaaliat käsitlevate taanete vahele lisatakse järgmine taane:

                                       „—

                                       :

                                       Horvaatia

                                       :

                                       4 000 eurot”;

                           b)

                           Itaaliat käsitlev taane asendatakse järgmisega:

                                       „—

                                       :

                                       Itaalia

                                       :

                                       8 000 eurot”.

               2)

               Artikli 5 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:
               „Aruandeaastal 2013 teatab Horvaatia komisjonile oma valikukavast 31. oktoobriks 2013.”

               3)

               Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Seda kohaldatakse Horvaatia suhtes alates aruandeaastast 2013.
   Seda kohaldatakse Itaalia suhtes alates aruandeaastast 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. oktoober 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

      (2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1291/2009, 18. detsember 2009, mis käsitleb aruandvate ettevõtete väljavalimist põllumajandusettevõtete tulude kindlaksmääramiseks (ELT L 347, 24.12.2009, lk 14).

      LISA

                  (1)

                  Määruse (EL) nr 1291/2009 lisasse lisatakse Prantsusmaa ja Itaalia kirjete vahele järgmine rida:

                              „860

                              HORVAATIA

                              1 251”

                  (2)

                  Itaaliat käsitlevad read asendatakse järgmiste ridadega:

                              „ITAALIA

                              221

                              Valle D’Aosta

                              170

                              222

                              Piemonte

                              594

                              230

                              Lombardia

                              717

                              241

                              Trento

                              282

                              242

                              Bolzano

                              338

                              243

                              Veneto

                              707

                              244

                              Friuli

                              451

                              250

                              Liguria

                              431

                              260

                              Emilia Romagna

                              873

                              270

                              Toscana

                              577

                              281

                              Marche

                              452

                              282

                              Umbria

                              460

                              291

                              Lazio

                              587

                              292

                              Abruzzo

                              572

                              301

                              Molise

                              342

                              302

                              Campania

                              667

                              303

                              Calabria

                              510

                              311

                              Puglia

                              723

                              312

                              Basilicata

                              400

                              320

                              Sicilia

                              706

                              330

                              Sardegna

                              547

                              Itaalia kokku

                              11 106”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 873/2014, 8. august 2014 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               13.8.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 240/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 873/2014,
   8. august 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. august 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Martine REICHERTS

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Toode koosneb ümarast osast läbimõõduga ligikaudu 15 cm ja torukujulisest pikendusest pikkusega ligikaudu 20 cm.
                              Toote ülaosal on ümmargune ava õhu sissevooluks. Toote alaosal, pikenduse lõpus, on plastventiil.
                              Toote välispind koosneb kahest siseküljelt vooderdatud ja omavahel kokkuliimitud tekstiilmaterjalist tükist.
                              Toote sees on vahtplastist ümar silinder, mille keskel on väljalõige.
                              Kattes ülaosal asuva ümmarguse ava ja surudes sellele, pumbatakse õhk pikenduse ja ventiili kaudu spetsiaalsesse õhkmadratsisse.
                              Toode esitatakse tollile minipumbana.
                              (Vt foto A) (1)

                  8414 20 80

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8414, 8414 20 ja 8414 20 80 sõnastusega.
                  Arvestades toote objektiivseid omadusi, on toode käsi-õhupump, mis toimib üksnes lihaste jõul. Käsipumbad, mis toimivad üksnes lihaste jõul ja mis on ette nähtud spetsiaalsete õhkmadratsite täispuhumiseks, kuuluvad alamrubriikide 8414 20 20 ja 8414 20 80 alla (vt ka Kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 8414 20 20 ja 8414 20 80).
                  Seega tuleb toode klassifitseerida muu käsi-õhupumbana CN-koodi 8414 20 80 alla.

                              2.

                              Neerukujuline toode (mõõtmetega ligikaudu 35 cm × 17 cm) torukujulise pikendusega (ligikaudu 25 cm pikk), millel on kolm ventiili.
                              Toote alaosal on ventiil, mis võimaldab õhu sissevoolu. Toote ülaosal asuvad pikenduste lõpus kõrvuti kaks plastventiili.
                              Toote välispind koosneb kahest siseküljelt vooderdatud ja omavahel kokkuliimitud tekstiilmaterjalist tükist.
                              Toote sees on ovaalne vahtplastist tükk väljalõikega. Väljalõike alumisse osasse on paigaldatud ventiil.
                              Kattes alaosal asuva ventiili ja surudes sellele, pumbatakse õhk pikenduse ja välimise ventiili kaudu spetsiaalsesse õhkmadratsisse.
                              Toode esitatakse tollile minipumbana. Seda saab kasutada ka padjana. Pikendusel asuva ühe ventiili sisestamisega teise ventiili sisse hoitakse ära toote õhust tühjenemine.
                              (Vt foto B) (1)

                  8414 20 80

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3c ja 6 ning CN-koodide 8414, 8414 20 ja 8414 20 80 sõnastusega.
                  Ühest küljest on toode täispuhutav padi ja sellisena on see matkatarve, mis kuulub rubriiki 6306 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6306, punkt 5). Teisest küljest on toode ka käsi-õhupump, mis toimib üksnes lihaste jõul ning on ette nähtud spetsiaalsete õhkmadratsite täispuhumiseks, ning sellisena kuulub see rubriiki 8414 (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 8414 20 20 ja 8414 20 80).
                  Kuna kumbki neist kahest rubriigist ei ole kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3a tähenduses teisest täpsem ning kuna toodet ei saa klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3b alusel, tuleb see klassifitseerida numbrilises järjestuses viimasesse nimetatud kahest rubriigist (6306 ja 8414), mis kirjeldavad kõnealust toodet kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3c tähenduses võrdsel määral.
                  Seega tuleb toode klassifitseerida muu käsi-õhupumbana CN-koodi 8414 20 80 alla.

                  Foto A

                  Foto B

         (1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/493, 21. märts 2017, tagatiste vabastamise kohta seoses Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud liidu imporditariifikvootidega, mida hallatakse rakendusmäärusega (EL) 2015/2078

text:
               22.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 76/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/493,
   21. märts 2017,
   tagatiste vabastamise kohta seoses Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud liidu imporditariifikvootidega, mida hallatakse rakendusmäärusega (EL) 2015/2078
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti artikli 187 punkte a, c ja d,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine.

               (2)

               Pärast seda, kui 30. novembril 2016 leidis kinnitust kõrge patogeensusega linnugripi puhang kodulindude seas Ukraina territooriumil, ning vastavalt nõuetele, mille alusel saab riike käsitada kõrge patogeensusega linnugripist vabana, nagu need on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 798/2008 artiklis 9, (3) ei saa Ukraina territooriumit pidada kõnealusest haigusest vabaks. Selle tulemusena ei saanud Ukraina ametiasutused väljastada vajalikke veterinaarsertifikaate kodulindude ja linnukasvatussaaduste ekspordiks liitu.

               (3)

               Ukraina esitatud teabe alusel muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/193 (4) muu hulgas määrust (EÜ) nr 798/2008, et kehtestada piirangud kodulindude ja linnukasvatussaaduste saadetiste liitu toomiseks üksnes nendele Ukraina piirkondadele, kus kõrge patogeensusega linnugrippi esineb. Seetõttu on Ukraina ametiasutused alates 7. veebruarist 2017 saanud välja anda veterinaarsertifikaate kodulindude ja linnukasvatussaaduste liitu eksportimiseks aladelt, kus kõrge patogeensusega linnugrippi ei esine.

               (4)

               Sellest tulenevalt ei saanud ettevõtjad, kes on omandanud impordiõigused ja -litsentsid kodulinnuliha importimiseks ajavahemikul 1. jaanuarist31. detsembrini 2016 kehtivate imporditariifikvootide raames, millele on osutatud rakendusmääruses (EL) 2015/2078, hankida tooteid alates 30. novembrist 2016 kuni 31. detsembrini 2016. Lisaks on ettevõtjatel, kes on saanud impordiõigused alaperioodiks 1. jaanuarist31. märtsini 2017, raskusi toodete hankimisega, kuna puudus võimalus importida kuni kuupäevani 7. veebruar 2017 ning asjaolu tõttu, et teatavatele Ukraina piirkondadele kehtivad jätkuvalt piirangud.

               (5)

               Seega on vaja ette näha, et teatavatel tingimustel tuleks vabastada tagatised, mis esitati seoses impordiõigustega ja nendest tulenevate impordilitsentsidega, mida ei oldud kasutatud 31. detsembriks 2016, ning seoses impordiõigustega, mida ei oldud kasutatud 31. detsembriks 2017.

               (6)

               Kuna kõnealune meede võib olla seotud tagatistega, mis on esitatud 2015. aasta lõpus või 2016. aasta alguses, peaks ettevõtjatel olema võimalik taotleda vabastamist nii kiiresti kui võimalik. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Ajavahemikuga 1. jaanuarist31. detsembrini 2016 seotud tagatiste vabastamine
   1.   Asjaomaste ettevõtjate nõudmisel vabastatakse tagatised, mis on esitatud seoses impordiõiguste ja -litsentsidega vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2078 artikli 3 lõikele 2 ja artikli 4 lõikele 4, tingimusel et impordiõigusi või -litsentse on 31. detsembriks 2016 kasutatud üksnes osaliselt või üldse mitte.
   2.   Lõikes 1 osutatud tagatised vabastatakse proportsionaalselt impordiõiguste ja -litsentsidega, mida ei oldud kasutatud 31. detsembriks 2016.
   Artikkel 2
   Ajavahemikuga 1. jaanuarist31. detsembrini 2017 seotud tagatiste vabastamine
   1.   Asjaomaste ettevõtjate nõudmisel vabastatakse tagatised, mis on esitatud seoses impordiõigustega vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2078 artikli 3 lõikele 2 alaperioodiks 1. jaanuarist31. märtsini 2017, tingimusel et impordiõigusi on 31. detsembriks 2017 kasutatud üksnes osaliselt või üldse mitte.
   2.   Lõikes 1 osutatud tagatised vabastatakse proportsionaalselt impordiõigustega, mida ei oldud kasutatud 31. detsembriks 2017.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. märts 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2078, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 63).

      (3)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

      (4)  Komisjoni 3. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/193, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripi esinemise tõttu otsuse 2007/777/EÜ II lisa ja määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa seoses Ukrainat käsitlevate kannetega loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, millest võib liitu tuua teatavaid kaupu (ELT L 31, 4.2.2017, lk 13).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/2350, 16. detsember 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

text:
               17.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 331/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2350,
   16. detsember 2015,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

               (2)

               Üks isik ja kaks üksust tuleks jätta välja määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelust füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

               (3)

               Määrust (EL) nr 36/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. detsember 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. DIESCHBOURG

      (1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isik ja kaks üksust ning nendega seotud kanded:
      A.   Isikud
      Nr 205. Samir Hamsho
      B.   Üksused
      Nr 68. Syria Steel SA
      Nr 69. Al Buroj Trading


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, 16. november 2012 , millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud  EMPs kohaldatav tekst

text:
               17.11.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 320/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1079/2012,
   16. november 2012,
   millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon andis Eurocontrolile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)) (2) artikli 8 lõike 1 alusel volitused töötada välja nõuded, mis käsitlevad kanalisammul 8,33 kHz põhineva õhk-maa-kõneside koordineeritud kasutuselevõttu. Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 12. juulil 2011 koostatud aruandel.

               (2)

               Volituste esimesel etapil võeti vastu komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1265/2007, millega kehtestatakse õhk-maa kõneside kanalisammu nõuded ühtses Euroopa taevas (3) ja mille eesmärk oli võtta lennutasandist 195 kõrgemal kasutusele kanalisammul 8,33 kHz põhinev koordineeritud õhk-maa-kõneside.

               (3)

               Lennutasandist 195 allpool asuvate lennutasandite suhtes kohaldati juba varem määruse (EÜ) nr 1265/2007 konkreetseid sätteid, eelkõige protseduurisätteid.

               (4)

               Tänu sellele, et lennutasandist 195 kõrgemal on mindud üle kanalisammule 8,33 kHz, on sagedusalade ülekoormus vähenenud, ent mitte kõrvaldatud. Paljudel liikmesriikidel on üha raskem täita nõudlust uute sageduste määramise järele sagedusribas 117,975–137 MHz (VHF-sagedusriba), mida kasutatakse liikuvaks lennusideks lennuliinidel.

               (5)

               Ainus realistlik võimalus VHF-sagedusriba ülekoormuse vältimiseks keskmises ja pikas perspektiivis on jätkata kanalisammul 8,33 kHz põhinevate õhk-maa-kõnesidesüsteemide kasutuselevõtmist.

               (6)

               Kui tulevikus ei suudeta täita määratud sageduste järele valitsevat nõudlust, siis hakkab see takistama õhuruumi läbilaskevõime suurendamist või muudab selle võimatuks, tuues kaasa hilinemiste arvu suurenemise ja kulude märkimisväärse kasvu.

               (7)

               Komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010) (4) alusel loodud võrgustiku haldusasutus koordineerib ja ühtlustab protsesse ja protseduure, et suurendada aeronavigatsioonis kasutatavate raadiosageduste haldamise tõhusust. Peale selle koordineerib võrgustiku haldusasutus raadiosagedustega seotud vajaduste varast tuvastamist ja asjaomaste probleemide lahendamist.

               (8)

               Tänu sageduste ühtlustatud kasutamisele konkreetseteks rakendusteks liikmesriikide vastutusel olevas kogu Euroopa õhuruumis on võimalik veelgi optimeerida raadiospektri piiratud ressursside kasutamist. Seepärast tuleks kanalite kanalisammule 8,33 kHz üleminekul arvesse võtta võimalikke meetmeid, mida võrgustiku haldusasutus võib kohaldada sageduste ühtlustatud kasutamise tagamiseks eelkõige üldlennunduses õhk-õhk-sidepidamises ning üldlennundustoimingutega seotud konkreetsete rakenduste puhul.

               (9)

               Määruse (EÜ) nr 1265/2007 kohaselt tehtud investeeringud on oluliselt vähendanud kanalisammu 8,33 kHz kasutuselevõtu kulusid selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks, kes kasutavad lennutasandist 195 allpool asuvat õhuruumi, ja selliste käitajate jaoks, kes kasutavad lennutasandist 195 kõrgemal asuvat õhuruumi.

               (10)

               Selleks et täita nõuet, mille kohaselt üldlennunduse õhusõidukitel, mida käitatakse visuaallennureeglite järgi toimuvatel lendudel, peab olema kanalisammu 8,33 kHz võimeline raadioseade, tuleb teha märkimisväärseid kulutusi, mis ei paranda oluliselt kõnealuste õhusõidukite käitamise kvaliteeti.

               (11)

               Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooni (Eurocae) spetsifikaati ED-23B tuleks pidada piisavaks tõendiks õhusõiduki pardale paigutatud seadmete võimelisuse nõuetele vastavuse kohta.

               (12)

               Õhusõiduki pardale paigutatud ja Eurocae spetsifikaadi ED-23C nõuetele vastavad seadmed tagavad parema raadioside. Seepärast tuleks kõnealust spetsifikaati võimaluse korral eelistada spetsifikatsioonile ED-23B.

               (13)

               Riiklike õhusõidukite suhtes kehtestatava korra puhul tuleks asjakohaste rakendustähtaegade määramisel arvesse võtta riiklike õhusõidukitega seotud konkreetseid piiranguid.

               (14)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikele 2 ei hõlma käesolev määrus sõjalisi operatsioone ega õppusi.

               (15)

               Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (edaspidi „NATO”) kombineeritud sagedusnõudeid kohaldavad liikmesriigid peaksid selliste riiklike õhusõidukite puhul, millele ei ole paigaldatud kanalisammu 8,33 kHz võimelist raadiot, jätkama sageduse 122,1 MHz kasutamist kanalisammu 25 kHz juures seni, kuni leitakse sobiv alternatiivne lahendus.

               (16)

               Lennutegevuse praeguse ohutustaseme hoidmiseks või tõstmiseks peaksid liikmesriigid tagama, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist, riskide hindamist ja nende mõju vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada kõnealuseid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded.

               (17)

               Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavustõendamismenetlusi, mida kasutatakse koostisosade vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks.

               (18)

               Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate koostisosade turu valmisolekuaste on selline, et nende vastavust ja kasutuskõlblikkust on võimalik hinnata tootmise sisekontrolli kaudu, kasutades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuse nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ) (5) II lisa moodulil A põhinevaid protseduure.

               (19)

               Selguse huvides tuleks määrus (EL) nr 1265/2007 kehtetuks tunnistada.

               (20)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse kanalisammul 8,33 kHz põhineva õhk-maa-kõneside koordineeritud kasutuselevõtule esitatavad nõuded.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi selliste raadiote suhtes, mis töötavad sagedusribas 117,975–137 MHz („VHF-sagedusriba”), mis on eraldatud liikuvaks lennusideks lennuliinidel, sealhulgas süsteemide, nende koostisosade ja asjaomaste protseduuride suhtes.
   2.   Määrust kohaldatakse lennuandmete töötlemise selliste süsteemide suhtes, mida kasutavad lennujuhtimisüksused, kes osutavad teenuseid üldises lennuliikluses, sealhulgas kõnealuste süsteemide koostisosade ja asjaomaste protseduuride suhtes.
   3.   Määrust kohaldatakse kõikide selliste lendude suhtes, mis osalevad üldises lennuliikluses Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni („ICAO”) Euroopa regioonis, kus liikmesriigid vastutavad lennuliiklusteenuste osutamise eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 550/2004 (6).
   4.   Nõudeid üleminekule ei kohaldata:

               a)

               määratud sageduste suhtes, mis jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse:

                           i)

                           avariisagedus (121,5 MHz),

                           ii)

                           otsingu- ja päästeoperatsioonide jaoks ette nähtud lisasagedus (123,1 MHz),

                           iii)

                           VHF digitaalse liini (VDL) sagedused (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz ja 136,975 MHz),

                           iv)

                           õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteemi (ACARS) sagedused (131,525 MHz, 131,725 MHz ja 131,825 MHz);

               b)

               määratud sageduste suhtes, mille puhul kanalisammu 25 kHz juures käitatakse nihkuvat kandjat.

         5.   Kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse nõuet ei kohaldata selliste raadiote suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks vaid ühel või mitmel määratud sagedusel, mis jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 esitatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „kanal”– arvuline näitaja, mida kasutatakse seoses kõnesidevarustuse häälestusega, mis võimaldab üheselt tuvastada kasutatava raadiosidesageduse ja sellega seotud kanalisammu;
   2)   „kanalisamm 8,33 kHz”– kanalisamm, kus kanali nominaalsete kesksageduste vahemik on 8,33 kHz;
   3)   „raadioseade”– mis tahes sisseehitatud, kaasaskantav või käes hoitav seade, mis on mõeldud saadete edastamiseks või vastuvõtmiseks VHF-sagedusribas;
   4)   „keskregister”– register, kus raadiosagedusi koordineeriv riiklik asutus registreerib kooskõlas määrusega (EL) nr 677/2011 kõik raadiosageduse määramisega seotud operatiivsed, tehnilised ja halduslikud üksikasjad;
   5)   „üleminek kanalisammule 8,33 kHz”– keskregistris registreeritud ja kanalisammu 25 kHz kasutava määratud sageduse asendamine kanalisammu 8,33 kHz kasutava määratud sagedusega;
   6)   „määratud sagedus”– liikmesriigi antud luba kasutada raadioseadmete käitamiseks kindlatel tingimustel teatavat raadiosagedust või raadiosageduskanalit;
   7)   „õhusõiduki käitaja”– õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust osutav isik, organisatsioon või ettevõtja;
   8)   „visuaallennureeglite järgi toimuvad lennud”– lennud, mida käitatakse 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni („Chicago konventsioon”) 2. lisas kindlaksmääratud visuaallennureeglite järgi;
   9)   „riiklik õhusõiduk”– mis tahes õhusõiduk, mida kasutatakse kaitseväe-, tolli- või politseiteenistuses;
   10)   „nihkuva kandja käitamine”– olukord, kus üks maapealne määratud saatja ei suuda tagada raadiosidet ja kus sidehäirete minimeerimiseks nihutatakse kahe või enama maapealse saatja kanalite nominaalsete kesksageduste signaale;
   11)   „õhusõiduki raadioseadmed”– üks või mitu õhusõiduki pardal asuvat raadioseadet, mida kasutab lennu ajal vastavaid volitusi omav lennumeeskonna liige;
   12)   „raadioseadme ajakohastamine”– raadioseadme asendamine teise mudeli või uut osanumbrit kandva raadioseadmega;
   13)   „määratud tegevuspiirkond”– õhuruum, kus osutatakse konkreetset teenust ja kus sellele teenusele võimaldatakse sageduskaitse;
   14)   „lennujuhtimisüksus” („ATC-üksus”)– piirkondlik lennujuhtimiskeskus, lähenemislennujuhtimisüksus või lähilennujuhtimisüksus;
   15)   „töökoht”– sisustus ja tehnilised seadmed, mida lennuliiklusteeninduse („ATS”) töötajad kasutavad oma tööülesannete täitmiseks;
   16)   „raadiotelefonside”– raadioside vorm, mis on eelkõige ette nähtud teabe vahetamiseks kõne kujul;
   17)   „kirjalik kokkulepe”– kokkulepe kahe kõrvuti asetseva ATS-üksuse vahel, milles määratakse kindlaks, kuidas nende vastavaid ATS-kohustusi koordineeritakse;
   18)   „integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem” („IFPS”)– Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku kuuluv süsteem, mille kaudu pakutakse keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenistuse teenuseid lennuplaanide vastuvõtmiseks, valideerimiseks ja levitamiseks käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumis;
   19)   „transpordiks kasutatav riiklik õhusõiduk”– jäiga tiivakinnitusega riiklik õhusõiduk, mis on ette nähtud inimeste või kauba veoks;
   20)   „lennujaama käitaja”– lennujaama juhtorgan vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 95/93 (7) esitatud määratlusele;
   21)   „käitamistegevuse juhtimisega seotud side”– õhusõidukite käitajate vahel peetav side, mis mõjutab ka lennuohutust, lendude korrapärasust ja tõhusust.
   Artikkel 4
   Raadioseadmete koostalitlusvõime- ja toimivusnõuded
   1.   VHF-sagedusribas kasutamiseks ette nähtud raadioseadmete tootjad või nende Euroopa Liidus asutatud volitatud esindajad tagavad, et kõik raadioseadmed, mis lastakse turule alates 17. novembrist 2013, on kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, käitajad ja muud raadioseadmete kasutajad või omanikud tagavad, et kõik raadioseadmed, mis võetakse kasutusele alates 17. novembrist 2013, on kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik õhusõidukid, millele on alates 17. novembrist 2013 Euroopa Liidus välja antud esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat või esmane individuaalne lennuluba ja mille suhtes kohaldatakse raadioseadme olemasolu nõuet, varustatakse raadioseadmega, mis on kanalisammu 8,33 kHz võimeline.
   4.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, käitajad ja muud raadioseadmete kasutajad või omanikud tagavad, et alates 17. novembrist 2013 on kõik nende raadioseadmed, mida ajakohastatakse, kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   5.   Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 31. detsembriks 2017 peavad kõik raadioseadmed olema kanalisammu 8,33 kHz võimelised, v.a aeronavigatsiooniteenuse osutajate käitatavad maapealsed raadioseadmed.
   6.   Lisaks kanalisammu 8,33 kHz võimelisusele peab lõigetes 1–5 osutatud raadioseadmeid olema võimalik häälestada kanalitele kanalisammuga 25 kHz.
   7.   Maapeal asuvate kanalisammu 8,33 kHz võimeliste raadioseadmete kasutajad või omanikud tagavad, et kõnealuste raadioseadmete ja saatja/vastuvõtja maapinnal asuva koostisosa toimivus on kooskõlas II lisa punktis 1 sätestatud ICAO standarditega.
   8.   Kanalisammu 8,33 kHz võimeliste õhusõiduki raadioseadmete kasutajad või omanikud tagavad, et kõnealuste raadioseadmete toimivus on kooskõlas II lisa punktis 2 sätestatud ICAO standarditega.
   Artikkel 5
   Käitajate kohustused
   1.   Õhusõidukite käitajad käitavad õhusõidukeid lennutasandist 195 kõrgemal vaid siis, kui õhusõiduki raadioseade on kanalisammu 8,33 kHz võimeline.
   2.   Õhusõidukite käitajatel on alates 1. jaanuarist 2014 keelatud käitada instrumentaallennureeglite järgi lendavaid õhusõidukeid käesoleva määruse I lisas loetletud liikmesriikide õhuruumiklassides A, B või C, välja arvatud juhul, kui asjaomase õhusõiduki raadioseadmed on kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   3.   Võttes arvesse lõikes 2 kindlaksmääratud nõudeid kanalisammu 8,33 kHz võimeliste raadioseadmete olemasolu kohta, on õhusõidukite käitajatel keelatud käitada visuaallennureeglite järgi lendavaid õhusõidukeid piirkondades, kus kasutatakse kanalisammu 8,33 kHz, välja arvatud juhul, kui õhusõiduki raadioseadmed on kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   4.   Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 5 kohaldamist, on õhusõidukite käitajatel alates 1. jaanuarist 2018 keelatud käitada õhusõidukit õhuruumis, kus raadioseadme olemasolu on kohustuslik, välja arvatud juhul, kui õhusõiduki raadioseade on kanalisammu 8,33 kHz võimeline.
   Artikkel 6
   Kanalisammule 8,33 kHz ülemineku suhtes kohaldatavad nõuded
   1.   Liikmesriigid tagavad, et lennutasandil 195 või sellest kõrgemal viiakse kõik kõneside määratud sagedused üle kanalisammule 8,33 kHz.
   2.   Kui erakorralistel asjaoludel ei ole lõikes 1 nimetatud nõudeid võimalik täita, teatavad liikmesriigid põhjustest komisjonile.
   3.   I lisas loetletud liikmesriigid lähevad hiljemalt 31. detsembriks 2014 kanalisammule 8,33 kHz üle vähemalt sel määral, mis moodustab vähemalt 25 % kõikidest kanalisammu 25 kHz piires asuvatest määratud sagedustest, mis on registreeritud keskregistris ja mis on määratud liikmesriigi piirkondlikule juhtimiskeskusele (edaspidi „ACC-üksus”). Need üleminekud ei piirdu ainult ACC-üksuse määratud sagedustega ega hõlma käitamistegevuse juhtimisega seotud side jaoks määratud sagedusi.
   4.   Lõikes 3 osutatud, ACC-üksuse kanalisammu 25 kHz jaoks määratud sageduste koguarvu puhul ei võeta arvesse:

               a)

               määratud sagedusi, mille puhul kanalisammu 25 kHz puhul käitatakse nihkuvat kandjat;

               b)

               määratud sagedusi, mis ohutusnõuete tõttu jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse;

               c)

               kanalisammu 25 kHz piires asuvaid määratud sagedusi, mis on ette nähtud riiklike õhusõidukite jaoks.

         5.   I lisas loetletud liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2013 selliste sageduste arvu, mida on lõike 3 kohaselt võimalik üle viia.
   6.   Kui lõigetes 3 ja 4 nimetatud 25 % eesmärki ei ole võimalik täita, saadavad liikmesriigid komisjonile teate, milles põhjendatakse 25 % eesmärgi täitmata jätmist, ja esitavad asjaomaste üleminekute uue kavandatava tähtpäeva.
   7.   Komisjonile saadetud teates nimetatakse ka määratud sagedused, mille puhul üleminek ei ole võimalik, ning esitatakse asjakohased põhjendused.
   8.   I lisas loetletud liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2015 on kõik keskregistris olevate käitamistegevuse juhtimisega seotud side jaoks määratud sagedused kanalisammuga 8,33 kHz määratud sagedused.
   9.   Kui lõikes 8 esitatud nõudeid ei ole tehnilistel põhjustel võimalik järgida, teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2014 need käitamistegevuse juhtimisega seotud side jaoks määratud sagedused, mida üle ei viida, ning esitavad asjakohased põhjendused.
   10.   Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 31. detsembriks 2018 viiakse kanalisammule 8,33 kHz üle kõik määratud sagedused, välja arvatud järgmised sagedused:

               a)

               määratud sagedused, mis ohutusnõuete tõttu jäävad kanalisammu 25 kHz piiresse;

               b)

               kanalisammu 25 kHz piires asuvad määratud sagedused, mis on ette nähtud riiklike õhusõidukite jaoks.

         Artikkel 7
   Aeronavigatsiooniteenuse osutajate kohustused
   1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et nende kanalisammuga 8,33 kHz kõnesidesüsteemid tagavad lennujuhtide ja pilootide vahel rahuldavalt toimiva kõneside määratud tegevuspiirkonnas.
   2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad rakendavad oma lennuandmete töötlemise süsteemides teavitamise ja esmase koordineerimise protseduure vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1032/2006 (8) järgmiselt:

               a)

               ATC-üksused edastavad üksteisele teavet lennu kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse kohta;

               b)

               teave lennu kanalisammu 8,33 kHz võimelisusest tehakse kättesaadavaks asjaomases töökohas;

               c)

               lennujuhil on vahendid, et muuta teavet lennu kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse kohta.

         Artikkel 8
   Seotud protseduurid
   1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, käitajad ja teised raadioseadmete kasutajad tagavad, et kõiki kuut arvulist näitajat kasutatakse raadiotelefonsides edastava kanali tuvastamiseks, välja arvatud juhul, kui nii viies kui ka kuues arv on null, ning sel juhul kasutatakse ainult esimest nelja arvu.
   2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, käitajad ja teised raadioseadmete kasutajad tagavad, et nende õhk-maa-kõneside protseduurid on kooskõlas II lisa punktis 3 sätestatud ICAO sätetega.
   3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et protseduurid, mida kohaldatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelist raadioseadet omavate ja seda mitteomavate õhusõidukite suhtes, määratakse kindlaks ATS-üksuste vahelistes kirjalikes kokkulepetes.
   4.   Kõik käitajad ja nende nimel tegutsevad esindajad tagavad, et kanalisammu 8,33 kHz võimelist raadioseadet omavate õhusõidukite lennuplaani väljale 10 kirjutatakse täht Y.
   5.   Käitajad ja nende nimel tegutsevad esindajad tagavad, et lendude kavandamisel õhuruumis, kus nõutakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadme olemasolu, lisatakse asjaomane märge selliste õhusõidukite lennuplaani, millel eespool nimetatud seade puudub, kuid mis on kõnealuse seadme kandmisest vabastatud.
   6.   Kui lennul muutub kanalisammu 8,33 kHz võimelisus, peavad käitajad või nende nimel tegutsevad esindajad saatma IFPSile parandusteate vastavale väljale lisatud asjakohase märkega.
   7.   Võrgustiku haldusasutus tagab, et IFPS töötleb ja levitab lennuplaanides sisalduvat teavet kanalisammu 8,33 kHz võimelisuse kohta.
   Artikkel 9
   Riiklike õhusõidukite suhtes kohaldatav kord
   1.   Liikmesriigid tagavad, et transpordiks kasutatavad riiklikud õhusõidukid, mida käitatakse lennutasandist 195 kõrgemal, varustatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega.
   2.   Kui hankepiirangud takistavad lõike 1 järgimist, tagavad liikmesriigid, et transpordiks kasutatavad riiklikud õhusõidukid, mida käitatakse lennutasandist 195 kõrgemal, varustatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega hiljemalt 31. detsembriks 2012.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikud õhusõidukid, mida ei kasutata transpordiks ja mida käitatakse lennutasandist 195 kõrgemal, varustatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega.
   4.   Liikmesriigid võivad lubada erandeid lõikest 3 järgmistel põhjustel:

               a)

               mõjuvad tehnilised või eelarvepiirangud;

               b)

               hankepiirangud.

         5.   Kui hankepiirangud takistavad lõike 3 järgimist, tagavad liikmesriigid, et riiklikud õhusõidukid, mida ei kasutata transpordiks ja mida käitatakse lennutasandist 195 kõrgemal, varustatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega hiljemalt 31. detsembriks 2015.
   6.   Liikmesriigid tagavad, et uued riiklikud õhusõidukid, mille käitamist alustatakse alates 1. jaanuarist 2014, varustatakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega.
   7.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2014, kui riiklike õhusõidukite pardale installeeritud raadioseadmeid ajakohastatakse, on uued paigaldatavad raadioseadmed kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   8.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele riiklikele õhusõidukitele paigaldatakse kanalisammu 8,33 kHz võimeline raadioseade hiljemalt 31. detsembriks 2018.
   9.   Ilma et see piiraks riiklike õhusõidukite kohta teabe edastamise siseriiklikke protseduure, peavad liikmesriigid edastama komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2018 selliste transpordiks kasutatavate riiklike õhusõidukite nimekirja, mida ei ole võimalik käesoleva artikli lõike 8 kohaselt varustada kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadmega järgmistel põhjustel:

               a)

               mõjuvad tehnilised või eelarvepiirangud;

               b)

               hankepiirangud.

         10.   Kui hankepiirangud takistavad lõike 8 järgimist, esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2018 asjaomaste õhusõidukite nimekirja ja määravad kindlaks kõnealustele sõidukitele kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadme paigaldamise tähtpäeva. See kuupäev ei ole hilisem kui 31. detsember 2020.
   11.   Lõiget 8 ei kohaldata selliste riiklike õhusõidukite suhtes, mille käitamistegevus lõpetatakse 31. detsembriks 2025.
   12.   Lennuliiklusteenuse osutajad tagavad, et riiklikele õhusõidukitele, millel puudub kanalisammu 8,33 kHz võimeline raadioseade, osutatakse teenust, kui neid on võimalik ohutult juhtida lennuliikluse juhtimissüsteemi mahupiirangute ulatuses UHF-sagedusel või määratud sagedustel kanalisammuga 25 kHz.
   13.   Liikmesriigid avaldavad riiklikes aeronavigatsiooniteabe kogumikes selliste riiklike õhusõidukite juhtimisprotseduurid, mis ei ole kanalisammu 8,33 kHz võimelised.
   14.   Lennuliiklusteenuse osutajad teatavad neid ametisse määranud liikmesriigile igal aastal oma plaanidest kanalisammu 8,33 kHz võimelist raadioseadet mitteomavatele riiklikele õhusõidukitele teenuse osutamise kohta, võttes arvesse lõikes 13 osutatud protseduuridega seotud mahupiirangud.
   Artikkel 10
   Ohutusnõuded
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et enne mis tahes muudatuste tegemist kasutusel olevates süsteemides, mis on osutatud artikli 2 lõikes 1, või enne uute süsteemide kasutuselevõtmist viivad asjaomased osalised läbi ohutushinnangu, mis hõlmab ohutustegurite kindlaksmääramist, riskide hindamist ja nende vähendamist. Ohutustaseme hindamisel käsitatakse III lisas sätestatud ohutusnõudeid miinimumnõuetena.
   Artikkel 11
   Koostisosade vastavus ja kasutuskõlblikkus
   1.   Enne määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 osutatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni väljaandmist hindavad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide koostisosade tootjad nende koostisosade vastavust või kasutuskõlblikkust vastavalt käesoleva määruse IV lisa A osas sätestatud nõuetele.
   2.   Koostisosade puhul käsitatakse EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsioonina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (9) kohaselt välja antud sertifikaati, kui see sisaldab tõendeid käesolevas määruses sätestatud koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.
   Artikkel 12
   Süsteemide vastavustõendamine
   1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes saavad tõendada või on tõendanud oma riiklikule järelevalveasutusele, et nad täidavad V lisas sätestatud tingimusi, hindavad artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide vastavust IV lisa C osas sätestatud nõuetele.
   2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes ei suuda tõendada, et nad täidavad V lisas sätestatud tingimusi, sõlmivad allhankelepingu teavitatud asutusega artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide vastavuse tõendamiseks. Vastavustõendamine teostatakse IV lisa D osas sätestatud nõuete kohaselt.
   3.   Süsteemide puhul käsitatakse EÜ vastavusdeklaratsioonina määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt välja antud sertifikaati, kui see sisaldab tõendeid käesolevas määruses sätestatud koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.
   Artikkel 13
   Täiendavad nõuded
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik asjaomased sidusrühmad on piisavalt teadlikud käesolevas määruses sätestatud nõuetest ning et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse.
   2.   Võrgustiku haldusasutus tagab, et IFPS-iga töötav personal, kes tegeleb lendude planeerimisega on piisavalt teadlik käesolevas määruses sätestatud nõuetest ning et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse.
   3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad teevad järgmist:

               a)

               koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatud, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust;

               b)

               tagavad, et punktis a osutatud käsiraamatud on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele;

               c)

               tagavad, et töömeetodid ja -kord on kooskõlas käesoleva määrusega.

         4.   Võrgustiku haldusasutus tagab, et keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenistus teeb järgmist:

               a)

               koostab ja säilitab lennutegevuse käsiraamatuid, mis sisaldavad vajalikke suuniseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust;

               b)

               tagab, et punktis a osutatud käsiraamatud on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et nende ajakohastamine ja levitamine toimub vastavalt asjakohasele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele;

               c)

               tagab, et töömeetodid ja -kord vastavad käesolevale määrusele.

         5.   Õhusõidukite käitajad võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et raadioseadmeid käitavad töötajad on täielikult teadlikud käesolevast määrusest, et nad on läbinud asjaomaste seadmete kasutamiseks vajaliku koolituse ja et juhised seadmete kasutamise kohta on õhusõiduki kabiinis võimaluse korral kättesaadavad.
   6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine, sealhulgas asjakohase teabe avaldamine riiklikes aeronavigatsioonilise teabe kogumikes.
   Artikkel 14
   Erandid
   1.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 730/2006 (10) artikli 4 esimese lõigu raames võivad liikmesriigid lubada ajutisi erandeid käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudest õhusõidukile paigutatud asjakohaste raadioseadmete olemasolu kohta visuaallennureeglite järgi toimuvate lendude puhul.
   2.   Liikmesriigid võivad võtta kohalikke meetmed, millega lubatakse erandeid artikli 4 lõikest 5, artikli 5 lõikest 4 ja artikli 6 lõikest 10 olukordades, mille mõju võrgustikule on piiratud.
   3.   Liikmesriigid, kes võtavad lõikes 2 osutatud kohalikke meetmeid, esitavad komisjonile üksikasjaliku teabe, milles põhjendatakse vajadust erandite lubamise kohta hiljemalt üks aasta enne artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6 lõikes 10 kindlaksmääratud tähtaega.
   4.   Komisjon võib kuus kuud pärast liikmesriikide kolmanda lõike kohaselt esitatud üksikasjaliku teabe kättesaamist ning pärast võrgustiku haldusasutusega konsulteerimist vaadata läbi teise lõike kohaselt lubatud erandid, mille mõju juhtimisvõrgule ei ole piiratud.
   Artikkel 15
   Kehtetuks tunnistamine
   Määrus (EÜ) nr 1265/2007 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 16
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. november 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

      (2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

      (3)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 25.

      (4)  ELT L 185, 15.7.2011, lk 1.

      (5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

      (6)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

      (7)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1.

      (8)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 27.

      (9)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

      (10)  ELT L 128, 16.5.2006, lk 3.

      I LISA

         Artiklites 5 ja 6 osutatud liikmesriigid

      Artikli 5 lõikes 2, artikli 6 lõikes 3, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 8 osutatud liikmesriigid on järgmised:

                  —

                  Saksamaa,

                  —

                  Iirimaa,

                  —

                  Prantsusmaa,

                  —

                  Itaalia,

                  —

                  Luksemburg,

                  —

                  Ungari,

                  —

                  Madalmaad,

                  —

                  Austria,

                  —

                  Ühendkuningriik.

      II LISA

         Artiklites 4 ja 8 osutatud ICAO- sätted

                  1.

                  Chicago konventsiooni lisa 10, III köide, 2. osa (teine väljaanne – juuli 2007, sisaldab muudatust nr 85), 2. peatükk „Aeronautical Mobile Service”, punkt 2.1 „Air-ground VHF communication system characteristics” ja punkt 2.2 „System characteristics of the ground installations”.

                  2.

                  Chicago konventsiooni lisa 10, III köide, 2. osa (teine väljaanne – juuli 2007, sisaldab muudatust nr 85), 2. peatükk „Aeronautical Mobile Service”, punkt 2.1 „Air-ground VHF communication sysem characteristics”, punkt 2.3.1 „Transmitting function” ja punkt 2.3.2 „Receiving function”, välja arvatud alapunkt 2.3.2.8 „VDL – Interference Immunity Performance”.

                  3.

                  ICAO PANS-ATM dokument 4444 (15. väljaanne – 2007, sisaldab muudatust nr 2), punkt 12.3.1.4 „8,33 kHz channel spacing”.

      III LISA

         Artiklis 10 osutatud nõuded, mida tuleb arvestada ohutustaseme hindamisel

                  1.

                  Ohutustaseme hindamisel tuleb arvesse võtta artikli 4 lõigetes 6–8 ja artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud koostalitlusvõime- ja toimivusnõudeid.

                  2.

                  Ohutustaseme hindamisel tuleb arvesse võtta artiklis 8 seotud protseduuride kohta sätestatud nõudeid.

                  3.

                  Ohutustaseme hindamisel tuleb arvesse võtta artikli 9 lõigetes 13 ja 14 riiklike õhusõidukite suhtes kohaldatavat korda.

                  4.

                  Ohutustaseme hindamisel tuleb arvesse võtta artikli 13 lõigetes 1, 2, 5 ja 6 sätestatud nõudeid, mis toetavad nõuetele vastavuse tingimusi.

                  5.

                  Liikmesriigid peavad tagama, et määratud sageduste üleminekul kanalisammule 8,33 kHz rakendatakse sobiva pikkusega katseaega, mille jooksul tehakse enne keskregistris registreerimist kindlaks uue määratud sageduse ohutu toimimine.

                  6.

                  Liikmesriigid peavad tagama, et kanalisammule 8,33 kHz üleminekul järgitakse Euroopa sageduste haldamise käsiraamatu (ICAO Euroopa dokument 011) II osas „VHF Air-Ground Communications Frequency Assignment Planning Criteria” kirjeldatud ICAO sagedusplaneerimise kriteeriume.

                  7.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutajad peavad tagama, et nad avaldavad selliste õhusõidukite juhtimisprotseduurid, millele ei ole paigaldatud kanalisammu 8,33 kHz ja mida käitatakse õhuruumis, kus nõutakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadme olemasolu, ning et kõnealuseid protseduure kohaldatakse vastavalt vajadusele.

                  8.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja/või lennujaama käitajad peavad tagama, et nad avaldavad selliste õhusõidukite juhtimisprotseduurid, millele ei ole paigaldatud kanalisammu 8,33 kHz võimelisi seadmeid ja mida teenindatakse sellistes lennujaama piirkondades, kus kasutatakse kanalisammu 8,33 kHz, ning et kõnealuseid protseduure kohaldatakse vastavalt vajadusele.

                  9.

                  Liikmesriigid, kes lähevad oma õhuruumi mis tahes osas üle kanalisammule 8,33 kHz, peavad tegema järgmist:

                              a)

                              tagama, et kõnealust õhuruumi kasutavate õhusõidukite käitajaid teavitatakse sellest, et asjaomastele õhusõidukitele peab olema paigaldatud kanalisammu 8,33 kHz võimeline raadioseade;

                              b)

                              tagama, et sellised lennumeeskonna liikmed, kes artikli 2 lõike 5 kohaselt kasutavad kanalisammu 25 kHz jaoks ette nähtud raadioseadet õhuruumis, kus nõutakse kanalisammu 8,33 kHz võimelise raadioseadme olemasolu, läbivad nõuetekohase koolituse;

                              c)

                              hindama enne üleminekut kohalikku ohutustaset ja võtma arvesse kogu liiklusvoogu, mis asjaomast õhuruumi prognooside kohaselt peaks läbima, ning võimalikke probleeme, mis tulenevad kõnesidesüsteemi kasutamisest kogu ümbritsevas õhuruumis.

      IV LISA
      A   OSA

         Artikli 11 kohase koostisosade vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise nõuded

                  1.

                  Vastavustõendamise toimingud näitavad koostisosade vastavust käesoleva määruse toimivusnõuetele või nende kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas.

                  2.

                  B osas kirjeldatud mooduli tootjapoolset rakendamist loetakse koostisosade vastavuse tagamisel ja kinnitamisel asjakohaseks vastavustõendamismenetluseks. Samaväärsed ja rangemad menetlused on samuti lubatud.

            B   OSA

         Tootmise sisekontrolli moodul

                  1.

                  Selles moodulis kirjeldatakse menetlust, mille käigus tootja või tema ELis asutatud volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostisosad vastavad käesoleva määruse nõuetele. Tootja või tema ELis asutatud volitatud esindaja peab koostama kirjaliku deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktile 3.

                  2.

                  Tootja peab koostama punktis 4 kirjeldatud tehnilised dokumendid. Tootja või tema ELis asutatud volitatud esindaja säilitab kõnealuseid dokumente asjakohaste riiklike järelevalveasutuste kontrolli jaoks ja selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks, kes neid koostisosi oma süsteemidesse integreerivad, vähemalt kümme aastat alates viimaste koostisosade valmistamisest. Tootja või tema ELis asutatud volitatud esindaja teavitavad liikmesriike sellest, kus ja kuidas on kõnealune tehniline dokumentatsioon kättesaadav.

                  3.

                  Kui tootja ei ole ELis asutatud, määrab ta isiku(d), kes viib/viivad koostisosad ELi turule. Nimetatud isik(ud) teavitab/teavitavad liikmesriike sellest, kus ja kuidas on tehniline dokumentatsioon kättesaadav.

                  4.

                  Tehniline dokumentatsioon peab tõendama koostisosade vastavust käesoleva määruse nõuetele. Dokumentatsioon peab hõlmama koostisosade konstruktsiooni, tootmist ja toimimist niivõrd, kuivõrd see on hindamiseks vajalik.

                  5.

                  Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama vastavuse või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni koopia ja tehnilise dokumentatsiooni.

            C   OSA

         Artikli 12 lõike 1 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

                  1.

                  Artikli 2 lõike 1 kohane süsteemide vastavuse tõendamine näitab nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamisega sarnases hindamiskeskkonnas. Eelkõige tuleb silmas pidada järgmist:

                              —

                              sidesüsteemide vastavuse tõendamine näitab, et kanalisammu 8,33 kHz kasutatakse kõnesides kooskõlas artikliga 4 ja et kanalisammuga 8,33 kHz kõnesidesüsteemid toimivad kooskõlas artikli 4 lõikega 7;

                              —

                              lennuandmete töötlemise süsteemide vastavuse tõendamine näitab, et artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud funktsionaalsust rakendatakse vastavalt nõuetele.

                  2.

                  Artikli 2 lõike 1 kohane süsteemide vastavuse tõendamine tehakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

                  3.

                  Artikli 2 lõike 1 kohasel süsteemide vastavuse tõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

                  4.

                  Artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide vastavuse tõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

                              —

                              rakendamise kirjeldus,

                              —

                              kontrollide ja testide aruanne enne süsteemi kasutuselevõtmist.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja teeb eelkõige järgmist:

                              —

                              määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis sarnaneb käitamiskeskkonnale;

                              —

                              kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

                              —

                              kontrollib, et testide kava hõlmaks täielikult käesolevas määruses sätestatud koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid;

                              —

                              tagab tehnilise dokumentatsiooni ning testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

                              —

                              kavandab testimise korralduse, töötajad, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

                              —

                              korraldab kontrollid ja testid kooskõlas testide kavaga;

                              —

                              koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

                  6.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele.

                  7.

                  Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemi EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

            D   OSA

         Artikli 12 lõike 2 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

                  1.

                  Artikli 2 lõike 1 kohase süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamisega sarnases keskkonnas. Eelkõige tuleb silmas pidada järgmist:

                              —

                              sidesüsteemide vastavuse tõendamine peab näitama, et kanalisamm 8,33 kHz on kõnesides kasutusel vastavalt artiklile 4 ja et kanalisammuga 8,33 kHz kõnesidesüsteemide toimimine on kooskõlas artikli 4 lõikega 7;

                              —

                              lennuandmete töötlemise süsteemide vastavuse tõendamine peab näitama, et artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud funktsionaalsust rakendatakse vastavalt nõuetele.

                  2.

                  Artikli 2 lõike 1 kohane süsteemide vastavuse tõendamine tehakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

                  3.

                  Artikli 2 lõike 1 kohasel süsteemide vastavuse tõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

                  4.

                  Artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide vastavuse tõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

                              —

                              rakendamise kirjeldus,

                              —

                              kontrollide ja testide aruanne enne süsteemi kasutuselevõtmist.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis sarnaneb käitamiskeskkonnale, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise.

                  6.

                  Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes teeb eelkõige järgmist:

                              —

                              kontrollib, et testide kavas kirjeldatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

                              —

                              kontrollib, et testide kava hõlmaks täielikult käesolevas määruses sätestatud koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõudeid;

                              —

                              tagab tehnilise dokumentatsiooni ning testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

                              —

                              kavandab testimise korralduse, töötajad, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

                              —

                              korraldab kontrollid ja testid kooskõlas testide kavaga;

                              —

                              koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

                  7.

                  Teavitatud asutus tagab, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele.

                  8.

                  Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingute kohta vastavussertifikaadi.

                  9.

                  Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

      V LISA

         Artiklis 12 osutatud tingimused

                  1.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse vastavustõendamise erapooletust ja hindamise sõltumatust.

                  2.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad teevad kontrollimisi maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsusega ja maksimaalse võimaliku tehnilise pädevusega ning on vabad igasugusest nende otsustusvõimet või nende kontrollitulemusi mõjutada võivast survest ja kõikidest stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest, mida pakuvad eelkõige sellised isikud või isikute rühmad, keda kontrollimiste tulemused mõjutavad.

                  3.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teha.

                  4.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavushindamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutseväljaõpe, rahuldavad teadmised tehtavate vastavushindamiste nõuete kohta, selliste tegevuste jaoks piisavad kogemused ning nõuetekohane oskus koostada deklaratsioone, dokumente ja aruandeid vastavushindamiste läbiviimise kohta.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavushindamisse kaasatud töötajad on võimelised oma kontrollimisi erapooletult tegema. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2292, 16. detsember 2016, milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/2352 (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               17.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 344/77

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2292,
   16. detsember 2016,
   milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/2352
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires, (1) eriti selle artikli 6e lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 ei tohiks omamaine teenuseosutaja nõuda rändluskliendilt üheski liikmesriigis mõistliku mahu piires vastu võetud reguleeritud rändluskõnede eest ühtegi omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu. Seda nõuet hakatakse kohaldama alates 15. juunist 2017 eeldusel, et selleks kuupäevaks on hakatud kohaldama nimetatud määruse artikli 19 lõikes 2 osutatud ettepaneku alusel vastuvõetavat õigusakti rändluse hulgiturgude kohta.

               (2)

               Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 võivad omamaised teenusepakkujad rakendada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil tarbimise suhtes omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu üleminekuperioodil 30. aprillist 2016 kuni kuupäevani, mil hakatakse kohaldama selle määruse artikli 19 lõikega 2 ette nähtud õigusakti.

               (3)

               Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 on omamaistel teenusepakkujatel lubatud pärast üleminekuperioodi kohaldada omamaisele jaehinnale lisanduvat tasu reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil tarbimise suhtes, mis ületab mõistliku mahu piire.

               (4)

               Määrusega (EL) nr 531/2012 seati reguleeritud rändluskõne vastuvõtmise suhtes kohaldatavate lisatasude piirmääraks kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine.

               (5)

               Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2352 (2) on sätestatud kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine, mida kohaldatakse alates 30. aprillist 2016, võttes aluseks andmed 1. juuli 2015. aasta seisuga.

               (6)

               Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet edastas komisjonile liikmesriikide reguleerivate asutuste ajakohastatud teabe järgmise kohta: i) kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise tasude maksimaalne tase, mille nad olid kehtestanud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (3) („raamdirektiiv“) artiklitele 7 ja 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/19/EÜ (4) („juurdepääsudirektiiv“) artiklile 13, iga riigi konkreetsetes mobiilsidevõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turul ning ii) kõigi abonentide arv liikmesriikides.

               (7)

               Komisjon arvutas kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 järgmiselt: i) konkreetses liikmesriigis kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise lubatud maksimaalne tasu korrutati selle liikmesriigi abonentide koguarvuga, ii) kõigi liikmesriikide selliselt arvutatud korrutised liideti ning iii) saadud summa jagati kõigi liikmesriikide abonentide koguarvuga, võttes aluseks andmed 1. juuli 2016. aasta seisuga. Euroalaväliste riikide puhul kasutati vahetuskursina 2016. aasta teise kvartali keskmist vastavalt Euroopa Keskpanga andmebaasile.

               (8)

               Seepärast tuleks ajakohastada kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmist, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2015/2352.

               (9)

               Seepärast tuleks rakendusmäärus (EL) 2015/2352 tunnistada kehtetuks.

               (10)

               Vastavalt määrusele (EL) nr 531/2012 peab komisjon kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmise kord aastas läbi vaatama.

               (11)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmiseks sätestatakse 0,0108 eurot minutis.
   Artikkel 2
   Rakendusmäärus (EL) 2015/2352 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 172, 30.6.2012, lk 10.

      (2)  Komisjoni 16. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2352, milles sätestatakse kõne mobiilsidevõrgus lõpetamise maksimaalsete tasude kogu liidu kaalutud keskmine (ELT L 331, 17.12.2015, lk 7).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/441, 13. märts 2017, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

text:
               14.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 67/78

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/441,
   13. märts 2017,
   millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003. aastal väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

               (2)

               8. märtsil 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute või üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

               (3)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. märts 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse juhataja kohusetäitja

      (1)  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast kustutatakse järgmine kanne:

                     „91.

                     NATIONAL CHEMICAL AND PLASTIC COMPANY. Aadress: P.O. Box 2302, Alwiya/Baghdad Za'afaraniya, Baghdad, Iraq.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/244, 16. veebruar 2015 , milles käsitletakse kinoliinkollase lubamist mitte toidu tootmise eesmärgil peetavate loomade söödalisandina  EMPs kohaldatav tekst

text:
               17.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 41/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/244,
   16. veebruar 2015,
   milles käsitletakse kinoliinkollase lubamist mitte toidu tootmise eesmärgil peetavate loomade söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

               (2)

               Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ anti tähtajatu luba kasutada kinoliinkollast söödalisandina mitte toidu tootmise eesmärgil peetavate loomade ja toidu tootmise eesmärgil peetavate loomade puhul seoses teatavate töödeldud söötadega rühma „värvained” osana. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 17 alusel asutatud söödalisandite registrisse kui olemasolev toode.

               (3)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus kinoliinkollase uuesti hindamiseks mitte toidu tootmise eesmärgil peetavate loomade söödalisandina ning kooskõlas kõnelause määruse artikliga 7 on taotleja taotlenud kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 10. juuli 2013. aasta arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda kinoliinkollane kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Võttes arvesse taotleja esitatud tõendeid, tegi toiduohutusamet samuti järelduse, et kinoliinkollase tõhusust seoses annuse ja sööda laadiga ning sööda töötlemisega ei ole võimalik hinnata. Siiski märkis toiduohutusamet, et kõnealuse toidus kasutada lubatud lisaaine puhul, kui selle funktsioon söödas on sama kui toidus, võib edasisest tõhususe tõendamisest loobuda. Kuna toiduohutusameti soovitatud piirnorm selle lisaaine puhul on sarnane piirnormidega toidus kasutamiseks lubatud eri tooteliikides, leidis komisjon, et on piisavalt tõendeid selle aine tõhususe kohta. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

               (5)

               Kinoliinkollase hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

               (6)

               Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid” ja funktsionaalrühma „värvained: ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 9. märtsi 2017 kooskõlas enne 9. märtsi 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Milligrammi toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                     Organoleptiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: värvained. i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle

                  2a104

                  Kinoliinkollane

                     Söödalisandi koostis

                  Kinoliinkollane
                  Kinoliinkollase peamine koostisaine on naatriumsool

                     Toimeaine kirjeldus

                  Kinoliinkollase koostisained protsentuaalselt:

                              —

                              2-(2-kinolüül) indaan-1,3-dioon-disulfonaadid: ≥ 80 %;

                              —

                              2-(2-kinolüül) indaan-1,3-dioon-monosulfonaadid: ≤ 11 %;

                              —

                              2-(2-kinolüül) indaan-1,3-dioon-trisulfonaadid: ≤ 7 %.

                        Keemiline valem: C18H9N Na2O8S2 (naatriumsool)
                  CASi nr: 8004-92-0 (peamine koostisaine)
                  Kinoliinkollane tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel.
                  Puhtuse kriteeriumid:

                              Vähemalt 70 % värvainet (ümber arvutatuna naatriumsoolaks)

                              Kaltsium- ja kaaliumsooli ≤ 30 %

                     Analüüsimeetodid
                      (1)

                  Värvaine kinoliinkollase kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja söödas: spektrofotomeetria lainepikkusel 411 nm (FAO ja WHO ühise lisaainete eksperdikomisjoni (JECFA) monograafia nr 1, kd 4).

                  Toiduks mittetarvitatavad loomad

                  —

                  —

                  25

                              1.

                              Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitus- ja stabiilsustingimused.

                              2.

                              Kasutajate ohutus: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                  9. märts 2025

         (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu referentlabori veebilehel https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1800, 6. oktoober 2015, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               8.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 263/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1800,
   6. oktoober 2015,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on aluslepingute kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Kantav elektroonikaseade, mille mõõtmed on 7 × 60 × 110 mm ja mass 100 g ning mis koosneb järgmistest põhikomponentidest, mis on ühes ja samas plastikkorpuses:

                              —

                              värvileedkuvar puutetundliku ekraaniga, mille ekraani diagonaali pikkus on 8,9 cm (3,5 tolli) ja lahutusvõime 960 × 640 pikslit,

                              —

                              kesktöötlusseade,

                              —

                              muutmälu 256 MB,

                              —

                              mälumaht 32 GB,

                              —

                              moodul traadita ühendamiseks muu seadme ja internetiga,

                              —

                              liitiumaku,

                              —

                              valjuhääldi,

                              —

                              mikrofon ja

                              —

                              kaamera videoklippide ja piltide tegemiseks.

                        Seadmel on järgmised liidesed:

                              —

                              ühendusjuhe seadme laadimiseks ja ühendamiseks muu seadmega, näiteks automaatse andmetöötlusseadmega, ja

                              —

                              3,5 mm pulkpistik.

                        Seade võimaldab kasutajal muu hulgas luua ühenduse internetiga, alla laadida, täita ja muuta tarkvararakendusi, saada ja saata e-kirju, mängida mänge ning alla laadida, salvestada ja esitada muusikat, videofilme ja fotosid.

                  8471 30 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3, grupi 84 märkuse 5 punktiga A ning CN-koodide 8471 ja 8471 30 00 sõnastusega.
                  Seade on ette nähtud selleks, et see täidaks XVI jaotise märkuse 3 tähenduses kahte või enamat üksteist täiendavat või asendavat funktsiooni (andmetöötlus, kommunikatsioon traadita võrgus, heli- ja videosalvestuste tegemine ning taasesitus, videopiltide ja piltide tegemine, videopiltide ja piltide kuvamine).
                  Arvestades seadme objektiivseid omadusi, eelkõige selle võimet alla laadida, säilitada, muuta ja täita tarkvaraprogramme, on seadme põhifunktsioon andmetöötlus (vt ka HSi kohase klassifitseerimise kohta avaldatud arvamused 8471.30/2, 3 ja 4). Muid funktsioone peetakse teisejärguliseks.
                  Seega tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8471 30 00 alla kui kantav automaatne andmetöötlusseade massiga kuni 10 kg, mis sisaldab vähemalt kesktöötlusseadet, klahvistikku ja kuvarit.