title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797

text:
                         EUROOPA
                         KOMISJON
                                                  Brüssel, 19.3.2020
                                                  C(2020) 1646 final
                   KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                       19.3.2020,
   milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste
           kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                           KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                               19.3.2020,
        milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste
                 kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797
   Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta,1 eriti selle artikli 7 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid võivad lubada
           taotlejal jätta kohaldamata ühe või mitu koostalitluse tehnilist kirjeldust (edaspidi
           „KTKd“) või nende osa juhtudel, mis on põhjalikult loetletud kõnealuse artikli
           punktides a–e.
   (2)     Liikmesriikide teated otsuse kohta artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel või
           liikmesriikide taotlused kohaldamata jätmise kohta punktides c, d ja e osutatud
           juhtudel peaksid sisaldama teavet, millega põhjendatakse kohaldamata jätmist ja
           esitatakse KTKde asemel kohaldatavad alternatiivsed sätted.
   (3)     Taotlus peaks sisaldama viidet KTK sätetele, mida ei kohaldata, ning selles tuleks
           kirjeldada asjaomast projekti, selle ulatust ja tähtaegu ning esitada kogu muu
           asjakohane teave, mis aitab komisjonil hinnata kohaldamata jätmise vastavust artikli 7
           lõikes 1 sätestatud nõuetele.
   (4)     Kui KTKs sätestatud üleminekumeetmed kaotavad kehtivuse, peaksid liikmesriigid
           üksnes põhjendatud juhtudel lubama taotlejatel jätta KTK või nende osad kohaldamata
           vastavalt direktiivi artikli 7 lõike 1 punktile a. Sel juhul peaks komisjonile esitatav
           teade sisaldama kogu vajalikku teavet ja põhjendusi.
   (5)     Kui liikmesriigid esitavad oma otsuse kohaldamata jätmise kohta edasijõudnud
           arengujärgus projekti puhul vastavalt direktiivi artikli 7 lõike 1 punktile a, peaksid nad
           komisjoniga suhtlemise hõlbustamiseks kasutama näidisvormi. Seda vormi võib
           kasutada ka edasijõudnud arengujärgus projektide loetelust teatamiseks vastavalt
           direktiivi artikli 7 lõikele 2.
   (6)     Paberivaba halduse tagamiseks tuleks taotlus ühe või mitme KTK või nende osade
           kohaldamata jätmise kohta saata komisjonile elektrooniliselt. Kuupäev, mis ajaks
           liikmesriigid esitavad taotluse või lisateabe komisjoni postkasti, peaks olema taotluse
           esitamise kuupäev direktiivi artikli 7 lõike 7 tähenduses.
   (7)     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raudtee koostalitluse ja
           ohutuse komitee arvamusega,
   1
           ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.
ET                                                  1                                                 ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                           Artikkel 1 – Kohaldamisala
   Käesoleva määrusega kehtestatakse teave, mille liikmesriigid peavad esitama taotluses jätta
   üks või mitu koostalitluse tehnilist kirjeldust (edaspidi „KTKd“) või nende osa kohaldamata
   direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 4 tähenduses (edaspidi „kohaldamata jätmise taotlus“),
   ning sellise taotluse vorm ja edastamise meetod, mille kohaselt liikmesriigid kas edastavad
   komisjonile artikli 7 lõike 1 punkti a kohase otsuse või esitavad punktide c, d või e kohase
   taotluse kohaldamata jätmise kohta.
                       Artikkel 2 – Kohaldamata jätmise taotluses sisalduv teave
   1.        Kohaldamata jätmise taotlus sisaldab järgmist teavet:
             (a)   viide direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõikes 1 osutatud juhule, mille korral
                   peetakse kohaldamata jätmist põhjendatuks;
             (b)   viide kohaldamata jätmise taotlusega hõlmatud KTK või KTKde
                   pealkirja(de)le ja kohaldamata jäetavatele sätetele. Kui see on asjakohane
                   vastavuse hindamiseks, peab iga viide sisaldama kohaldamata jätmise
                   konkreetset või hinnangulist ajavahemikku;
             (c)   asjaomase projekti olulised üksikasjad – s.o projekti tehnilised, käitamisalased
                   ja geograafilised elemendid, sealhulgas selle allsüsteemi, veeremiüksuse või
                   taristu üksikasjalik kirjeldus, millega seoses kohaldamata jätmist taotletakse,
                   ning asjaomased olulised kuupäevad või mis tahes muud üksikasjad, mis
                   eristavad seda projekti muudest projektidest;
             (d)   viide alternatiivsetele sätetele, mida liikmesriik kavatseb kohaldada iga
                   kohaldamata jätmise asemel, ja nende sätete üksikasjad, võttes arvesse
                   asjakohaseid olulisi nõudeid, sealhulgas meetmed nende sätete rakendamiseks
                   ja, juhul kui lepiti kokku käitamistingimuste alternatiivid, meetmed sätete
                   järjepideva kohaldamise jälgimiseks;
             (e)   juhul, kui on hõlmatud mitu liikmesriiki, siis teave direktiivi (EL) 2016/797
                   artikli 7 lõike 4 viimase lause ja/või komisjoni määruse (EL) 2018/5452
                   artikli 17 lõike 2 kohaselt toimuva koordineerimise kohta, kui kohaldamata
                   jätmise taotlused on seotud veeremiüksuselubadega; sama teave esitatakse
                   piiriüleste taristuprojektide kohta;
             (f)   majandus- või tehniline analüüs või mõlemad, millega tagatakse, et
                   kohaldamata jätmine on põhjendatud ja piirdub konkreetsetes oludes
                   vajalikuga.
   2.        Kohaldamata jätmise taotlus sisaldab ka järgmist konkreetset teavet:
             (a)   direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt esitatud taotluste
                   puhul sisaldab põhjendus järgmist:
                   i)     asjaomase projekti üksikasjad, mille esitamiseks kasutatakse lisas
                          esitatud vormi. Kui projekt on juba kantud sama vormi kohaselt
                          koostatud edasijõudnud arengujärgus projektide loetellu, võivad
   2
           Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile
           ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja
           nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66–104).
ET                                                       2                                                       ET
 ---pagebreak---                    liikmesriigid sellele viidata ega pea juba esitatud teavet uuesti esitama.
                   Teavet ajakohastatakse vajaduse korral;
            ii)    tõendid selle kohta, et projekt on edasijõudnud arengujärgus või
                   hõlmatud kehtiva lepinguga, ning dokumendid, mis tõendavad projekti
                   asjakohaseid kuupäevi ja ulatust;
            iii)   tõendid selle kohta, et edasijõudnud arengujärgus projekti kavandamine
                   või elluviimine on jõudnud sellisesse etappi, kus tehnilise kirjelduse
                   muutmine võib ohustada asjaomase projekti kavandatud elujõulisust,
                   lähtudes direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 23 esitatud
                   „edasijõudnud arengujärgus projekti“ määratlusest;
      (b)   direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt esitatud taotluste
            puhul sisaldab põhjendus taotletud kohaldamata jätmise laadist tulenevalt
            järgmist:
            i)     tõendid selle kohta, et ühe või mitme KTK või nende osa kohaldamine
                   ohustab projekti majanduslikku elujõulisust. Need tõendid sisaldavad
                   põhjalikku majandusanalüüsi, millega tehakse kindlaks KTK nõuetele
                   vastavuse vältimatud kulud ja esitatakse tõendid selle kohta, et sellised
                   kulud muudaksid projekti ebaotstarbekaks. Analüüsis võetakse arvesse
                   projekti ellurakendamisest tulenevat tulu, kui kohaldamata jätmine
                   võimaldab projekti varem ellu rakendada, ning projekti pikaajalist
                   majanduslikku elujõulisust riigi ja Euroopa raudteesüsteemis; ja/või
            ii)    tõendid tehniliste üksikasjade kohta, mis põhjendavad ühe või mitme
                   KTK või nende osa kohaldamise negatiivset mõju projekti tehnilisele
                   ühilduvusele riigi raudteesüsteemiga;
      (c)   direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud taotluste
            puhul sisaldab põhjendus asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikide
            loetelu ning raudteeliine, kus taotlusega hõlmatud veeremiüksused liiklevad;
      (d)   artikli 7 lõike 1 punkti e kohaselt esitatud taotluste puhul märgitakse
            põhjenduses taotlusega seotud võrk või võrgupiirkond (-piirkonnad) ning
            põhjendatakse selle (nende) eraldamist muust liidu raudteevõrgust ja/või selle
            (nende) isoleerimist.
                         Artikkel 3 – Edastamise vorm ja meetod
   1. Kohaldamata jätmise taotlus võib olla kuni kümme lehekülge pikk. Täiendavat teavet
      võib esitada taotluse lisadena.
   2. Kohaldamata jätmise teade või taotlus ja kogu toimiku täiendamiseks esitatav
      edasine teave esitatakse ainult elektrooniliselt selleks ettenähtud komisjoni e-posti
      aadressile:
      MOVE-RAIL-DEROGATIONS@ec.europa.eu.
   3. Esitamiskuupäev direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 7 tähenduses on kuupäev,
      mil taotlus või edaspidine toimiku täiendamiseks vajalik teave esitati e-posti teel
      vastavalt lõikele 2.
   4. Komisjoni poolt seitsme päeva jooksul liikmesriigile välja antud vastuvõtuteatis
      sisaldab kordumatut tunnust, mis viitab asjaomasele liikmesriigile, projektile ja
      esitamisaastale.
ET                                            3                                               ET
 ---pagebreak---             Kohaldamata jätmise juhtumi asjus komisjoniga suheldes viitab liikmesriik
            kõnealusele kordumatule tunnusele.
                                     Artikkel 4 – Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 16. septembrist 2020.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, 19.3.2020
                                              Komisjoni nimel
                                              president
                                              Ursula VON DER LEYEN
ET                                               4                                     ET
 ---documentbreak---                          EUROOPA
                         KOMISJON
                                                  Brüssel, 19.3.2020
                                                  C(2020) 1646 final
                                                  ANNEX
                                         LISA
                             järgmise dokumendi juurde:
                         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS,
   milles käsitletakse komisjonile teabe esitamist koostalitluse tehniliste kirjelduste
           kohaldamata jätmise kohta kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                                           LISA
   Vorm edasijõudnud arengujärgus projekti esitamiseks, kui selle puhul taotletakse ühe või mitme KTK kohaldamata jätmist direktiivi (EL)
        2016/797 artikli 7 lõike 1 punkti a alusel kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 lõikega 1 ja lõike 2 alapunktiga a nõutava teabega
   Projekti      Projekti ulatust käsitlevad üksikasjad       Kõik kuupäevad ja  Kohaldamata            Kogu muu       Põhjendus,    Selle projekti
   nimetus                                                    meetmed, mis on        jäetud             asjakohane        miks        suhtes juba
                                                                    olulised       tehnilised         teave, näiteks    projekt ei  tehtud erandid
                                                                 edasijõudnud    kirjeldused ja       kasutusala(d),       ole       (kui neid on)
                                                                arengujärgu või  kohaldatavad           sealhulgas     elujõuline
                                                               sõlmitud lepingu  alternatiivsed     koordineerimine
                                                               põhjendamiseks     sätted ja/või          vastavalt
                                                                                standardid           komisjoni
                                                                                rakendusmääruse
                                                                                (EL) 2018/545
                                                                                artikli 17 lõikele
                                                                                2.
ET                                                                          1                                                                       ET


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta

text:
                        EUROOPA
                        KOMISJON
                                                Brüssel, 24.4.2020
                                                C(2020) 2518 final
                  KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                     24.4.2020,
   raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete
                  koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta
                               (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                           KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                                   24.4.2020,
       raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete
                          koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta
                                           (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/798
   raudteeohutuse kohta,1 eriti selle artikli 24 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Direktiiviga (EL) 2016/798 on ette nähtud raamistik selle tagamiseks, et riiklikud
           ohutusjuurdlusasutused, kes direktiivi artikli 22 kohaselt vastutavad raudteel toiminud
           õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimisest teatamise eest, levitavad õnnetusjuhtumite
           ja intsidentide uurimise tulemusi kogu liidus.
   (2)     Uurimisaruanded, järeldused ja nende põhjal esitatud soovitused annavad olulist teavet
           selle kohta, kuidas muuta Euroopa raudteepiirkonna raudteed tulevikus veelgi
           ohutumaks. Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 26 peab ohutusalaste
           soovituste adressaat asjaomaseid soovitusi täitma ja teavitama ohutusjuurdlusasutust
           võetud meetmetest.
   (3)     Tänu uurimisaruannete ühtlustatud struktuurile peaks aruannete jagamine hõlpsamaks
           muutuma. Selleks loodi vastavalt määruse (EL) 2016/7962 artikli 37 lõike 3 punktile e
           avalik andmebaas, mida haldab Euroopa Liidu Raudteeamet ja millele juurdepääsu
           tagab amet.
   (4)     Selleks et hõlbustada teiste Euroopa sidusrühmade juurdepääsu kasulikule teabele ja
           selle kohaldamist, tuleb aruande teatavad osad täita kahes Euroopa keeles.
   (5)     Struktuur peaks kaitsma riiklikke ohutusjuurdlusasutusi välise sekkumise eest ja
           tagama, et uurimist teostatakse sõltumatult kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli
           21 lõikega 4.
   (6)     Raudteeohutust mõjutavate õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimisaruanded peaksid
           aitama tagada, et varasematest õnnetusjuhtumitest ja intsidentidest võetakse õppust.
           Uurimisaruanded võimaldaksid ohutusprobleeme tulevikus lihtsamini välja selgitada
           ja samalaadseid ohutusriske kõrvaldada ning raudteesektori ettevõtjatel oma
           tegevusriske uuesti hinnata ja vajaduse korral ajakohastada ohutusjuhtimissüsteeme,
   1
           ELT L 138, 26.5.2016, lk 102.
   2
           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu
           Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk
           1).
ET                                                       1                                                    ET
 ---pagebreak---            sealhulgas võtta komisjoni määruse (EL) 2018/7623 I lisa punkti 7.1.3 ja II lisa punkti
           7.1.3. kohaseid parandusmeetmeid. Eelnevat arvesse võttes peaks asjaomastes
           aruannetes sisalduv teave olema struktureeritud nii, et sellele oleks lihtne juurde
           pääseda.
   (7)     Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“), kellele aruanded esitatakse, peaks
           haldama asjakohast IT-vahendit, mille abil kasutajal oleks lihtne leida oma
           konkreetsetele vajadustele vastavat teavet (nt kasutades märksõnu).
   (8)     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798
           artikli 28 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                   Artikkel 1
                                   Reguleerimisese ja kohaldamisala
   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine aruandlusstruktuur, et teostada õnnetusjuhtumite ja
   intsidentide ohutusjuurdlust, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 lõigetes 1
   ja 2.
                                                   Artikkel 2
                                                    Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   (1)       „põhjuslik tegur“ – tegevus, tegevusetus, sündmus, tingimus või nende
             kombinatsioon, mille parandamine, kõrvaldamine või vältimine oleks asjaomase
             juhtumi suure tõenäosusega ära hoidnud;
   (2)       „kaasaaitav tegur“ – tegevus, tegevusetus, sündmus või tingimus, mis mõjutab
             teatavat juhtumit, suurendades selle tõenäosust, kiirendades selle mõju või muutes
             selle tagajärjed raskemaks, kuid mille kõrvaldamine ei oleks juhtumit ära hoidnud;
   (3)       „süsteemne tegur“ – organisatsioonilist, juhtimisalast, ühiskondlikku või regulatiivset
             laadi põhjuslik või kaasaaitav tegur, mis tõenäoliselt mõjutab samalaadseid ja
             seonduvaid juhtumeid tulevikus, sealhulgas eelkõige õigusraamistikuga seotud
             tingimused, ohutusjuhtimissüsteemi ülesehitus ja kohaldamine, töötajate oskused,
             menetlused ja hooldustööd.
                                                   Artikkel 3
                                            Aruandlusstruktuur
   Uurimisaruannete koostamisel järgitakse nii täpselt kui võimalik I lisas sätestatud struktuuri,
   ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 ning artikli 24 lõigete 1 ja 2
   kohaldamist.
   I lisa punktides 1, 5 ja 6 nõutav teave esitatakse mõnes teises Euroopa ametlikus keeles. Selle
   tõlge tuleb kättesaadavaks teha hiljemalt kolme kuu jooksul pärast aruande esitamist.
   3
           Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa
           Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad
           ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr
           1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).
ET                                                      2                                                     ET
 ---pagebreak---    Aruanded tehakse ametile kättesaadavaks digitaalselt, et tagada neile juurdepääs ning nende
   digitaalne indekseerimine ja analüüs.
                                             Artikkel 4
                                         Üleminekuperiood
   Kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on õnnetusjuhtumi või intsidendi suhtes direktiivi
   (EL) 2016/798 artikli 22 lõike 3 kohane otsus uurimise algatamise kohta juba tehtud, võib
   ohutusjuurdlusasutus otsustada, kas järgida käesoleva määruse I lisa või direktiivi
   2004/49/EÜ V lisa kohast aruandlusstruktuuri.
                                             Artikkel 5
                                   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, 24.4.2020
                                              Komisjoni nimel
                                              president
                                              Ursula VON DER LEYEN
ET                                               3                                             ET
 ---documentbreak---                         EUROOPA
                        KOMISJON
                                               Brüssel, 24.4.2020
                                               C(2020) 2518 final
                                               ANNEX
                                        LISA
                           järgmise dokumendi juurde:
                       KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS
   raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete
                  koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                         LISA
                                                Aruandlusstruktuur
   Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 24 lõikele 1 tuleb õnnetusjuhtumeid ja intsidente
   käsitlevate aruannete puhul järgida võimalikult täpselt käesolevas lisas kehtestatud struktuuri,
   mida kohandatakse vastavalt asjaomase õnnetusjuhtumi või intsidendi liigile ja raskusastmele.
   See hõlmab teabe esitamist põhimõtteliselt kõigi numbritega 1–6 tähistatud pealkirjadega ning
   vajaduse korral ka tähtedega tähistatud alapealkirjadega hõlmatu kohta. Kui asjakohane teave
   ei ole kättesaadav või seda ei nõuta raudteeohutust mõjutava juhtumi asjaolude tõttu, lisatakse
   vastavate pealkirjade või alapealkirjade juurde märge „ei kohaldata“, mis näitab, et neid
   punkte ei peeta asjaomases ohutusjuurdluses oluliseks. Märke võib lisada lühendatud kujul
   asjaomase pealkirja või alapealkirja ette või taha.
   1.        Kokkuvõte
   Kokkuvõte on aruande lahutamatu osa ja peab moodustama terviku, mis on mõistetav ka
   täiendava kontekstita.
   Kokkuvõte peab sisaldama juhtumi peamisi asjaolusid: õnnetusjuhtumi või intsidendi
   lühikirjeldus; millal, kus ja kuidas see juhtus; järeldused põhjuste ja tagajärgede kohta.
   Kokkuvõttes tuleb vaadelda kõiki ohutusjuurdluse käigus kindlaks tehtud tegureid
   (põhjuslikud, kaasaaitavad ja/või süsteemsed). Vajaduse korral lisatakse kokkuvõttele
   ohutusalaste soovituste ja nende adressaatide loetelu.
   2.        Ohutusjuurdlus ja selle kontekst
   Aruande selles osas esitatakse ohutusjuurdluse eesmärk ja kontekst. Välja tuleb tuua kõik
   tegurid, näiteks viivitused, mis võivad ohutusjuurdlust või selle järeldusi kahjustada või neid
   muul viisil mõjutada.
   1.      Otsus ohutusjuurdluse algatamise kohta.
   2.      Ohutusjuurdluse algatamise otsuse põhjendus,
           nt viide artikli 20 lõikele 1 (raske
           õnnetusjuhtum) või artikli 20 lõike 2 punktidele
           a–d:
   3.      Ohutusjuurdluse ulatus ja piirangud koos          Üksikasjalikumat teavet uurimise ulatuse       ja
           asjakohaste põhjendustega ning selgitus kõikide   piirangute kohta võib esitada punktis 4.
           viivituste kohta, mida peetakse riskiks või
           ohutusjuurdluse läbiviimist või selle käigus
           tehtud järeldusi muud moodi mõjutavaks
           asjaoluks.
   4.      Ohutusjuurdlusmeeskonda kuuluvate isikute         Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus,
           tehnilise suutlikkuse ja funktsioonide            siis palun täpsustage.
           kokkuvõtlik kirjeldus. See hõlmab ka teiste
           ohutusjuurdlusasutuste töötajaid või
           ohutusjuurdlusega seotud välisosalisi, samuti
           tõendeid selle kohta, et nad on sõltumatud
           raudteeohutust mõjutava juhtumiga seotud
ET                                                         1                                                   ET
 ---pagebreak---           osalistest.
   5.     Teabevahetus- ja konsulteerimisprotsess, mida     Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus,
          juhtumiga seotud isikud või üksused kasutavad     siis palun täpsustage.
          ohutusjuurdluse ajal ja seoses esitatava teabega.
   6.     Juhtumiga seotud üksuste vahel tehtava koostöö    Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus,
          taseme kirjeldus.                                 siis palun täpsustage.
   7.     Aruandes osutatud faktide väljaselgitamiseks ja   Nt intervjuud, juurdepääs dokumentidele        ja
          järelduste tegemiseks kasutatud                   operatsioonisüsteemi salvestistele;
          ohutusjuurdlusmeetodite ja tehniliste võtete
          ning analüüsimeetodite kirjeldus. Faktid peavad
          hõlmama vähemalt järgmist:
               - raudteeohutust mõjutava juhtumini
                    viinud sündmused ja tingimused;
               - eespool nimetatud sündmuste ja
                    tingimuste algpõhjused;
               - juhendid, kohustuslikud menetlused,
                    tagasiside- ja/või
                    kontrollimehhanismid, mis viisid
                    raudteeohutust mõjutava juhtumini või
                    millel oli sellega seoses muu roll.
   8.     Ohutusjuurdluse käigus ilmnenud takistuste ja
          konkreetsete probleemide kirjeldus.
   9.     Mis tahes suhtlus õigusasutustega, kui see on
          asjakohane.
   10.    Vajaduse korral muu ohutusjuurdlusega seotud
          asjakohane teave.
   3.       Raudteeohutust mõjutava juhtumi kirjeldus
   See aruandeosa sisaldab juhtumi toimumise üksikasjalikku kirjeldust, mis põhineb
   ohutusjuurdluse käigus kogutud teabel.
   (a)      Raudteeohutust mõjutav juhtum ja taustteave
   1.     Juhtumi liigi kirjeldus.
   2.     Juhtumi toimumise kuupäev, täpne kellaaeg ja
          koht.
   3.     Toimumispaiga kirjeldus, sealhulgas ilmaolud ja
          geograafilised tingimused juhtumi toimumise
          hetkel ning teave selle kohta, kas
          toimumiskohas või selle läheduses tehti
          remonditöid.
   4.     Surmajuhtumid, vigastused ja materiaalne          Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus,
          kahju:
ET                                                        2                                                   ET
 ---pagebreak---                -    reisijad, töötajad või töövõtjad,       siis palun täpsustage.
                    raudteeületuskoha kasutajad, raudteel
                    loata viibivad isikud, muud isikud
                    reisijate ooteplatvormil, muud isikud
                    reisijate ooteplatvormist eemal,
               -    veos, pagas ja muu vara,
               -    veerem, taristu ja keskkond.
   5.     Muude tagajärgede kirjeldus, sealhulgas juhtumi
          mõju selle osaliste tavapärastele toimingutele.
   6.     Juhtumiga seotud isikud ja nende funktsioonid     Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus,
          ning juhtumiga seotud üksused, sealhulgas         siis palun täpsustage.
          võimalikud seosed töövõtjate ja/või muude
          asjaosalistega.
   7.     Rongi(de) kirjeldus, tunnused ning koosseis,
          sealhulgas asjaomased veeremid ja nende
          registreerimisnumbrid.
   8.     Taristu ja signaalimissüsteemi asjakohaste
          osade kirjeldus (rööbastee liik, pöörang,
          blokeerimine, signaal, rongiturvangusüsteemid).
   9.     Vajaduse korral kogu muu juhtumi
          kirjeldamiseks asjakohane teave ja taustteave.
   (b)      Sündmuste faktiline kirjeldus
   1.     Raudteeohutust mõjutava juhtumini viinud          Nt rongisõidu      alguspunkt,   asjaomase    töötaja
          sündmuste ahela ligikaudne kirjeldus,             vahetuse algus.
          sealhulgas:
                                                            Nt töötajate poolt rongijuhtimise ja signaalimise
               - asjaomaste isikute võetud meetmed;
                                                            käigus võetud meetmed, verbaalsete sõnumite ja
               - veeremi ja tehniliste seadmete töö;
                                                            kirjalike korralduste vahetamine seoses juhtumiga.
               - käitamissüsteemi toimimine.
                                                            Nt signaalimis- ja juhtimissüsteem,           taristu,
                                                            sideseadmed, veerem, hooldus jne.
   2.     Sündmuste käik alates sündmuse toimumisest
          kuni päästeteenistuste tegevuse lõpuni,
          sealhulgas:
               - juhtumi toimumise koha kaitsmiseks ja      Nt raudtee hädaolukorra lahendamise plaani
                    turvamiseks võetud meetmed;             käikulaskmine, riiklike päästeteenistuste, politsei ja
               - pääste- ja hädaabiteenistuste tegevus.     meditsiiniteenistuste hädaolukorra lahendamise
                                                            plaani käikulaskmine ning sellega seotud
                                                            sündmusteahel.
   4.       Raudteeohutust mõjutava juhtumi                 analüüs,      vajaduse      korral    konkreetsete
            kaasaaitavate tegurite kaupa
   Selles aruandeosas analüüsitakse kindlakstehtud fakte ja asjaolusid (st käitajate tegevus,
   veerem ja/või tehniliste seadmed), mis juhtumi põhjustasid. Analüüsi abil selgitatakse välja
ET                                                        3                                                        ET
 ---pagebreak---    olulised ohutustegurid, mis juhtumi põhjustasid või sellele muul viisil kaasa aitasid,
   sealhulgas faktid juhtumi algpõhjuste kohta. Põhjuslikud, süsteemsed ja kaasaaitavad tegurid
   võivad õnnetusjuhtumi või intsidendi põhjustamisel olla võrdselt olulised ja ohutusjuurdluse
   käigus tuleks neid kõiki arvesse võtta.
   Analüüsi võib laiendada nii, et see hõlmaks ka kogu raudteesüsteemiga seotud tingimusi ja
   tagasiside- ning/või kontrollimehhanisme, mille puhul on kindlaks tehtud, et nad on aktiivselt
   mõjutanud samalaadsete juhtumite toimumist. See võiks hõlmata juhtumi asjaosaliste
   ohutusjuhtimissüsteemide toimimist ning sertifitseerimise ja järelevalvega seotud reguleerivat
   tegevust.
   Aruande paindlikku struktuuri (vt eespool) silmas pidades tuleks iga sellise, ohutuse
   seisukohalt olulisena tunduva kindlakstehtud sündmuse või (põhjusliku või kaasaaitava)
   teguri puhul käsitleda järgmisi asjaolusid.
   (a)       Rollid ja ülesanded
   Ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 lõike 4 kohaldamist, tuleb aruande
   selles osas kindlaks määrata nende konkreetsete isikute ja üksuste rollid ning ülesanded
   (vajaduse korral ka asjaomase juhtumiga seotud töötajad ja nende kindlaksmääratud
   ülesanded ja funktsioonid), kelle puhul on teada, et nad on osalenud asjaomases ohutust
   mõjutavas juhtumis või selle põhjustanud toimingus ohutuse seisukohast kriitilisel viisil, ning
   analüüsida asjaomaseid rolle ja ülesandeid.
   1.       Raudteeveo-ettevõtja(d) ja/või taristuettevõtja(d).        Kui isikutele või üksustele tagatakse
                                                                       anonüümsus, siis palun täpsustage.
   2.       Hoolduse eest vastutav(ad) üksus(ed), hooldustöökojad      Kui isikutele või üksustele tagatakse
            ja/või muud hooldusteenuste osutajad.                      anonüümsus, siis palun täpsustage.
   3.       Raudteeveeremi tootjad või muud raudteetoodete tarnijad.   Kui isikutele või üksustele tagatakse
                                                                       anonüümsus, siis palun täpsustage.
   4.       Riiklikud ohutusasutused ja/või Euroopa Liidu              Kui isikutele või üksustele tagatakse
            Raudteeamet.                                               anonüümsus, siis palun täpsustage.
   5.       Teavitatud asutused, määratud asutused ja/või              Kui isikutele või üksustele tagatakse
            riskihindamisasutused.                                     anonüümsus, siis palun täpsustage.
   6.       Punktis 2 nimetatud hoolduse eest vastutavate üksuste      Kui isikutele või üksustele tagatakse
            sertifitseerimise asutused.                                anonüümsus, siis palun täpsustage.
   7.       Muu isik või üksus, kes on juhtumiga seotud, olenemata     Kui isikutele või üksustele tagatakse
            sellest, kas ta on kantud mõnda asjakohasesse              anonüümsus, siis palun täpsustage.
            ohutusjuhtimissüsteemi või mitte või kas talle on osutatud
                                                                       Nt          veeremiüksuse          valdajad,
            registris või asjakohases õigusraamistikus.
                                                                       terminaliteenuste osutajad, laadijad või
                                                                       täitjad
   (b)       Veerem ja tehnilised seadmed
ET                                                         4                                                      ET
 ---pagebreak---    Juhtumi põhjuslikud tegurid või tagajärjed, mille puhul on kindlaks tehtud seos veeremi või
   tehniliste seadmete seisundiga, sealhulgas toimingute ja otsustega seotud võimalikud
   kaasaaitavad tegurid, näiteks:
   1.         Veeremi, raudteetaristu või tehniliste seadmete
              konstruktsioonist tulenevad tegurid.
   2.         Veeremi, raudteetaristu või tehniliste rajatiste
              paigaldamisest ja kasutuselevõtust tulenevad tegurid.
   3.         Raudteetoodete tootja või muu tarnijaga seotud
              tegurid.
   4.         Veeremi või tehniliste seadmete hooldamisest ja/või
              kasutuselevõtust tulenevad tegurid:
   5.         Hoolduse eest vastutava üksuse, hooldustöökodade ja
              muude hooldusteenuste osutajatega seotud tegurid.
   6.         Kõik muud ohutusjuurdluse seisukohast oluliseks
              peetavad tegurid või tagajärjed.
   (c)       Inimtegur
   Kui põhjuslikud või kaasaaitavad tegurid või juhtumi tagajärjed olid seotud inimtegevusega,
   tuleb tähelepanu pöörata konkreetsetele asjaoludele ja viisile, kuidas töötajad tavapärase töö
   käigus rutiinseid toiminguid läbi viivad, ning sellistele inimeste ja organisatsiooniga seotud
   teguritele, mis võivad mõjutada toiminguid ja/või otsuseid, sealhulgas järgmisele:
   1.         Üldised ja individuaalsed omadused:
              (a)        koolitus- ja arendustegevus, sealhulgas
                         oskused ja kogemused;
              (b)        juhtumit mõjutavad meditsiinilised ja
                         isikliku olukorraga seotud asjaolud,
                         sealhulgas füüsiline või psüühiline
                         pinge;
              (c)        väsimus;
              (d)        motiveeritus ja suhtumine.
   2.         Tööga seotud tegurid:
              (a)        ülesande püstitus,
              (b)        seadmete konstruktsiooni mõju inimese
                         ja masina koostööle,
              (c)        kasutatud sidevahendid,
              (d)        tavad ja protsessid,
              (e)        käituseeskirjad, kohalikud juhendid,
                         personalinõuded, hooldusjuhised ja
                         kohaldatavad standardid,
ET                                                          5                                     ET
 ---pagebreak---            (f)        juhtumiga seotud töötajate tööaeg,
           (g)        riskide käsitlemise tavad,
           (h)        kontekst, masinad, seadmed ja juhendid,
                      mille abil määratakse kindlaks töötavad.
   3.      Organisatsiooniga seotud tegurid ja ülesanded:
           (a)        tööjõu planeerimine ja töökoormus,
           (b)        teabevahetus, teave ja meeskonnatöö,
           (c)        töölevõtmine ja valimine ning ressursid,
           (d)        tulemusjuhtimine ja järelevalve,
           (e)        tasustamine (töötasu),
           (f)        juhtimine ja võimuküsimused,
           (g)        organisatsiooni töökultuur,
           (h)        õigusküsimused (sh asjakohased ELi ja
                      siseriiklikud eeskirjad ning määrused),
           (i)        õigusraamistiku            tingimused        ja
                      ohutusjuhtimissüsteemi kohaldamine.
   4.      Keskkonnategurid:
           (a)        töötingimused           (müra,       valgustus,
                      vibratsioon, ...),
           (b)        ilmaolud ja geograafilised tingimused,
           (c)        sündmuskohal         või     selle    läheduses
                      teostatud tööd.
   5.      Muud punktides 1, 2, 3 ja 4 nimetatud tegurid, mis on
           ohutusjuurdluse seisukohast olulised.
   (d)   Tagasiside- ja kontrollimehhanismid, sealhulgas riski- ja ohutusjuhtimine ning
         järelevalveprotsessid
   1.  Õigusraamistikuga seotud asjakohased tingimused.
   2.  Protsessid ja meetodid ning selliste riskihindamis- ja
       järelevalvetoimingute sisu ja tulemused, mida on
       kasutanud juhtumi asjaosalised: raudteeveo-ettevõtjad,
       taristuettevõtjad, hoolduse eest vastutavad üksused,
       hooldustöökojad, muud hooldusepakkujad, tootjad ja
       kõik muud osalised ning rakendusmääruse (EL) nr
       402/20131 artiklis 6 osutatud sõltumatud
       hindamisaruanded.
   1
        Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi
        kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8).
ET                                                      6                                                    ET
 ---pagebreak---    3.      Asjaomas(t)e raudteeveo-ettevõtja(te) ja
           taristuettevõtja(te) ohutusjuhtimissüsteem, sealhulgas
           direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 lõikes 3 ja muudes ELi
           seadusandlikes rakendusaktides sätestatud funktsioonid.
   4.      Hoolduse ja hooldustöökodade eest vastutava(te)
           üksus(t)e juhtimissüsteem, sealhulgas direktiivi (EL)
           2016/798 artikli 14 lõikes 3 ja III lisas ning hilisemates
           rakendusaktides sätestatud funktsioonid.
   5.      Riiklike ohutusasutuste poolt direktiivi (EL) 2016/798
           artikli 17 kohaselt tehtud järelevalve tulemused.
   6.      Ameti, riiklike ohutusasutuste või muude
           vastavushindamisasutuste välja antud load, sertifikaadid
           ja hindamisaruanded:
                - asjaomas(t)e raudteetaristu-ettevõtja(te) ja
                     raudteeveo-ettevõtja(te) ohutusluba või
                     ohutustunnistused,
                - püsiseadmete kasutuselevõtu load ja
                     veeremiüksuste turulelaskmise load,
                - hoolduse eest vastutav üksus ja hooldustöökojad
                     (sh sertifitseerimine).
   7.      Muud süsteemsed tegurid.
   (e)        Varasemad samalaadsed juhtumid, kui neid on esinenud
   5.         Järeldused
   Järeldused peavad sisaldama järgmist.
   (a)        Raudteeohutust mõjutava juhtumi põhjuste analüüsi ja järelduste kokkuvõte
   Järeldustes tuleb esitada kokkuvõte raudteeohutust mõjutava juhtumi puhul kindlaks tehtud
   põhjuslikest ja kaasaaitavatest teguritest, käsitledes nii vahetuid kui ka komplekssemaid
   süsteemsed tegureid ning puuduvaid või ebapiisavaid ohutusmeetmeid, mille puhul
   soovitatakse võtta kompensatsioonimeetmeid. Kokkuvõttes vaadeldakse ka asjaomaste
   organisatsioonide suutlikkust käsitleda seda küsimust oma ohutusjuhtimissüsteemide kaudu,
   et vältida õnnetusjuhtumeid ja intsidente tulevikus.
   (b)        Juhtumi tagajärjel võetud meetmed
   (c)        Täiendavad tähelepanekud
   Ohutusjuurdluse käigus kindlaks tehtud ohutusprobleemid, mis ei ole asjaomase juhtumi
   põhjuste ja tagajärgede kohta järelduste tegemisel olulised.
   6.         Ohutusalased soovitused
   Vajaduse korral esitatakse selles aruandeosas ohutusalased soovitused, mille ainus eesmärk on
   tuleviks ära hoida samalaadseid raudteeohutust mõjutavaid juhtumeid.
ET                                                            7                                  ET
 ---pagebreak---    Kui soovitusi ei anta, tuleb seda põhjendada.
   Ohutusalased soovitused põhinevad kindlakstehtud faktidel ja nendega seotud
   lisatähelepanekutel ning analüüsil, millele tuginedes tehakse järeldused raudteeohutust
   mõjutava juhtumi oluliste põhjuste ja tagajärgede kohta.
   Ohutusalaseid soovitusi võib anda ka selliste täiendavate tähelepanekute kohta, mis asjaomast
   juhtumit ei põhjustanud ega aidanud sellele kaasa.
ET                                                8                                              ET


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega, ning rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded

text:
                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                  Brüssel, 29.4.2020
                                                  C(2020) 2620 final
                   KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                       29.4.2020,
    millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse
    õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega, ning
   rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire
                         toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded
                                (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                           KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                                    29.4.2020,
        millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse
        õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega, ning
       rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire
                                  toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded
                                           (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139,
   mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu
   Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi
   (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning
   nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91,1 eriti selle artikli 44 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Selleks et tagada õhusõidukite, lennuväljade, lennuliikluse korraldamise,
           aeronavigatsiooniteenuste osutamise ja Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrguga ohutu
           ja tõhus toimimine, on vaja teha teatavad parandused õhuruumi kasutamise ning
           õhuruumi kasutamiseks vajalike õhusõidukiseadmete, lennuliikluse korraldamise ja
           aeronavigatsiooniteenuste süsteemide ning nende koostisosadega seotud
           käitamiseeskirjades. Seepärast tuleks komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr
           1206/20112 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1207/20113 ette näha uued ja
           ajakohastatud ohutusalased koostalitlusnõuded.
   (2)     Võttes arvesse kogemusi, mis on saadud õhusõiduki pardalt tehtava seire tehniliste
           võimaluste ja maapealsete süsteemide andmete töötlemise suutlikkuse praegusest
           rakendamisest, on vaja õhusõidukid tulemuslikult ja õigeaegselt seadmetega varustada,
           et kogu seireahel saaks kindlaksmääratud tähtaegadeks oodatud kasu. Õhusõidukite
           seadmetega varustamise nõuetest vabastamise kriteeriume tuleks muuta, et oleks selge,
           millised õhusõidukid tuleb seadmetega varustada ja milliste õhusõidukite suhtes võib
           kohaldada erandeid. Samal ajal peaks seadmetega varustatud õhusõidukite koguarv
           jääma kehtima ning see ei tohiks tekitada põhjendamatut majanduslikku koormust.
   (3)     Märkimisväärne arv seadmetega varustatud õhusõidukeid on juba sertifitseeritud
           vastavalt õhusõiduki pardale paigaldatud seiresüsteemi osade ja seadmete suhtes
   1
           ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.
   2
           Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse
           õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (ELT L 305, 23.11.2011,
           lk 23).
   3
           Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse
           Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35).
ET                                                        1                                                  ET
 ---pagebreak---          kehtestatud rahvusvahelisele standardile, mis vastab Chicago konventsiooni 10. lisa IV
         köite kolmandale väljaandele (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 77). See
         standard on täielikult kooskõlas kavandatud seiresüsteemidega. Chicago konventsiooni
         10. lisa IV köite neljanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 85)
         kohase standardi kohustuslikuks muutmine nii, nagu praegu määruse (EL) nr
         1207/2011 II lisaga on ette nähtud, tekitaks põhjendamatu majandusliku koormuse.
         Seega tuleks miinimumnõudena käsitada Chicago konventsiooni 10. lisa IV köite
         kolmanda väljaande kohast standardit (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 77).
         Seepärast tuleks muuta rakendusmääruses (EL) nr 1207/2011 sätestatud minimaalseid
         tehnilisi standardeid, mida õhusõidukite käitajad peavad järgima.
   (4)   Üldises lennuliikluses osalev riiklik õhusõiduk peaks vastavalt tsiviilõhusõidukite
         suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr
         1207/2011 artikli 5 lõike 5 punktides a ja c, olema varustatud töökorras
         sekundaarradari transpondritega. Protseduurid ja tingimused, mida kohaldatakse
         selliste riiklike õhusõidukite suhtes, mida ei saa varustada töökorras sekundaarradari
         transpondritega, peaksid jääma samaks, kui on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr
         1207/2011 artiklis 8.
   (5)   Tuleks muuta nõudeid, mida kohaldatakse seireandmete aeronavigatsiooniteenuse
         osutajate vahel edastamise ametliku korra suhtes, et võtta arvesse olemasolevaid
         andmete levitamise stsenaariume, hõlbustada seireandmete vahetamist ja vältida liialt
         koormavate piirangute kehtestamist teenuseosutaja suhtes.
   (6)   Riiklike õhusõidukite tõhusat käitamist silmas pidades tuleks luua olukord, kus
         Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteem suudab tagada, et tundlikus
         lennutegevuses ja koolitustes osalevate riiklike õhusõidukite käitamiseks on võimalik
         määrata kindlaid SSR-koode, ning seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr
         1206/2011 vastavalt muuta.
   (7)   Covid-19 viiruse pandeemia puhkemine ja selle mõju lennundussektorile on
         raskendanud enneolematul viisil õhusõidukite käitajate püüdlusi viia oma õhusõidukid
         vastavusse teatavate rakendusmääruses (EL) nr 1207/2011 sätestatud nõuetega.
         Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 1207/2011 artikli 5 lõikes 5 ning artikli 8
         lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu, mida õhusõidukite käitajad peavad järgima,
         pikendada 7. detsembrini 2020, ning rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011 tuleks
         vastavalt muuta.
   (8)   Rakendusmäärust (EL) nr 1206/2011 ja rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011 tuleks
         seega vastavalt muuta.
   (9)   Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139
         artikli 127 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                             Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
                                             Artikkel 2
   Rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011 muudetakse järgmiselt.
   (1)     Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
ET                                               2                                              ET
 ---pagebreak---        „2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide üldises lennuliikluses osalevate lendude
       suhtes, mida käitatakse instrumentaallennureeglite kohaselt ühtses Euroopa taeva
       õhuruumis, v.a artikli 7 lõiked 3 ja 4, mida kohaldatakse kõikide üldises
       lennuliikluses osalevate lendudes suhtes.“
   (2) Artikli 4 lõige 4 jäetakse välja.
   (3) Artikli 5 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
       „5. Käitajad tagavad hiljemalt 7. detsembriks 2020, et:
             (a)    artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalevad õhusõidukid on
                    varustatud töökorras sekundaarradari transpondritega, mis vastavad
                    järgmistele tingimustele:
                    i)     neil on II lisa A osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;
                    ii)    neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski;
             (b)    artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalevad õhusõidukid, mille
                    maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille
                    maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja
                    mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat anti välja 7. juunil
                    1995 või pärast seda, on varustatud töökorras sekundaarradari
                    transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:
                    i)     neil on II lisa A ja B osas kindlaks määratud tehnilised võimalused;
                    ii)    neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski;
             (c)    artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalevad jäiga tiivakinnitusega
                    õhusõidukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui
                    5 700 kg või mille maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem
                    kui 250 sõlme ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat
                    anti välja 7. juunil 1995 või pärast seda, on varustatud töökorras
                    sekundaarradari transpondritega, mis vastavad järgmistele tingimustele:
                    i)     neil on II lisa A, B ja C osas kindlaks määratud tehnilised
                           võimalused;
                    ii)    neil on piisav järjepidevus, et mitte tekitada käitamisriski.
       Esimese lõigu punkte b ja c ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mida käitatakse ühtse
       Euroopa taeva õhuruumis ning mis kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:
                    i)     neid käitatakse hoolduskohta viimiseks;
                    ii)    neid käitatakse ekspordi eesmärgil;
                    iii)   nende käitamine lõpetatakse enne 31. oktoobrit 2025.
       Selliste õhusõidukite käitajad, mille esmane lennukõlblikkussertifikaat on välja antud
       enne 7. detsembrit 2020, peavad hiljemalt 7. juuniks 2023 vastama esimese lõigu
       punktide b ja c nõuetele järgmistel tingimustel:
                    i)     nad      on      enne      7.     detsembrit       2020      koostanud
                           moderniseerimisprogrammi, mis tõendab, et õhusõiduk vastab
                           esimese lõigu punktide b ja c nõuetele;
                    ii)    need õhusõidukid ei ole esimese lõigu punktide b ja c nõuetega
                           vastavusse viimiseks saanud liidult rahalist toetust.
ET                                               3                                                ET
 ---pagebreak---            Käitajad võivad õhusõidukeid, mille transpondrite tehnilised võimalused ei vasta
           ajutiselt esimese lõigu punktide b ja c nõuetele, ühtse Euroopa taeva õhuruumis
           käitada kuni kolm järjestikust päeva.
           6. Käitajad tagavad, et lõike 5 kohaselt varustatud õhusõidukid, mille maksimaalne
           sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või mille maksimaalne tegelik
           reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, kasutavad Chicago konventsiooni 10.
           lisa IV köite kolmanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 77)
           punkti 3.1.2.10.4 kohast signaalitugevuse võrdlusega mitmeantennisüsteemi.“
   (4)     Artikli 5 lõige 7 jäetakse välja.
   (5)     Artikli 6 lõige 2 jäetakse välja.
   (6)     Artikli 7 lõige 2 jäetakse välja.
   (7)     Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:
           „3. Liikmesriigid tagavad, et 24-bitiste ICAO õhusõiduki aadresside määramine
           režiimi S (Mode S) transpondriga varustatud õhusõidukitele on kooskõlas Chicago
           konventsiooni 10. lisa III köite teise väljaande 9. peatüki ja selle liitega (sh kõik
           muudatused kuni muudatuseni nr 90).“
   (8)     Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
           „1. Liikmesriigid tagavad, et riiklikud õhusõidukid vastavad hiljemalt 7. detsembriks
           2020 artikli 5 lõike 5 punktile a.
           2. Liikmesriigid tagavad, et transpordiks kasutatavad riiklikud õhusõidukid vastavad
           hiljemalt 7. detsembriks 2020 artikli 5 lõike 5 punktile c.“
   (9)     Artiklile 8 lisatakse lõige 8:
           „8. Liikmesriigid võivad anda loa käitada riiklikke õhusõidukeid, mille transpondrite
           tehnilised võimalused ei vasta ajutiselt lõigete 1 ja 2 nõuetele, ühtse Euroopa taeva
           õhuruumis kuni kolm järjestikust päeva.“
   (10)    Artikkel 14 jäetakse välja.
   (11)    Lisatakse artikkel 14a:
           „Artikkel 14a
           Lennuplaanid
           Käitajad, kes käitavad ühtse Euroopa taeva õhuruumis riiklikke õhusõidukeid, mida
           ei ole varustatud transpondritega ja millest on teatatud vastavalt artikli 8 lõikele 3,
           ning käitajad, kes käitavad ühtse Euroopa taeva õhuruumis õhusõidukeid, millel ei
           ole artikli 5 lõike 5 kohast varustust, lisavad lennuplaani punktile 18 märke
           SUR/EUADSBX või SUR/EUEHSX või SUR/EUELSX või nende märgete
           kombinatsiooni.“
   (12)    II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
   (13)    IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.
                                              Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
ET                                                4                                                ET
 ---pagebreak---    Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, 29.4.2020
                                             Komisjoni nimel
                                             president
                                             Ursula VON DER LEYEN
ET                                              5                                      ET
 ---documentbreak---                           EUROOPA
                          KOMISJON
                                                  Brüssel, 29.4.2020
                                                  C(2020) 2620 final
                                                  ANNEXES 1 to 3
                                        LISAD
                              järgmise dokumendi juurde:
                              Komisjoni rakendusmäärus,
    millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse
    õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega, ning
   rakendusmäärust (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire
                         toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                               I LISA
   Rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 II lisa punkti 3 muudetakse järgmiselt.
   (1)    Alapunkt c asendatakse järgmisega:
          „c) õhusõiduk, millele on võimalik määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt
          kehtestatud märguandekood, lahkub punktis 1 osutatud õhuruumiosast või
          suunatakse sealt muul põhjusel välja;“.
   (2)    Lisatakse alapunkt d:
          „d) riiklik õhusõiduk, millega käitatakse riigi seisukohalt tundlikke lende või viiakse
          läbi turvalisust ja konfidentsiaalsust nõudvaid koolitusi.“
ET                                                1                                               ET
 ---pagebreak---                                               II LISA
   Rakendusmääruse (EL) nr 1207/2011 II lisa muudetakse järgmiselt.
          (1)    A osa muudetakse järgmiselt.
                 (a)   Punkt 1 asendatakse järgmisega:
          „1. Sekundaarradari transpondri tehnilised võimalused peavad vastama vähemalt
          päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja Chicago konventsiooni 10. lisa IV
          köite kolmanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 77) kohastele
          toimivus- ja töövõimekuskriteeriumitele.“
                 (b)   Punkt 5 asendatakse järgmisega:
          „5. Punktis 4 osutatud andmeelemente võib edastada vaid transpondri abil
          päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu. Õhusõidukite ja seadmete
          sertifitseerimise menetlus peab hõlmama kõnealuste andmeelementide edastamist.“
                 (c)   Punkt 6 jäetakse välja.
          (2)    B osa muudetakse järgmiselt.
                 (a)   Punkt 1 asendatakse järgmisega:
          „1. Sekundaarradari transpondri tehnilised võimalused peavad vastama vähemalt
          päringurežiimi S (Mode S) 2. taseme nõuetele ja Chicago konventsiooni 10. lisa IV
          köite kolmanda väljaande (sh kõik muudatused kuni muudatuseni nr 77) kohastele
          toimivus- ja töövõimekuskriteeriumitele.“
                 (b)   Punkt 15 asendatakse järgmisega:
          „15. Punktis 14 osutatud andmeelemente võib edastada transpondri abil vaid
          laiendatud skvitter-andmeedastuse süsteemi ADS-B andmesidekanali kaudu, v.a
          sõjaväeliseks kasutamiseks ettenähtud vormingute korral. Õhusõidukite ja seadmete
          sertifitseerimise menetlus peab hõlmama kõnealuste andmeelementide edastamist. “
                 (c)   Punkt 16 jäetakse välja.
          (3)    C osa muudetakse järgmiselt.
                 (a)   Punkti 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
          „2. Vastusena maapealse seireahela päringutele edastatakse transpondri abil
          päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu ning vastavalt ICAO dokumendis
          9871 (2. väljaanne) kirjeldatud vormingutele järgmised andmeelemendid, kui nad on
          olemas õhusõiduki digitaalses andmesiinis:“.
                 (b)   Punkt 4 asendatakse järgmisega:
          „4. Punktis 3 osutatud andmeelemente võib edastada vaid transpondri abil
          päringurežiimi S (Mode S) andmesidekanali kaudu. Õhusõidukite ja seadmete
          sertifitseerimise menetlus peab hõlmama kõnealuste andmeelementide edastamist.“
ET                                                2                                         ET
 ---pagebreak---                                             III LISA
   Rakendusmääruse (EL) nr 1207/2011 IV lisa muudetakse järgmiselt.
          (1)    IV LISA asendatakse järgmisega:
                                                 „IV LISA
          Artikli 5 lõikes 2 osutatud ametliku korra kehtestamise nõuded
          Seireandmete       vahetamise      või     edastamise      ametlik    kord,    milles
          aeronavigatsiooniteenuse osutajad on kokku leppinud, peab hõlmama vähemalt
          järgmist:
          a) asjaosalised;
          b) kokkulepitud korra kehtivusaeg;
          c) seireandmete ulatus;
          d) seireandmete allikad;
          e) seireandmete vahetamise vorming;
          f) seireandmete edastamise teenuse osutamise lõpp-punktid;
          g) kokkulepitud teenustasemed seoses järgmisega:
          – seireahela andmete toimivus, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 3;
          – protseduurid , mida kohaldatakse juhul, kui teenust ei ole võimalik osutada;
          h) muudatuste juhtimise kord;
          i) toimivust ja kättesaadavust käsitleva aruandluse kord, mis hõlmab ka ootamatuid
          seisakuid;
          j) juhtimis- ja koordineerimiskord;
          k) maapealse seireahela turbe ja asjaosaliste teavitamise kord.“
ET                                               3                                              ET