title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/419, 12. märts 2015 , millega kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides  EMPs kohaldatav tekst

text:
               13.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 68/39

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/419,
   12. märts 2015,
   millega kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende biotsiidides kasutamise võimalikku heakskiitmist või kandmist määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Tolüülfluaniid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Tolüülfluaniidi on hinnatud vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikele 2 kasutamiseks tooteliiki 21 (saastumisvastased tooted) kuuluvates biotsiidides, nagu on määratletud määruse (EL) nr 528/2012 V lisas.

               (3)

               Pädevaks hindajaks määratud Soome esitas 18. septembril 2012 komisjonile hindamisaruande ja soovitused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1451/2007 (3) artikli 14 lõigetega 4 ja 6.

               (4)

               17. juunil 2014 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus.

               (5)

               Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 21 kuuluva tootena ja mis sisaldavad tolüülfluaniidi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

               (6)

               Siiski tuleb veel kinnitust leida saastumisvastaste toodete kasutamisega seotud ohtude vastuvõetavuse ning väljapakutud ohuleevendusmeetmete sobivuse kohta. Et hõlbustada olemasolevate saastumisvastaste toimeainete lubade uuendamise puhul kõnealuste ainete ohtude, nendest tuleneva kasu ning rakendatavate riskivähendamismeetmete läbivaatamist ja võrdlemist, tuleks kõnealustele ainetele määrata sama heakskiitmise lõppkuupäev.

               (7)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

               (8)

               Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 ka heakskiitmine neid hõlmata.

               (9)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

               (10)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine tolüülfluaniidi kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides vastavalt käesolevas lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. märts 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014, 4. august 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Tavanimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisnumbrid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiitmise lõppkuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused (2)

                  Tolüülfluaniid

                  IUPACi nimetus:
                  N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-p-tolüülsulfamiid
                  EÜ nr: 211-986-9
                  CASi nr: 731-27-1

                  960 g/kg

                  1. juuli 2016

                  31. detsember 2025

                  21

                  Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
                  Kui tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid lubatakse seejärel kasutada muudel kui kutselistel kasutajatel, tagavad isikud, kes teevad tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid turul kättesaadavaks muudele kui kutselistele kasutajatele, et tooteid tarnitakse koos sobivate kaitsekinnastega.
                  Biotsiididele antakse load järgmistel tingimustel:

                              1)

                              Tolüülfluaniidi sisaldavaid tooteid ei lubata kasutada ega kasutata selleks, et hoida ära saastavate organismide kasvu ja kinnitumist magevees sõitvatele laevadele.

                              2)

                              Tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid.

                              3)

                              Märgistel ja kasutamisjuhendites, kui need lisatakse, tuleb märkida, et lapsi tuleb hoida eemal, kuni töödeldud pinnad on kuivanud.

                              4)

                              Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et tooteid tuleb kasutada, hoida ja parandustöid teha eraldatud alal, kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, või vedelikukindla materjaliga kaetud maapinnal, et ära hoida toote kadu ja vähendada heidet keskkonda, ning et tolüülfluaniidi sisaldavad jäägid ja heited tuleb koguda taaskasutuseks või kasutuselt kõrvaldamiseks.

                              5)

                              Toodete puhul, millest võib tekkida jääke toidus või söödas, tuleb kontrollida, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (4) ning võtta asjakohased riskivähendamismeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületataks.

                        Töödeldud toodete puhul kohaldatakse järgmisi tingimusi:
                  Kui toote töötlemisel on kasutatud tolüülfluaniidi sisaldavat biotsiidi või kui tootesse on tahtlikult lisatud ühte või mitut tolüülfluaniidisisaldusega biotsiidi ning kui tavatingimustes kasutamise korral on võimalik naha kokkupuude selle ainega või selle aine eraldumine tootest, peab toote turulelaskmise eest vastutav isik tagama, et märgistus sisaldaks teavet naha sensibiliseerimise ohu kohta ja määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus osutatud teavet.

         (1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

         (2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1554, 5. september 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jambon noir de Bigorre (KPN)]

text:
               15.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 237/63

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1554,
   5. september 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jambon noir de Bigorre (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Jambon noir de Bigorre“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Jambon noir de Bigorre“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Jambon noir de Bigorre“ (KPN) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. september 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 148, 12.5.2017, lk 6.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 753/2014, 11. juuli 2014 , millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

text:
               12.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 205/7

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 753/2014,
   11. juuli 2014,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) ning eelkõige selle artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

               (2)

               Võttes arvesse olukorra tõsidust Ukrainas, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetelusse füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada veel isikuid.

               (3)

               Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas nimetatud isikud kantakse määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetellu.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. juuli 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. GOZI

      (1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

      LISA
      ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIKUTE LOETELU

                  Nimi

                  Identifiseerimisandmed

                  Loetellu kandmise põhjused

                  Loetellu kandmise kuupäev

                  1.

                  Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

                  Sünnikuupäev ja -koht: 25. juuli 1972, Moskva

                  Nn Donetski Rahvavabariigi peaminister. Vastutav nn Donetski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest (nt teatas ta 8. juulil, et „meie sõjavägi viib läbi erioperatsiooni Ukraina” fašistide „vastu”).
                  Nn Uus-Venemaa Liitu käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja

                  12.7.2014

                  2.

                  Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

                  Nn Donetski Rahvavabariigi julgeolekuminister.
                  Vastutav nn Donetski Rahvavabariigi valitsuse separatistlike julgeolekumeetmete eest

                  12.7.2014

                  3.

                  Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

                  Nn Donetski Rahvavabariigi de facto asepeaminister sotsiaalküsimuste vallas.
                  Vastutav nn Donetski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest

                  12.7.2014

                  4.

                  Alexander KHRYAKOV

                  Nn Donetski Rahvavabariigi info- ja massikommunikatsiooniminister.
                  Vastutav nn Donetski Rahvavabariigi valitsuse separatismimeelse propaganda eest

                  12.7.2014

                  5.

                  Marat BASHIROV

                  Nn Luganski Rahvavabariigi ministrite nõukogu peaminister, ametisse kinnitatud 8. juulil.
                  Vastutav nn Luganski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest

                  12.7.2014

                  6.

                  Vasyl NIKITIN

                  Nn Luganski Rahvavabariigi ministrite nõukogu asepeaminister, (varem nn Luganski Rahvavabariigi ministrite nõukogu peaminister, endine nn Kaguarmee kõneisik).
                  Vastutav nn Luganski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest.
                  Vastutav Kaguarmee avalduse eest, mille kohaselt Ukraina presidendivalimised ei saa toimuda Luganski Rahvavabariigis selle piirkonna uue staatuse tõttu

                  12.7.2014

                  7.

                  Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

                  1979

                  Nn Luganski Rahvavabariigi ülemnõukogu esimees.
                  Vastutav nn ülemnõukogu separatistliku valitsustegevuse eest, palus Venemaa Föderatsioonil tunnustada nn Luganski Rahvavabariigi iseseisvust.
                  Nn Uus-Venemaa Liitu käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja

                  12.7.2014

                  8.

                  Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

                  Nn Luganski Rahvavabariigi siseminister.
                  Vastutav nn Luganski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest

                  12.7.2014

                  9.

                  Igor PLOTNITSKY

                  Nn Luganski Rahvavabariigi kaitseminister.
                  Vastutav nn Luganski Rahvavabariigi valitsuse separatistliku tegevuse eest

                  12.7.2014

                  10.

                  Nikolay KOZITSYN

                  20. juuni, 1956, Donetski oblast

                  Kasakaüksuste juht.
                  Vastutav Ukraina valitsusvägede vastu võitlevate Ida-Ukraina separatiste juhtimise eest

                  12.7.2014

                  11.

                  Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

                  Ida-Ukraina relvastatud üksuste üks juhte.
                  Vastutav Ukraina valitsusvägede vastu võitlevate separatistide väljaõppe eest

                  12.7.2014


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 676/2013, 16. juuli 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 194/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 676/2013,
   16. juuli 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. juuli 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  18,5

                  ZZ

                  18,5

                  0707 00 05

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0709 93 10

                  MA

                  60,4

                  TR

                  130,8

                  ZZ

                  95,6

                  0805 50 10

                  AR

                  84,1

                  CL

                  81,7

                  TR

                  70,0

                  UY

                  80,9

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  83,4

                  0808 10 80

                  AR

                  147,8

                  BR

                  118,6

                  CL

                  128,8

                  CN

                  96,0

                  NZ

                  138,8

                  US

                  143,5

                  ZA

                  115,0

                  ZZ

                  126,9

                  0808 30 90

                  AR

                  126,6

                  CL

                  133,7

                  CN

                  70,6

                  TR

                  174,5

                  ZA

                  118,3

                  ZZ

                  124,7

                  0809 10 00

                  TR

                  188,5

                  ZZ

                  188,5

                  0809 29 00

                  TR

                  332,0

                  US

                  793,8

                  ZZ

                  562,9

                  0809 30

                  TR

                  184,6

                  ZZ

                  184,6

                  0809 40 05

                  BA

                  159,0

                  ZZ

                  159,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 595/2014, 3. juuni 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               4.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/47

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 595/2014,
   3. juuni 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  77,0

                  TR

                  62,5

                  ZZ

                  69,8

                  0707 00 05

                  AL

                  25,2

                  MK

                  39,8

                  TR

                  119,2

                  ZZ

                  61,4

                  0709 93 10

                  TR

                  112,1

                  ZZ

                  112,1

                  0805 50 10

                  TR

                  121,8

                  ZA

                  122,4

                  ZZ

                  122,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,5

                  BR

                  95,8

                  CL

                  97,0

                  CN

                  98,5

                  NZ

                  135,3

                  US

                  142,6

                  UY

                  70,3

                  ZA

                  139,5

                  ZZ

                  110,4

                  0809 10 00

                  TR

                  178,3

                  ZZ

                  178,3

                  0809 29 00

                  TR

                  387,8

                  ZZ

                  387,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1056/2014, 7. oktoober 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               8.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 292/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1056/2014,
   7. oktoober 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  57,9

                  MA

                  166,8

                  MK

                  66,8

                  TR

                  47,7

                  XS

                  75,9

                  ZZ

                  83,0

                  0707 00 05

                  MK

                  29,8

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  62,6

                  0709 93 10

                  TR

                  111,4

                  ZZ

                  111,4

                  0805 50 10

                  AR

                  120,8

                  CL

                  124,5

                  IL

                  102,2

                  TR

                  110,6

                  UY

                  123,7

                  ZA

                  131,1

                  ZZ

                  118,8

                  0806 10 10

                  BR

                  150,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  134,0

                  ZZ

                  105,7

                  0808 10 80

                  BA

                  39,5

                  BR

                  52,7

                  CL

                  103,5

                  NZ

                  138,6

                  ZA

                  133,8

                  ZZ

                  93,6

                  0808 30 90

                  CN

                  95,2

                  TR

                  117,7

                  ZZ

                  106,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/307, 21. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide puhul peale koerte (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  22.2.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 44/1

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/307,
      21. veebruar 2017,
      milles käsitletakse loa andmist Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide puhul peale koerte
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

                  (2)

                  Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine olemasoleva tootena hiljem söödalisandite registrisse.

                  (3)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti uuesti hindamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide puhul peale koerte. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 20. aprilli 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda kõnealune aine söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakt on toidus kasutamisel tõhus, kuna see parandab toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale.

                  (5)

                  Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kehtestada kõnealuse aine maksimumsisaldust, tuleks ameti tehtud uuesti hindamisest lähtuvalt märkida söödalisandi etiketile aine soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks esitada eelsegu, segasööda ja söödamaterjali etiketil teatav teave.

                  (6)

                  Amet jõudis järeldusele, et kasutajate ohutusega seotud andmete puudumise tõttu tuleks Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti käsitada hingamisteedele, nahale ja silmadele potentsiaalselt ohtliku ning nahka ja hingamisteid sensibiliseeriva ainena. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

                  (7)

                  Kõnealuse aine hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba selle aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

                  (8)

                  Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                  (9)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Loa andmine
      Lisas nimetatud aine, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.
      Artikkel 2
      Üleminekumeetmed
      1.   Lisas nimetatud ainet ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 14. oktoobrit 2017 kooskõlas enne 14. märtsi 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.
      2.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 14. märtsi 2018 kooskõlas enne 14. märtsi 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.
      3.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 14. märtsi 2019 kooskõlas enne 14. märtsi 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.
      Artikkel 3
      Jõustumine
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 21. veebruar 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

         (3)  EFSA Journal 2016;14(6):4476.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Loa hoidja

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                        Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

                     2b485

                     —

                     Viinamarjade kuivekstrakt

                        Söödalisandi koostis

                        Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakt

                        Toimeaine kirjeldus

                     Euroopa Nõukogu määratluse (1) kohane seemnete ja kestade segu ekstrakt:

                                 —

                                 katehhiini ekvivalendina väljendatud polüfenoolide sisaldus ≥ 80 %;

                                 —

                                 proantotsüanidiinide sisaldus ≥ 60 %;

                                 —

                                 antotsüaniinide ja antotsüanidiinide sisaldus ≥ 0,75 %;

                                 —

                                 veesisaldus ≤ 10 %

                           CoE number: 485
                     CASi number: 85594-37-2
                     FEMA number: 4045

                        Analüüsimeetod
                         (2)

                     Viinamarjade kuivekstrakti sisalduse määramine söödalisandis:

                                 —

                                 gallushappe sisalduse määramine fütomarkerina: kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos UV-kiirguse määramisega (HPLC-UV);

                                 —

                                 katehhiini ekvivalendina väljendatud polüfenoolide üldsisalduse määramine: spektrofotomeetriline tuvastamine 280 nm juures

                     Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                    Vitis vinifera ssp. vinifera viinamarjade kuivekstrakti võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

                                 2.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 3.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 4.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 100 mg/kg.

                                 5.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 100 mg/kg“.

                                 6.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 100 mg/kg.

                                 7.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     14. märts 2027

            (1)  „Natural sources of flavourings“ („Lõhna- ja maitseainete looduslikud allikad“) – aruanne nr 2 (2007).

            (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 975/2012, 19. oktoober 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Filderkraut / Filderspitzkraut (KGT)]

text:
               24.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 294/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 975/2012,
   19. oktoober 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Filderkraut / Filderspitzkraut (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Filderkraut / Filderspitzkraut” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 44, 16.2.2012, lk 45.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      SAKSAMAA
      Filderkraut / Filderspitzkraut (KGT)


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1342/2013, 12. detsember 2013 , millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed

text:
               17.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 338/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1342/2013,
   12. detsember 2013,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 lõiget 2 ning artikli 11 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaa Föderatsioonist, Türgist, Taist ja Tšehhi Vabariigist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

               (2)

               Komisjon nõustus 2001. aasta augustis Venemaa tootja (JSC Severstal-Metiz) võetud hinnakohustuse pakkumisega. Nimetatud hinnakohustuse leping tunnistati 2007. aasta oktoobris kehtetuks, (3) sest leiti, et seda on võimatu rakendada, kuna on keeruline õigesti määratleda ettevõtja eksporditavat suurt arvu tooteliike.

               (3)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete osalist vaheläbivaatamist ja aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) Venemaa Föderatsiooni suhtes kehtestatud esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Määrusega (EÜ) nr 1279/2007 peatati meetmed Türgi ja Tai päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes.

               (4)

               Praegu (5) kehtivad meetmed ka Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes, mida laiendati Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist saadetuna deklareeritud raud- ja terastrosside impordile.

         2.   Läbivaatamistaotlus

               (5)

               27. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (6)

               Läbivaatamine algatati pärast seda, kui Euroopa Liidu terastrossitööstuste (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) koostöökomitee oli esitanud põhjendatud taotluse liidu tootjate nimel, kes esindavad rohkem kui 50 % teatavate raud- või terastrosside toodangust liidus. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         3.   Uurimine

   3.1.
         Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (7)

               Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).

         3.2.
         Menetlusega seotud isikud

               (8)

               Komisjon teavitas menetlusest ametlikult talle teada olevaid eksportivaid tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja tarbijaid, samuti taotluse esitajat ning eksportiva riigi ametiasutusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

               (9)

               Arvestades käesoleva uurimisega seotud Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates esialgu ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Venemaa Föderatsiooni eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (10)

               Võttes arvesse, et vaid kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati eksportivatest tootjatest valimit mitte teha.

               (11)

               Komisjon kuulutas algatamisteates, et oli esialgu valinud liidu tootjate valimi ja kutsunud huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi algatamisteates esitatud tähtajaks. Esialgne valim koosnes viiest liidu tootjast, kes leiti olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise ja müügi mahu seisukohast liidus.

               (12)

               Kuna märkusi ei esitatud, kaasati nimetatud ettevõtted lõplikku valimisse, millest teavitati huvitatud isikuid. Siiski tagandas üks kaasatud ettevõtetest end hiljem valimist. Seepärast otsustas komisjon vähendada esialgset valimit neljale allesjäänud ettevõttele, kes leiti siiski olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise (29,3 %) ja müügi (20,9 %) mahu seisukohast liidus.

               (13)

               Ehkki algatamisteates nähti ette valimi moodustamine mitteseotud importijatest, ei andnud endast märku mitte ükski mitteseotud importija ega tarbija. Seepärast ei kohaldatud valimit mitteseotud importijate suhtes.

               (14)

               Neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, kahele Venemaa Föderatsiooni eksportivale tootjale ja ühele nendega seotud importijale saadeti küsimustikud.

         3.3.
         Küsimustiku vastused

               (15)

               Vastused küsimustikule saatsid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, seotud importija ja üks Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja.

               (16)

               Ehkki esialgu oli kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat ühendust võtnud, vastas küsimustikule vaid üks neist ja teda saab lugeda uurimisega koostööd teinuks. Koostööd teinud eksportiv tootja oli täielikult Itaalia ettevõtja omandis olev tütarettevõtja, kes toodab muu hulgas raud- ja terastrosse ning ekspordib vaatlusalust toodet Venemaa Föderatsioonist. Teine eksportiv tootja esitas andmeid uurimise algatamise ajal, ja kuigi tal paluti vastata küsimustikule, ei teinud ta seda. Seepärast loetakse teist eksportivat tootjat uurimise raames koostööd mitteteinuks.

         3.4.
         Kontrollkäigud

               (17)

               Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad:

                                       —

                                       CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

                                       —

                                       BRIDON International Ltd (Ühendkuningriik),

                                       —

                                       TEUFELBERGER Seil GmbH (Austria),

                                       —

                                       Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sa & Filhos, S.A. (Portugal);

                           b)

                           Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja:

                                       —

                                       JSC SEVERSTAL-Metiz, (Tšerepovets);

                           c)

                           seotud importija:

                                       —

                                       REDAELLI Tecna Spa (Itaalia).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (18)

               Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st rauast ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „raud- ja terastrossid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

         2.   Samasugune toode

               (19)

               Kõnealune aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Venemaa Föderatsioonis toodetud ja liitu eksporditavad raud- ja terastrosside ning liidu tootjate poolt liidus toodetavad ja müüdavad raud- ja terastrosside põhilised füüsilised ja tehnilised karakteristikud ja kasutusotstarbed on samad ning neid tuleb seega pidada samasugusteks toodeteks alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (20)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu dumpingut esineb ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

               (21)

               Nagu põhjenduses 10 selgitati, ei olnud valimi moodustamine Venemaa Föderatsiooni eksportivatest tootjatest vajalik. Koostööd teinud eksportiva tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99 % vaatlusaluse toote ekspordist Venemaa Föderatsioonist liitu. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.

               (22)

               Kuna kaks ülejäänud teadaolevat Venemaa Föderatsiooni tootjat ei teinud uurimise käigus koostööd, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha tuginedes parimale saadaolevale teabele, k.a Eurostati andmed, Venemaa ametlik statistika ja teiselt tootjalt saadud andmed.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (23)

               Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Venemaa Föderatsioonis liitu suunatud ekspordi väidetav keskmine dumpingumarginaal 130,8 %. Nagu algatamise teates (punkt 4.1) nimetati, võrdles taotleja Venemaa Föderatsioonist liitu suunatud ekspordi hindu (tehasehindade tasemel) Venemaa Föderatsiooni sisemiste hindadega.

         2.1.
         Normaalväärtus

               (24)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti esmalt koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas Venemaa siseturu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. Koostööd teinud eksportiva tootja müük kodumaisel turul leiti olevat üldiselt tüüpiline.

               (25)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need eksportiva tootja poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

               (26)

               Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (27)

               Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

               (28)

               Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajaduse korral korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.

         2.2.
         Ekspordihind

               (29)

               Kuna koostööd teinud Venemaa eksportiva tootja kogu eksportmüük liidu turule toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

               (30)

               Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus. Usaldusväärse ekspordihinna kindlakstegemiseks tehti kohandused, et võtta arvesse kõiki kulusid impordi ja edasimüümise vahel ning kasumit. Kuna puudus teave sõltumatutelt importijatelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kogunenud kasumi taseme kohta, kasutati keskmist 5 % kasumimarginaali.

         2.3.
         Võrdlus

               (31)

               Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil.

               (32)

               Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid.

         2.4.
         Dumpingumarginaal

               (33)

               Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas dumpingu olemasolu 4,7 % eksportiva tootja puhul.

         3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   3.1.
         Sissejuhatavad märkused

               (34)

               Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Seoses sellega analüüsiti järgmisi elemente: Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus, Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.

         3.2.
         Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

               (35)

               Eurostati andmeil suurenes import Venemaa Föderatsioonist vaatlusperioodil 2 005 tonnilt 2009. aastal 2 343 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab umbes 1 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja vaatlusperioodil. Nagu märgiti põhjenduses 33, toimus import koostööd teinud eksportivalt tootjalt hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust dumpinguhindadega (4,7 %).

         3.3.
         Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus

               (36)

               Eksport liitu moodustas 3 % koostööd teinud tootja kogu müügimahust, samal ajal, kui enamik müügist (85 %) toimus Venemaa siseturul. Kodumaine turg kasvas vaatlusperioodil 38 % (7) ja võib veelgi kasvada, kui Venemaa Föderatsiooni SKP peaks jätkuvalt kasvama, nagu ennustavad majandusanalüüsile spetsialiseerunud avalikud allikad. Peale selle paljastas uurimise käigus kogutud teave, et koostööd teinud tootja ei tooda kõiki vaatlusaluse toote liike, mistõttu tema konkurentsisurve liidu tootjaile on piiratud. Sama olukord on tõenäoliselt ka kahe teise tootja puhul, võttes arvesse, et puudub teave investeeringute kohta uutesse seadmetesse, mis võimaldaks näiteks toota suurema diameetriga vaatlusalust toodet. Lisaks tundub Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate piiratud konkurentsisurvet kinnitavat ka liidu tootjate esindatus Venemaa turul. Venemaa ametliku tollistatistika kohaselt moodustas liidu tootjate samasuguse toote eksport Venemaa Föderatsiooni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 30 % samasuguse toote koguimpordist, mis tähendab, et liidu tootjad on suurimad eksportijad Venemaa turule.

               (37)

               Vastuseks lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa prognoositud SKP kasv (umbes 3 %) on üsna mõõdukas ja ei ole piisav Venemaa raud- ja terastrossituru edasise arengu jaoks. Järelikult ei pruugi Venemaa turg suuta samasuguse toote täiendavat tootmisvõimsust ära kasutada. Seoses sellega märgitakse, et ehkki Venemaa SKP kasv vaatlusalusel perioodil, s.o 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, oli väiksem kui 2014. aastaks prognoositav kasv, võimaldas see Venemaa raud- ja terastrossituru 38 % kasvu. Seepärast lükati väide tagasi.

               (38)

               Sama isik juhtis tähelepanu ka uutele tooteliikidele, mille koostööd teinud eksportiv tootja oli hiljuti (koostöös liidus asuva tütarettevõtjaga) välja töötanud, ja väitis, et see kinnitab asjaomase tootja poolt vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid. See asjaolu aga ei ole vastuolus järeldusega koostööd teinud tootja suutmatuse kohta toota kõiki trossiliike (eelkõige raud- ja terastrosse kõrgema hinnaklassiga turu jaoks). Seepärast lükati väide tagasi.

               (39)

               Liidu turu atraktiivsust tuleks vaadata ka mõnede liidu tootjate omandamise kontekstis Venemaa eksportivate tootjate poolt. Kaks Venemaa tootjat omab praegu tütarettevõtjaid liidus. Kontrollkäik koostööd teinud eksportija ELis asuvasse tütarettevõtjasse näitas, et tolle müügitehingud sõlmiti peamiselt Euroopa turul ning vastav müük koostööd teinud tootja ja tema tütarettevõtja vahel jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratuks.

               (40)

               Koostööd teinud eksportija andmete alusel tuleks märkida, et Venemaa vaatlusaluse toote ekspordi maht kolmandatesse riikidesse ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neljakordselt ekspordi liitu. Koostööd teinud eksportiva tootja ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse leiti olevat keskmiselt madalamad kui müügihinnad Venemaa Föderatsiooni siseturul, kuid keskmiselt kõrgemad kui ekspordihinnad liidu turule. See lubab järeldada, et eksport kolmandate riikide turule on atraktiivsem kui müük liidu turule. Seoses sellega märgitakse ka ammu väljakujunenud müügikanalite olemasolu Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ).

               (41)

               Vastuses lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on tegelikult madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. Sealjuures viidati Ukrainasse ja mõnda Euroopa riiki suunatud ekspordi keskmiste hindade võrdlusele, mis põhineb väidetavalt Venemaa tollistatistikal. Ei esitatud aga mingeid võrdluse aluseks olnud algandmeid. Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus läbi viidud Venemaa liitu ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindade võrdlus põhines koostööd teinud eksportiva tootja kontrollitud vastustel küsimustikule. See hinnavõrdlus tehti tehasehindade tasandil, võttes arvesse tooteliikide ja kaubanduse tasandite erinevusi. Taotleja esitatud keskmised hinnad ei peegelda hinnakomponentide ning raud- ja terastrosside turul oleva valiku keerukust, mis tuleneb erinevate toodete ja kaubanduse tasandite märkimisväärselt suurest arvust. Seepärast lükati väide tagasi.

               (42)

               Sama isik väitis, et liidu tootmisharu Venemaa Föderatsiooni suunatud ekspordi tase ei ole käesoleva juhtumi puhul oluline ning juhtis tähelepanu pigem suurenenud impordile Hiina Rahvavabariigist ja vajadusele seda analüüsis arvesse võtta, sest see kujutab endast konkurentsiohtu Venemaa tootjatele Venemaa ja SRÜ turgudel. Seoses sellega on asjaolu, et liidu tootjad on jätkuvalt Venemaa turu ekspordiliidrid, ebaoluline, sest see kinnitab muu hulgas, et Venemaa tootjad ei suuda toota kõiki raud- ja terastrosside liike, mille järele Venemaa turul nõudlus on. Seoses Hiina ekspordiga Venemaa Föderatsiooni märgitakse, et see kasvas sedamööda, kuidas kasvas nõudlus Venemaa turul. Mingit teavet ei esitatud näiteks Venemaa Föderatsiooni või SRÜ riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatasemete ega imporditava vaatlusaluse toote omaduste kohta, mis oleks võimaldanud täiendavat analüüsi. Lõpuks märgitakse, et Venemaa tollistatistika kohaselt püsisid Venemaa vaatlusaluse toote tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma kodumaise raud- ja terastrossiturul liidripositsioonil, ning import moodustas vaid 15 % Venemaa raud- ja terastrossiturust. Seepärast lükati väide tagasi.

         3.4.
         Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

               (43)

               Läbivaatamistaotluse kohaselt oli kõigi Venemaa eksportivate tootjate tootmisvõimsus 115 000 tonni. Uurimise käigus hindas taotleja Venemaa tootmisvõimsuse ümber suurusjärku 220 000–250 000 tonni, mille kohta ei olnud aga mingeid tõendeid. Koostööd teinud eksportija kontrollitud andmete, teise teada oleva tootja esitatud andmete ja taotluses sisalduvate kolmanda tootja andmete alusel määrati kõigi Venemaa tootjate vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse tasemeks umbes 158 000 tonni. Seoses sellega märgitakse, et koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuses toimusid vaatlusperioodil struktuursed kohandused, mille tulemusena üks tootmistsehh suleti.

               (44)

               Vastuses lõplikele järeldustele väitis üks isik, et osa suletud tootmistsehhi seadmetest viidi üle koostööd teinud tootja teise tootmisüksusesse. Selle väite kinnituseks ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seoses sellega kinnitatakse, et uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad struktuurseid ümberkorraldusi vaatlusalusel koostööd teinud tootja juures, mis hõlmab kõigi kolme tootmisüksuse teatavate seadmete utiliseerimist ja ühe tootmistsehhi sulgemist. Samal ajal ei saa välistada, et suletud tootmistsehhi teatavad seadmed viidi üle allesjäänutesse. Igal juhul ei muuda see selle tootja ja kogu Venemaa hinnangulist tootmisvõimsust, mida kõnealune isik ei vaidlustanud. Seepärast lükati väide tagasi.

               (45)

               Tootmisvõimsuse ärakasutamise ja vaba tootmisvõimsuse küsimuses otsustati kahe tootja andmete alusel ja andmete puududes kolmanda tootja tootmisvõimsuse ärakasutamise kohta, et viimase tootmisvõimsuse ärakasutamine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samas suurusjärgus kahe muu tootjaga ehk 90 %. Eeltoodut arvestades järeldati, et Venemaa Föderatsiooni kogu vaba tootmisvõimsus on umbes 17 000 tonni. See vastab umbes 8 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         3.5.
         Kokkuvõte

               (46)

               Võttes arvesse järeldusi, et eksport Venemaa Föderatsioonist toimub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline.

               (47)

               Siiski tuleks rõhutada järgmisi punkte. Esiteks on Venemaa Föderatsiooni piiratud vaba tootmisvõimsus, mille koduturu kiiresti kasvav nõudlus võib ära kasutada. Teiseks ei ole Venemaa tootjatel tootmisvõimsust igat liiki trosside pakkumiseks, mistõttu nende konkurentsisurve liidu turule on piiratud. Kolmandaks on kahel kolmest teadaolevast eksportivast tootjast liidus nende täielikus omandis tütarettevõtjad, kes toodavad samasugust toodet. Koostööd teinud eksportiva tootja tütarettevõtjalt saadud teabe alusel võib näha, et tütarettevõtja toodetud samasugust toodet müüakse peamiselt liidu turul, samal ajal kui eksportiv tootja toodab ja müüb samasugust toodet peamiselt Venemaa turul. Peale selle on Venemaa eksportivatel tootjatel tugevad ärisidemed kolmandate riikide, eelkõige SRÜ turgudega, mis on Venemaa eksportijatele atraktiivsemad, sest neil turgudel küsitavad hinnad on keskmiselt kõrgemad, kui liidu turul küsitavad hinnad. Selle alusel järeldati, et vaatlusaluse toote import Venemaa Föderatsioonist tõenäoliselt oluliselt ei suurene, kui meetmed tühistataks.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (48)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis raud- ja terastrosse rohkem kui 30 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (49)

               Nagu põhjenduses 12 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

                           —

                           makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingu ulatus) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele, Eurostati andmetele ning muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

                           —

                           mikromajanduslikke elemente (st varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel, mille õigsust kontrolliti.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Tarbimine liidus

               (50)

               2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 % – 195 426 tonnilt 211 380 tonnini.

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Liidu tarbimine (tonnides)

                           195 426

                           206 940

                           213 350

                           211 380

                              Indeks

                              100

                              106

                              109

                              108

         2.   Praegune import Venemaa Föderatsioonist

   2.1.
         Venemaa Föderatsioonist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

               (51)

               Vastavalt Eurostati andmetele suurenes Venemaa Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote import 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 2 005 tonnilt 2 343 tonnini. Hoolimata nimetatud suurenemisest on need mahud väiksemad kui import Venemaa Föderatsioonist viimase uurimise jooksul, mil import oli 2005. aastal 2 908 tonni ja ajavahemikul 1. juulist 2005 kuini 30. juunini 2006 (viimane läbivaatamisega seotud uurimisperiood) 3 323 tonni. Peale selle näitab import Venemaalt pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu langustrendi (vähenenud 20 %).

               (52)

               Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa oli 2009. aastal 1,03 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,11 %.

               (53)

               Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 12 %.

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Import (tonnides)

                           2 005

                           2 197

                           2 549

                           2 343

                              Indeks

                              100

                              110

                              127

                              117

                           Turuosa

                           1,03 %

                           1,06 %

                           1,19 %

                           1,11 %

                              Indeks

                              100

                              103

                              116

                              108

                           Impordihind

                           1 054

                           1 084

                           1 171

                           1 178

                              Indeks

                              100

                              103

                              111

                              112

         2.2.
         Hinna allalöömine

               (54)

               Hinna allalöömine tehti kindlaks, kasutades koostööd teinud Venemaa tootja ekspordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ning leiti see olevat vahemikus 54,7 % kuni 69,0 %, sõltuvalt toote liigist; keskmine hinna allalöömise marginaal oli 63,4 %. Kuid võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni impordi väikest mahtu ja arvukaid olemasolevaid raud- ja terastrosside liike, saadi hinna allalöömist kindlaks teha väga väheste identsete ja väikese mahuga (19,9 tonni) tooteliikide alusel. Seepärast võib hinna allalöömise marginaali võtta üksnes hinnangulisena.

         3.   Import muudest riikidest

   3.1.
         Muudest riikidest tuleva impordi maht, turuosa ja hinnad

               (55)

               Import muudest riikidest peale Venemaa Föderatsiooni suurenes vaatlusperioodil 10,6 %, mis on suurem kui tarbimise kasv liidu turul (+ 8 %). Hoolimata muude riikide (peale Venemaa Föderatsiooni) turuosa suurenemisest liidu turul, võib vastavaid turuosi lugeda stabiilseteks.

               (56)

               Peamised eksportivad riigid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Lõuna-Korea 16 % turuosaga, kellele järgnesid Hiina Rahvavabariik (1,78 %), Tai umbes 1,65 % turuosaga ja Venemaa Föderatsioon (vt eespool, 1,11 % turuosaga), samal ajal, kui liidu tootmisharu turuosa oli 60 % ligi.

                           Riigid / Import tonnides

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Lõuna-Korea

                           32 027

                           23 926

                           28 906

                           34 798

                           Hiina

                           5 797

                           4 067

                           5 174

                           3 765

                           Tai

                           3 673

                           3 815

                           5 348

                           3 499

                           Muud riigid

                           34 938

                           38 974

                           39 376

                           42 444

                           Vahekokkuvõte
                           (ilma Venemaa Föderatsioonita)

                           76 435

                           70 782

                           78 804

                           84 506

                           Venemaa

                           2 005

                           2 197

                           2 548

                           2 343

                           Import kokku
                           (koos Venemaa Föderatsiooniga)

                           78 440

                           72 979

                           81 352

                           86 849

         3.2.
         Hinna allalöömine

               (57)

               Muudest riikidest imporditava samasuguse toote üldised keskmised hinnad jäid vaatlusperioodil stabiilseks ja muutumatuks ning lõid liidu tootmisharu hinnad keskmiselt 57 % ulatuses alla.

         4.   Liidu tootmisharu olukord

               (58)

               Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu seisundile.

         4.1.
         Sissejuhatavad märkused

               (59)

               Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogu liidu tootmisharu tasandil (makromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49) kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel (mikromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49).

         a)   Toodang

               (60)

               Liidu tootmisharu toodang suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %, st 214 475 tonnilt 228 368 tonnile. Suurenenud tarbimise (+ 8 %) kontekstis, nagu nimetati põhjenduses 52, suurendas liidu tootmisharu oma tootmise mahtu 6 %.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Toodangumaht (tonnides)

                           214 475

                           223 385

                           224 559

                           228 368

                              Indeks

                              100

                              104

                              105

                              106

         b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

               (61)

               Tarbimise suurenemine liidus (+ 8 %) põhjustas ka tootmismahu 6 % suurenemise liidu tootmisharus.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus

                           348 852

                           371 187

                           366 976

                           369 134

                              Indeks

                              100

                              106

                              105

                              106

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           61,5 %

                           60,2 %

                           61,2 %

                           61,9 %

                              Indeks

                              100

                              98

                              100

                              101

         c)   Müügimaht

               (62)

               Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides)

                           116 902

                           133 824

                           131 085

                           124 524

                              Indeks

                              100

                              114

                              112

                              107

         d)   Turuosa

               (63)

               Liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa vaatlusperioodil suhteliselt stabiilsena, s.o 2009. aastal 60 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Turuosa

                           60 %

                           65 %

                           61 %

                           59 %

                              Indeks

                              100

                              108

                              102

                              98

         e)   Kasv

               (64)

               2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaid 7 %. Liidu tootmisharu turuosa, ehkki see veidi vähenes, võib seega lugeda stabiilseks, samal ajal kui import Venemaa Föderatsioonist suurenes veidi.

         f)   Tööhõive

               (65)

               Samal ajal, kui liidu tootjate töökohtade arv kasvas vaatlusperioodil 5 %, on taotleja esitatud kogu liidu tootmisharu tööhõive taseme hinnang erinev ja näitab negatiivset trendi, vähenedes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tööhõive

                           3 763

                           3 776

                           3 688

                           3 544

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              94

         g)   Dumpingumarginaali ulatus

               (66)

               Võttes arvesse Venemaa Föderatsioonist pärit impordi kogumahtu ning suhteliselt madalat dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (4,7 %) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks.

         h)   Varud

               (67)

               Liidu tootmisharu lõppvarud 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           11 723

                           10 240

                           9 813

                           10 489

                              Indeks

                              100

                              87

                              84

                              89

         i)   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

               (68)

               Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 8 %. Nimetatud hinnamuutus on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis kanda tootmiskulude kasvu (8 %) üle tarbijatele. See on seotud ka liidu tootmisharu järk-järgulise üleminekuga suurema diameetriga raud- ja terastrosside tootmisele ja keskendumisega eriotstarbelistele trossidele.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)

                           3 625

                           3 658

                           3 809

                           3 911

                              Indeks

                              100

                              101

                              105

                              108

         j)   Töötasud

               (69)

               Ajavahemikus 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 20 %. Pärast mõnede valimisse võetud ettevõtjate ümberkorraldamist suurenes vaatlusperioodil spetsialistide osatähtsus võrreldes lihttöölistega, mida peegeldab suurenenud keskmine palgakulu töötaja kohta.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes)

                           42 393

                           45 174

                           48 718

                           51 052

                              Indeks

                              100

                              107

                              115

                              120

         k)   Tootlikkus

               (70)

               Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, 2010. aastal see vähenes ning suurenes seejärel 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                           Liidu tootmisharu

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tootlikkus

                           58

                           52

                           53

                           55

                              Indeks

                              100

                              88

                              90

                              94

         l)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

               (71)

               Investeeringud raud- ja terastrosside tootmisesse suurenesid vaatlusalusel perioodil 271 % võrra, olid märkimisväärsed ning moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 16 miljonit eurot. Valimisse kuuluvad tootjatel ei olnud vaatlusperioodil raskusi kapitali hankimisega. Peale selle sai suurt osa investeeringutest rahastada omaenese rahavoogudega.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Investeeringud (tuhat eurot)

                           5 845

                           6 025

                           12 656

                           15 839

                              Indeks

                              100

                              103

                              217

                              271

         m)   Kasumlikkus liidu turul

               (72)

               Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli, hoolimata langusest võrreldes 2009. aastaga, suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5 % sihtkasum.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Kasumlikkus liidu turul

                           14,8 %

                           10,1 %

                           10,6 %

                           10,6 %

                              Indeks

                              100

                              68

                              72

                              72

         n)   Investeeringutasuvus

               (73)

               Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud raud- ja terastrosside tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt raud- ja terastrosside tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi. See näitaja püsib langusele vaatamata üsna kõrgena.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Investeeringutasuvus

                           37,7 %

                           23,4 %

                           25 %

                           23 %

                              Indeks

                              100

                              62

                              66

                              61

         o)   Rahavoog

               (74)

               Rahavood püsivad üldiselt väga positiivsetena, hoolimata teatavast langusest 2009. ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel – see järgib teataval määral kogu vaadeldava perioodi kasumlikkuse trende.

                           Valimisse kuuluvad tootjad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Rahavoog (tuhandetes eurodes)

                           57 545

                           40 640

                           38 297

                           43 380

                              Indeks

                              100

                              71

                              67

                              75

         p)   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

               (75)

               Enamik näitajaid osutab, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisseadmeid, et uues tootmiskeskkonnas paremini toime tulla ning suuta kasutada ära võimalusi liidu ja muude turgude nendes segmentides, kus on võimalik saavutada kõrgeid marginaale. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust.

         4.2.
         Kokkuvõte

               (76)

               Liidu tootmisharu suutis vaatlusperioodi jooksul enam-vähem säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 8 % ja varud jäid mõistlikule tasemele, samal ajal, kui tootmise maht ja tarbimine suurenesid. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi kestel kasumlik, ehkki kasumid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui 2009. aastal. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (77)

               Samuti uuriti, kas meetmete lõpetamise lubamise korral oleks tõenäoline olulise kahju kordumine. Hinnati, et seda tõenäoliselt ei juhtu allpoolesitatud põhjustel.

               (78)

               Nagu on rõhutatud põhjenduses 54, leiti, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi hinnad löövad alla ELi hinnad. Kuid võttes arvesse samasuguste tooteliikide väikest mahtu võib praegust allalöömise marginaali lugeda üksnes hinnanguliseks.

               (79)

               Nagu selgitati põhjenduses 51, oli vaatlusaluse toote impordi maht Venemaa Föderatsioonist 2009. aastal 2 005 tonni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 343 tonni, mis vastab vastavalt 1,03 % ja 1,11 % turuosale.

               (80)

               Nagu selgitati põhjendustes 43 ja 45, on Venemaa kogu hinnanguline tootmisvõimsus umbes 158 000 tonni, samal ajal kui viimase uurimise käigus hinnati see umbes kogu ELi tarbimise, ehk 220 000 tonni suuruseks. Lisaks paistab vaba tootmisvõimsus praegu piiratud.

               (81)

               Viimase uurimise käigus hinnati Venemaa turg võimetuks pakkumise taset ära kasutama. Praeguseks, nagu selgitatakse põhjenduses 36, on raud- ja terastrosside kodumaine tarbimine Venemaal vaatlusperioodi jooksul märgatavalt kasvanud – 38 %. Peale selle prognoositakse avalikult Venemaa SKP kasvu lähiaastatel. Venemaa kasvav turg võib seetõttu Venemaa vaba tootmisvõimsuse alla neetala, nagu mainiti põhjenduses 45, sest Venemaa hinnad on umbes 11 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. Peale selle on Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse, eelkõige SRÜ riikidesse keskmiselt 5,6 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. On ebatõenäoline, et olulist kogust vaba tootmisvõimsust või praegust müüki koduturul ja/või SRÜ turul suunataks ümber liidu turule.

               (82)

               Eeltoodut arvestades järeldatakse, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks tervikuna.

         G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (83)

               Eeltoodut arvestades tuleks raud- ja terastrosside impordi suhtes Venemaa Föderatsioonist kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada ja käesolev menetlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 2 alusel lõpetada.

               (84)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete lõpetamiseks Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega vastuväidete esitamiseks. Märkused esitas üks huvitatud isik, kes samuti taotles ärakuulamist ja ta kuulati ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul ära,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastased meetmed Venemaa Föderatsioonist pärit ning praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.
   Artikkel 2
   Käesolevaga lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 alusel algatatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise menetlus praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate ning Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. detsember 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. NEVEROVIC

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

      (3)  ELT L 285, 31.10.2007, lk 52.

      (4)  ELT L 285, 31.10.2007, lk 1.

      (5)  ELT L 36, 9.2.2012, lk 1.

      (6)  ELT C 330, 27.10.2012, lk 5.

      (7)  Venemaa metalltoodete tootjate ühenduselt Prommetiz saadud andmete kohaselt.