title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1690, 9. november 2018, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163

text:
                  12.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 283/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1690,
         9. november 2018,
         millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Algatamine

                     (1)

                     14. oktoobril 2017 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) subsiidiumivastase uurimise seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit uute ja protekteeritud rehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes. Algatamine põhines alusmääruse artiklil 10. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (2).

                     (2)

                     Komisjon algatas uurimise pärast kaebust, mille esitas 30. augustil 2017 rehvide ebaõiglase impordi vastane koalitsioon (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle arvele langeb üle 25 % liidu teatavate uute ja protekteeritud rehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) (edaspidi „TBR-rehvid“) kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

                     (3)

                     Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid toimusid 10. oktoobril 2017, aga vastastikku kooskõlastatud lahenduseni ei jõutud.

                     (4)

                     7. mail 2018 kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit sama toote impordi suhtes (4) (edaspidi „ajutine dumpinguvastane tollimaks“) uurimises, mis algatati 11. augustil 2017 (5) (edaspidi „paralleelne dumpinguvastane uurimine“). 22. oktoobril 2018 kehtestas komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina RVst pärineva sama toote impordi kohta (6) (edaspidi „lõplik dumpinguvastane määrus“) paralleelses dumpinguvastases uurimises. Käesoleva subsiidiumidevastase uurimise ja paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus läbiviidud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis samasugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad ning uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. Kõiki nendesse aspektidesse puutuvaid asjakohaseid elemente on ka käesoleval uurimisel arvesse võetud.

               1.1.1.   Algatamist käsitlevad märkused

                     (5)

                     Hiina valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta Maailma Kaubandusorganisatsiooni subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigete 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõike 2 tõendamiskohustuse nõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos.

                     (6)

                     Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis üsna kättesaadav. See teave oli piisav, et algatamise etapis näidata, et väidetavad subsiidiumid olid tasakaalustatavad nende olemasolu, hulga ja laadi osas. Kaebus sisaldas ka piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud impordist tuleneb kahju liidu tootmisharule.

                     (7)

                     Vastupidi Hiina valitsuse väidetele ei tuginenud kaebus üksnes rehvitööstuse 2010. aasta aluspõhimõtetele, vaid sisaldas (eelkõige punktides 81–92) ka mitut muud rehvitööstusega seotud poliitikadokumenti, kava ja kataloogi. Peale selle tugines komisjon teistele kättesaadavatele allikatele (kui see oli asjakohane), et kinnitada väidetavat subsideerimist. Näiteks arvestades, et USA ametiasutused olid teinud hiljuti avalikke otsuseid mõnede meetmete kohta, tugines ka komisjon juba selles etapis sellele materjalile. Peale selle pidas komisjon kasulikuks lisada viide Hebei provintsi 2016. aasta uuele tööstussektori edendamise kavale, mis oli tal toimikus olemas, aga mida ei olnud kaebuses nimetatud. See lisatõend, mis on kättesaadav käesoleva juhtumi mittekonfidentsiaalses toimikus tõendite piisavust käsitleva memorandumi osana, kinnitas ja täiendas veelgi kaebuses esitatud väiteid väidetava subsideerimise olemasolu ja laadi kohta. Komisjon uuris kõiki kaebuse veatuse ja piisavusega seotud puudusi, millele Hiina valitsus osutas, ja ei leidnud põhjust vaidlustada väiteid subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta uurimise algatamisel.

                     (8)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hämmerling, et komisjon ei või algatada uurimist üldise viitega CN-koodidele, mis on „esitatud üksnes teavitamise eesmärgil“. Hämmerling väitis, et kuigi CN-koodide tõlgendus ei ole siduv, ei saa nõustuda asjaomase toote määratlemisel sellise üldise viitega, kuna see kahjustab kõigi huvitatud isikute õiguskindlust, olenevalt sellest, kas nad satuvad sellega uurimise käsitlusalasse, ning sellega rikutakse otse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 41 ja õigust heale haldusele. Lisaks annavad selline viide ja ebaselge väljend „mida kasutatakse“ edasi sõnumi, et uurimise ulatus oli umbmäärane ja seda oleks võidud uurimise hilisemas etapis omal valikul laiendada või kitsendada, mis kahjustab huvitatud isikute õigust olla ära kuulatud.

                     (9)

                     Komisjon leidis, et isik ei põhjendanud oma teoreetilist väidet, kuidas CN-koodide kasutamine kahjustab õiguskindlust. Komisjon ei ole seotud CN-koodidega, vaid algatamisteates esitatud tootemääratlusega. Isik ei väitnud, et komisjon ei pidanud kinni algatamisteates esitatud tootemääratlusest. Seetõttu lükati väide tagasi.

               1.2.   Impordi registreerimine

                     (10)

                     Kaebuse esitaja esitas taotlused HRVst pärit asjaomase toote impordi registreerimiseks dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel vastavalt 19. augustil 2017 ja 5. oktoobril 2017.

                     (11)

                     4. oktoobril 2017 esitasid Hiina Kummitööstuse Ühing (China Rubber Industry Association ehk CRIA) ja Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters ehk CCCMC) registreerimistaotluse kohta märkused. Nad väitsid, et taotlus ei vasta kohaldatavale tõendusstandardile, sest puudusid tõendid varasema dumpingu/subsiidiumi ja impordi olulise suurenemise kohta ning selle kohta, et import tõenäoliselt vähendab suurel määral tollimaksu parandavat mõju. 19. oktoobril 2017 pidas komisjon CRIA taotlusel ärakuulamise, mille jooksul CRIA rõhutas veel kord oma varasemaid märkuseid.

                     (12)

                     2. veebruaril 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/163 (edaspidi „registreerimismäärus“), (7) millega kehtestati HRVst pärit asjaomase toote impordi registreerimise nõue alates 3. veebruarist 2018. Komisjon võttis registreerimistaotluse kehtivuse hindamisel arvesse huvitatud isikute märkuseid.

                     (13)

                     Pärast registreerimise jõustumist väitis Hankooki kontsern, (8) et tema kaitseõiguseid on rikutud, sest talle ei olnud enne registreerimismääruse jõustumist edastatud teavet komisjoni kavatsuse kohta kehtestada asjaomase toote impordi registreerimise nõue. Sel põhjusel väitis Hankooki kontsern, et on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41.

                     (14)

                     Komisjon märkis, et eelnev avalikustamine on kohustuslik alusmääruse artikli 30 lõike 2 kohaselt enne lõplike meetmete kehtestamist. Seda ei kohaldata registreerimismääruse suhtes alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel. Selles artiklis sätestatakse üksnes liikmesriikide eelnev õigeaegne teavitamine. Peale selle kohaldatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkti a kohast õigust olla ära kuulatud üksnes individuaalsete negatiivsete meetmete suhtes. Asjaomasel juhul andis komisjon liidu tolliasutustele korralduse import registreerida. Registreerimismäärus ei ole individuaalne meede, mis mõjutab Hankooki kontserni negatiivselt. See ei olnud Hankooki kontsernile suunatud ning sellega ei tekitatud sellele kontsernile individuaalset negatiivset mõju. Seoses sellega tuleks ka meelde tuletada, et impordi registreerimine on asjakohane samm, et võimaldada seejärel kehtestada tollimaksud registreeritud impordi suhtes, ning annab ettevõtjatele nõuetekohaselt teada selle impordiga seotud võimalikust vastutusest, mis võib lõplike meetmete korral tekkida. Seega ei rikutud ei Hankooki kontserni kaitseõiguseid ega Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, kui Hankooki kontsernile jäeti registreerimisotsusest ette teatamata.

               1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (15)

                     Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 2017. aasta juuni lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.4.   Huvitatud isikud

                     (16)

                     Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Hiina valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

                     (17)

                     Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

                     (18)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 29 lõikega 1 kasutasid kaks liidu tootjat, keda esindas kaebuse esitaja, seda võimalust ja palusid komisjonil oma nimesid mitte avaldada, kartes asjaomase uurimisega seotud klientide või konkurentide võimalikke survemeetmeid. Peale selle taotlesid veel kaks koostööd tegevat liidu tootjat seejärel sama staatust.

                     (19)

                     Komisjon uuris eraldi iga konfidentsiaalsuse hoidmise taotluse sisu. Komisjon tegi kindlaks, et kõikidel juhtudel oli tõepoolest tõendeid märkimisväärsete survemeetmete kasutamise võimaluse kohta, ja nõustus asjaomaste äriühingute nimede mitteavaldamisega.

                     (20)

                     Kaks eksportivat tootjat – Giti kontsern (9) ja China National Tire kontsern (10) – väitsid, et kaebuse esitaja esindatava kahe liidu tootja anonüümsus võib tõsiselt kahjustada poolte kaitseõigust, sest ei ole võimalik kontrollida, kas kaebuse esitaja esindab tõhusalt rohkem kui 25 % liidu kogutoodangust. Lisaks ei võimalda anonüümsus huvitatud isikutel teada, millises segmendis (11) kaebuse esitaja tegutseb, ning seega esitada sisulisi märkuseid olulise kahju kohta, mida ta võib kanda asjaomase toote Hiinast liitu ekspordi tõttu. Peale selle väitis Giti kontsern, et kaebuse esitaja andmetel moodustas 3. segmendis liidu toodang üksnes 16 % liidu kogutoodangust. Lisaks väitsid Giti kontsern ja China National Tire kontsern, et konfidentsiaalsus ei võimalda huvitatud isikutel teada, kas valimisse kuuluvad liidu tootjad on seotud Hiina eksportivate tootjatega.

                     (21)

                     Neid märkuseid arvestades hindas komisjon uuesti kaebuse mittekonfidentsiaalset versiooni, aga jõudis järeldusele, et huvitatud isikute poolt kontrollimiseks kättesaadav versioon võimaldas huvitatud isikutel piisavalt hinnata selle uurimise aluseks olevaid kehtivaid nõudeid. Igal juhul märkis komisjon, et see, kas kaebuse esitaja kuulub asjaomasesse turusegmenti, ei ole otsustava tähtsusega, kui soovitakse teada saada tema seisund, sest seisundit hinnatakse asjaomase toote kogutoodangu alusel (olenemata ühestki rehvisegmendist). Lisaks täheldas komisjon, et ei ole esitatud piisavalt tõendeid või selgitusi selle kohta, kuidas väidetav teadmiste puudumine võimalike seoste kohta anonüümsete kaebuse esitajate ja Hiina eksportivate tootjate vahel takistaks huvitatud isikute kaitseõiguseid. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selliseid tõendeid või selgitusi, kuid rohkem tõendeid ei esitatud. Konfidentsiaalsuse tagamise vastu esitatud nõuded lükati seega tagasi.

                     (22)

                     Alusmääruse artikkel 29 sätestab, et komisjon ei tohi avaldada mitte mingisugust põhjendatult konfidentsiaalsena käsitletavat teavet ilma teabe andja eriloata. Komisjon leidis, et kaebuse avalik versioon võimaldas huvitatud isikutel hinnata kehtivaid nõudeid. Peale selle ei ole asjaolu, kas kaebuse esitaja kuulub asjaomasesse turusegmenti, otsustava tähtsusega, sest seisundit hinnatakse kogutoodangu alusel (olenemata ühestki rehvisegmendist). Lisaks ei veennud komisjoni argument, et teadmiste puudumine võimalike seoste kohta anonüümsete kaebuse esitajate ja Hiina eksportivate tootjate vahel peaks takistama huvitatud isikute kaitseõiguseid. Konfidentsiaalsuse tagamise vastu esitatud nõuded lükati seega tagasi.

               1.5.   Väljavõtteline uuring

                     (23)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

               1.5.1.   Liidu tootjad

                     (24)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on moodustanud esialgse valimi liidu tootjatest, võttes aluseks suurimad esindavad tootmis- ja müügimahud, säilitades samal ajal geograafilise jaotuse. Ta palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

                     (25)

                     Neli huvitatud isikut esitas esialgse valimi kohta märkusi (China National Tire kontsern, Giti kontsern, CRIA ja CCCMC). Nad leidsid eelkõige, et turu jaotamine kolmeks segmendiks ei kajastunud nõuetekohaselt esialgses valimis ning et valim peaks võimalikult täpselt kajastama 1., 2. ja 3. segmendi tootmis- ja müügimahu protsentuaalset osakaalu liidu kogutootmis- ja -müügimahus.

                     (26)

                     Pärast seda märkust palus komisjon 25. septembril 2017 liidu tootjatelt segmentide kohta lisateavet eesmärgiga luua muudetud valim liidu tootjatest.

                     (27)

                     Koostööd tegevad liidu tootjad, kes vastasid valimi küsimustikule, hõlmavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (edaspidi „VKEd“) (12) ning esindavad rohkem kui 50 % liidu hinnangulisest kogutootmis- ja -müügimahust.

                     (28)

                     Selleks et moodustada lõplik valim, võttis komisjon arvesse rehvisektori killustumist eri segmentide vahel, tagades, et valim sisaldab kõiki kolme segmenti kuuluvaid äriühinguid. Lisaks leidis komisjon, et VKEd peaksid samuti olema valimis esindatud, eesmärgiga tagada VKEde olukorra nõuetekohane kajastamine kahju analüüsimisel, arvestades et nad esindavad ligikaudu 15 % liidu tootjate kogumüügimahust liidus.

                     (29)

                     Valimisse kaasati üksteist liidu tootjat, tuginedes järgmisele:

                                 —

                                 üldine esindavus, võttes arvesse asjaomase toote müügi- ja tootmismahtu 2016. aastal;

                                 —

                                 segmentide esindavus, võttes arvesse asjaomase toote tootmismahtu 2016. aastal;

                                 —

                                 geograafiline jaotus ning

                                 —

                                 liidu tootjate esindavus seoses suurusega, nimelt VKEde ja suuremate ettevõtjate poolest.

                     (30)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate hulgas on nii suurettevõtjaid kui ka VKEsid. Valitud liidu tootjad asuvad kuues liikmesriigis ning nende toodang ja müük moodustavad kokku rohkem kui 36 % liidu tootmis- ja müügimahust, millest koostööd tegevad liidu tootjad on teatanud.

                     (31)

                     22. detsembril 2017 teavitas üks valimisse kaasatud liidu tootja, Poola tootja Geyer & Hosaja, komisjoni sellest, et ta otsustas lõpetada uurimisel koostöö tegemise. Selle tootja taandumine ei mõjuta põhjenduses 30 nimetatud protsente, sest tema toodang moodustab vähem kui 0,1 % liidu kogutoodangust. Komisjon järeldas seepärast, et lõplik valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

                     (32)

                     Lisaks väitis Giti kontsern, et komisjon oleks pidanud lõpetama selle uurimise viivitamata tingituna menetlusvigadest liidu tootjate valimi eelvaliku tegemisel. Komisjon tuletas meelde, et liidu tootjate valimi esialgne valik on õiguspäraselt võimalik ning toob kaasa tõhusa uurimise lühikeste tähtaegade jooksul. Nagu on näidatud põhjendustes 26–30, muudeti esialgset valimit pärast huvitatud isikute märkuseid. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               1.5.2.   Importijad

                     (33)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Teavet esitas viis importijat, kes impordivad HRVst ligikaudu 430 000 impordiühikut. Valimisse lisati kaks äriühingut, kes esindasid [70–90 %] importijatest, kes esitasid valimivormi.

               1.5.3.   Eksportivad tootjad

                     (34)

                     Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus ta HRV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (35)

                     Nõutud teabe esitasid vaatlusaluse riigi 44 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes nõustusid kuuluma valimisse. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b moodustas komisjon valimi neljast eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida:

                                 —

                                 China National Tire kontsern, Hiina;

                                 —

                                 Giti kontsern, Hiina;

                                 —

                                 Hankooki kontsern, Hiina;

                                 —

                                 Xingyuani kontsern, Hiina.

                     (36)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid esindasid rohkem kui 50 % liitu imporditud vaatlusalusest tootest.

                     (37)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina valitsusega.

                     (38)

                     Euroopa Protekteerimisühing (European Retreading Association ehk BIPAVER) esitas kavandatava valimi kohta märkuseid, väites, et lõplik valim võib kaasa tuua tootevaliku suure tasakaalutuse 2. ja 3. segmendi rehvide vahel. Tema arvates ei pruugi keskmised impordihinnad kajastada asjakohaselt seda osa impordimahust, mis on liidu tootmisharule kõige kahjulikum. Seepärast innustas ta komisjoni valimit ümber hindama ja muutma.

                     (39)

                     Komisjon hindas, kas oleks praktiliselt võimalik valimit veelgi laiendada. Ta märkis, et valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kontsernid koosnesid järgmistest isikutest: 1) 13 juriidilist isikut, kes osalesid asjaomase toote tootmise ja omamaise müügiga; 2) kaks seotud eksportijat, kes asusid väljaspool liitu; ning 3) rohkem kui kümme seotud importijat, kes asusid liidus. Neist iga üksuse esitatud andmeid tuli töödelda ja kontrollida. Seepärast leidis komisjon, et olemasoleva aja jooksul ei ole mõistlik rohkem eksportijaid uurida.

                     (40)

                     BIPAVER ütles ka seda, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut ei olnud tasakaalustavate subsiidiumide tüüpilised saajad, sest nende peakontor ja mõned tootmisrajatised asuvad väljaspool HRVd.

                     (41)

                     Komisjon märkis, et asjaolu, et mingi äriühing pruugi olla saanud teatavat tüüpi väidetavat subsiidiumit, ei muuda valimit mittetüüpiliseks, kuna valimi eesmärk on esindada kogu HRV rehvitööstust selles osas, mis puudutab kõiki arvessevõetavaid väidetavate subsiidiumide tüüpe. Neli valimisse kuuluvat eksportivate tootjate kontserni olid kaebuses väidetud arvessevõetavate subsiidiumide osas tüüpilised. Seega leidis komisjon, et moodustatud valim on korrektne alus väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse uurimiseks.

                     (42)

                     Seega vastab kavandatav valim alusmääruse artikli 27 lõike 1 punktile b. Seetõttu otsustas komisjon säilitada kavandatud valimi lõpliku valimina.

                     (43)

                     Lisaks neljale valimisse kaasatud eksportivale tootjale kinnitas kuus eksportivat tootjat, et juhul kui neid valimisse ei kaasata, sooviksid nad saada küsimustikku ja teisi taotlusevorme eesmärgiga nõuda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 27 lõike 3 alusel. Nagu taotletud, saatis komisjon küsimustikud neile kuuele eksportivale tootjale. Samas ükski neist ei vastanud küsimustikule.

               1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

                     (44)

                     Komisjon saatis küsimustikud neljale valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale, valimisse mittekuuluvatele eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasatud liidu tootjatele.

                     (45)

                     Küsimustikule vastas neli valimisse kuuluvat Hiina eksportivat tootjat ja kümme valimisse kuuluvat liidu tootjat. Mitte ükski valimisse mittekuuluv eksportiv tootja ei saatnud küsimustikule vastust.

                     (46)

                     Küsimustik saadeti ka Hiina valitsusele. See hõlmas eriküsimustikke Hiina arengupanga (CDB), Hiina ekspordi-impordipanga (EXIM), Hiina põllumajanduspanga (ABC), Bank of China (BOC) ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (Sinosure) jaoks. Kaebuses oli nendele finantsasutustele konkreetselt viidatud kui avaliku sektori asutustele või asutustele, kes on määratud ja volitatud subsiidiume maksma. Lisaks paluti Hiina valitsusel edastada finantsasutuste eriküsimustik kõikidele teistele finantsasutustele, mis andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele või valimisse kuuluvate äriühingute ostjatele laene või ekspordikrediiti. Hiina valitsusel paluti koguda kokku ka võimalikud vastused, mille need finantsasutused esitavad, ning saata need otse komisjonile.

                     (47)

                     Peale selle hõlmas Hiina valitsusele mõeldud küsimustik eriküsimustikke loodusliku kautšuki, sünteetilise kautšuki, tahma ja nailonkoorti tootjatele, kes kaebuse kohaselt pakuvad valimisse kaasatud äriühingutele sisendit piisavast tasust väiksema tasu eest, st äriühingutele Sinopec, Sinopec Baling Co., Chemchina, Shandong Haohua, Jiangxi Blackcat Carbon Black Co., Ltd, Hangzhou Zhongce Qingquan Industrial Co., Ltd ja Suqian Junma Tyre Cord Company Limited. Lisaks paluti Hiina valitsusel edastada see eriküsimustik kõikidele teistele kõnealuste toorainete tootjatele ja turustajatele, kes olid valimisse kaasatud äriühinguid sisendiga varustanud. Hiina valitsusel paluti koguda kokku ka võimalikud vastused, mille need tootjad esitavad, ning saata need otse komisjonile.

                     (48)

                     Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustiku vastused, mis hõlmasid EXIMi, BOC, ABC ja Sinosure vastuseid eriküsimustikele.

                     (49)

                     Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. Hiina kaubandusministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Lisaks osalesid kontrollkäigul järgmiste finantsasutuste esindajad:

                                 —

                                 Hiina ekspordi-impordipank, Peking, Hiina;

                                 —

                                 Hiina põllumajanduspank, Peking, Hiina;

                                 —

                                 Bank of China, Peking, Hiina;

                                 —

                                 Sinosure, Peking, Hiina.

                     (50)

                     Lisaks teostati järgmiste äriühingute valdustesse alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud.

                                       Valimisse kaasatud liidu tootjad

                                             —

                                             Good Year Firma Oponiarska, Poola;

                                             —

                                             Wetest, Tšehhi Vabariik;

                                             —

                                             B.R.P. Pneumatici, Itaalia;

                                             —

                                             Bandeni tehas, Madalmaad;

                                             —

                                             Marangoni SpA Ltd, Itaalia;

                                             —

                                             Roline N.V., Madalmaad;

                                             —

                                             neli liidu tootjat, kes taotlesid konfidentsiaalsust.

                                       Liidus asuvad ja valimisse kaasatud sõltumatud importijad

                                             —

                                             Heuver Bandengroothandel B.V, Madalmaad;

                                             —

                                             Hämmerling The Tyre Company GmbH, Saksamaa.

                                       Valimisse kaasatud HRV tootjad

                                             China National Tire kontsern;

                                                         —

                                                         Aeolus Tyre Co. Ltd., Jiaozuo, HRV;

                                                         —

                                                         Beijing Rubber Research and Design Institute, Peking, HRV;

                                                         —

                                                         Chemchina Corporation, Peking, HRV;

                                                         —

                                                         Chemchina Finance, Peking, HRV;

                                                         —

                                                         China National Tire & Rubber Co. Ltd., Peking, HRV;

                                                         —

                                                         Aeolus Tyre (Taiyuan) Co. Ltd (13)., Taiyuan, HRV;

                                                         —

                                                         Chonche Auto Repair Group Co. Ltd., Peking, HRV;

                                                         —

                                                         Henan Tyre Group Co. Ltd., Jiaozuo, HRV;

                                                         —

                                                         Yanzhou Ruiyuan Rubber Plastic Co. Ltd., Jining, HRV;

                                                         —

                                                         Yinhe Power Plant Co. Ltd., Jining, HRV;

                                                         —

                                                         QingdaoYellow Sea (Rubber) Group Co. Ltd., Qingdao, HRV;

                                                         —

                                                         Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd., Qingdao, HRV;

                                                         —

                                                         Pirelli Tyre Co. Ltd., Jining, HRV (14).

                                             Giti kontsern:

                                                         —

                                                         Giti Tire (China) Investment Co., Shanghai, HRV;

                                                         —

                                                         Giti Tire (Anhui) Co. Ltd., Hefei, HRV;

                                                         —

                                                         GITI Radial Tire (Anhui) Ltd., Hefei, HRV;

                                                         —

                                                         Anhui Prime Cord Fabrics Company Ltd., Hefei, HRV;

                                                         —

                                                         Giti Tire (Hualin) Co. Ltd., Hualin, HRV;

                                                         —

                                                         Giti Tire (Fujian) Co. Ltd., Fujian, HRV;

                                                         —

                                                         GITI Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Yinchuan, HRV;

                                                         —

                                                         GITI Greatwall Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Yinchuan, HRV;

                                                         —

                                                         GITI Tyre (Chongqing) Company Ltd., Chongqing, HRV;

                                                         —

                                                         GITI Steel Cord (Hubei) Company Ltd., Hubei, HRV;

                                                         —

                                                         3S Engineering Shanghai Company Ltd., Shanghai, HRV;

                                                         —

                                                         Seyen Machinery (Shanghai) Company Ltd., Shanghai, HRV.

                                             Hankooki kontsern:

                                                         —

                                                         Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd., Shanghai, HRV;

                                                         —

                                                         Chongqing Hankook Tire Co. Ltd., Chongqing, HRV;

                                                         —

                                                         Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd., Jiangsu, HRV;

                                             Xingyuani kontsern:

                                                         —

                                                         Xingyuan Tyre Co. Ltd., Dongying, HRV;

                                                         —

                                                         Guangrao Xinhongyuan Tyre Co. Ltd., Dongying, HRV;

                                                         —

                                                         Xingyuan International Tyre Co. Ltd., Dongying, HRV;

                                                         —

                                                         Guangda Tyre Co Ltd., Dongying, HRV.

               1.7.   Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetluskäik

                     (51)

                     Arvestades, et komisjon oli kehtestanud 2018. aasta mais paralleelses dumpinguvastases asjas ajutised meetmed, otsustas ta käesoleva juhtumi puhul ajutisi meetmeid mitte kehtestada. 13. juulil 2018 said kõik huvitatud isikud teabedokumendi, milles kirjeldati komisjoni esialgseid järeldusi väidetava subsiidiumikava kohta ja komisjoni esialgseid järeldusi kahju, põhjusliku seose ja liidu huvi kohta, nagu on sätestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu määruses.

                     (52)

                     Mitu huvitatud isikut esitas kirjaliku seisukoha teabedokumendi kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

                     (53)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist teatas Pirelli Tyre Co. Ltd., et teda ei tuleks käsitada China National Tire & Rubber Co. Ltd. (edaspidi „CNRC“) seotud äriühinguna. Selles mõttes ei nõustunud Pirelli Tyre Co. Ltd. liidu tolliseadustiku rakendusakti (EL) 2015/2447 (edaspidi „liidu tolliseadustik“) artikli 127 kohaldamisega seotud äriühingute subsideerimise kaalutud keskmise summa arvutamise eesmärgil. Selle asemel viitas Pirelli Tyre Co. Ltd. WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 16 määratlusele, milles nõutakse äriühingute vahelise seose kindlaks tegemiseks seda, et üks äriühing kontrollib teist. Seejärel väitis Pirelli Tyre Co. Ltd., et Pirelli Tyre Co. Ltd. ei kvalifitseeru seotud äriühinguna selle normi alusel, sest väidetavasti ei kontrolli CNRC teda. Lisaks märkis Pirelli Tyre Co. Ltd., et alusmääruses ei viidata liidu tolliseadustikule.

                     (54)

                     Komisjon tuletas meelde, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikkel 16 on kajastatud alusmääruse artikli 9 lõikes 2. Samas viitavad mõlemad artiklid üksnes liidu tootmisharu määratlusele ja liidu tootjate suhtele eksportivate tootjatega. Selles kontekstis võidakse liidu tootja leida liidu tootmisharu määratluse alusel, kui eksportiv tootja omab tema üle kontrolli. Samas ei sisalda ei WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping ega ka alusmäärus sätteid meetodi kohta, kuidas hinnata subsideerimise summa kindlaks tegemisel suhet eksportivate tootjate vahel. Selleks et tagada, et meetmeid saab tõhusalt jõustada, eelkõige eesmärgiga ära hoida ekspordi suunamist madalaima tollimaksuga seotud äriühingu kaudu, on komisjonil tavaks teha kindlaks eksportivate tootjate vaheline seos, lähtudes liidu tolliseadustiku 24. novembri 2015. aasta rakendusakti (EL) 2015/2447 artiklis 127 sätestatud kriteeriumidest. Sellest teatati selgelt kõikidele isikutele menetluse alguses saadetud algatamisteates. Lisaks on viide liidu tolliseadustiku rakendusakti artiklile 127 esitatud selgelt dumpinguvastase alusmääruse (15) artikli 2 lõikes 1 ning komisjon peaks nii dumpinguvastastes kui ka subsiidiumivastastes asjades kohtlema isikuid samal viisil (16).

                     (55)

                     Tolliseadustiku artikli 127 punktis d kehtestatakse, et kaht isikut käsitatakse üksteisega seotuna, kui: kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest. CNRC on Pirelli Tyre Co. Ltd. suurim osanik. Uurimise ajal oli tal 65 % äriühingu aktsiatest. Praeguse seisuga kuulub talle endiselt 46 % aktsiatest. Seepärast käsitatakse käesolevas uurimises äriühinguid Pirelli Tyre Co. Ltd. ja CNRC seotud äriühingutena. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

                     (56)

                     Pirelli Tyre Co. Ltd. väitis samuti, et teda tuleks käsitada üksnes koostööd tegeva isikuna ja mitte eksportiva tootjana, sest äriühing peatas asjaomase toote tootmise 2017. aasta novembris.

                     (57)

                     Komisjon tegi kindlaks, et Pirelli Tyre Co. Ltd. oli kogu uurimisperioodi ajal eksportiv tootja. Asjaolu, et äriühing peatas seejärel tootmise, ei muuda uurimise tulemust. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (58)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Pirelli oma väidet, et ta on China National Tire kontsernist sõltumatu. Ühegi väite kinnituseks ei esitatud täiendavaid tõendeid. Eelkõige ei vaidlustanud Pirelli omandistruktuuri, mida komisjon kirjeldab lõpliku avalikustamisdokumendi 2. lisas. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (59)

                     Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

                     (60)

                     Arvestades, et kahjuperiood ja uurimisperiood on samad nagu paralleelse dumpinguvastase uurimise puhul, teavitas komisjon 1. juunil 2018 huvitatud isikuid, et dumpinguvastase uurimise raames kahju kohta esitatud teavet ja märkuseid võetakse arvesse ka käesoleva uurimise puhul. Ükski neist isikutest ei esitanud sellele lähenemisviisile vastuväiteid.

                     (61)

                     Paralleelses dumpinguvastases uurimises tehti osalistele 24. juulil 2018 teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal komisjon kavatses kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vaatlusaluse toote liitu impordi suhtes. Peale selle avaldati huvitatud isikutele 10. septembril 2018 lisateavet. Nagu kirjeldatud põhjenduses 60, kaaluti selle teabe avaldamise raames esitatud märkuseid, mis puudutasid kahju, põhjuslikku seost ja liidu huvi, käesolevas uurimises täielikult ning vajaduse korral võeti neid arvesse ja kajastati käesoleva uurimise järeldustes.

               1.8.   Lõplik avalikustamine

                     (62)

                     Komisjon tegi 28. septembril 2018 kõigile isikutele teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu asjaomase toote liitu impordi suhtes.

                     (63)

                     Kõigile huvitatud isikutele anti aega lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamiseks (s.o 8. oktoobrini 2018). Mitu huvitatud isikut taotles tähtaja pikendamist. Komisjonile pikendas kõnealuste huvitatud isikute märkuste esitamise tähtaega kuni 10. oktoobrini 2018 10AM.

                     (64)

                     CCCMC, CRIA, kolm neljast valimisse kaastaud Hiina eksportivast tootjast ja kaks sõltumatut importijat esitasid lõplike järelduste avalikustamise kohta kirjalikud esildised.

                     (65)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis China National Tire kontsern, et komisjon on tema kaitseõigusi rikkunud, kui lükkas tagasi tema taotluse pikendada tähtaega, mille jooksul esitada märkusi lõplike järelduste avalikustamise kohta. Kontsern on seisukohal, et komisjon ei peaks kümnepäevast perioodi pidama muutumatuks tähtajaks. Lisaks peaks komisjon tähtaja kehtestamisel võtma arvesse käsiloleva juhtumi eripära ning lubama piisavalt aega nii kirjalikke kui ka suuliste märkuste jaoks. Komisjon märkis nende väidete kohta, et ta täitis täielikult alusmääruse artikli 30 lõikes 5 sätestatud vähemalt 10päevase tähtaja nõuet märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Lisaks pikendas ta menetluses kõigi huvitatud isikute tähtaega, kes seda taotlesid, võttes arvesse kõnealuse küsimuse kiireloomulisust kooskõlas sama artikliga.

                     (66)

                     Hämmerling taotles ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist, et tõstatada õiguslikud küsimused, mis on seotud käesoleva uurimise ja teatavate horisontaalsete küsimustega, mis puudutavad TRON TDI andmebaasis leiduvate konfidentsiaalsete ja mittekonfidentsiaalsete andmete kaitset ning praegust tava võimaldada huvitatud isikutele väljaspool liidu territooriumit selle andmebaasi kaudu juurdepääs konfidentsiaalsetele toimikutele.

                     (67)

                     Komisjon märkis, et ELi institutsioonid ei ole õiguslikult seotud isikuandmete kaitse üldmäärus, (17) vaid määrusega 45/2001 (18). Peale selle kinnitas Hämmerling, et isikandmete kaitse küsimus ei ole otse seotud tema selliste kaitseõiguste võimaliku konkreetse takistamisega, mis kuuluvad kaubanduse kaitse õiguse alla. Seetõttu järeldas komisjon, et Hämmerlingi staatust huvitatud isikuna menetluses ja tema kaitseõigusi ei ole otseselt mõjutatud.

                     (68)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hämmerling oma väidet, et „õigus isikuandmete kaitsele on iseseisev õigus, mille rikkumise künnise ületamiseks ei ole vaja konkreetset näidet, vaid piisab pelgast võimalusest, et seda kasutatakse ebakohasel viisil, näiteks tehakse see kättesaadavaks andmebaasi kontrollimata kasutajatele kolmandates riikides, kelle puhul ei ole piisavalt hinnatud andmekaitsealase õigustiku järgimist“.

                     (69)

                     Seoses selle väitega viitas komisjon määruse 45/2001 artikli 9 lõikele 6, millega komisjonil on lubatud edastada isikuandmeid, kui selline edastamine on vajalik või seaduste järgi nõutav õigusliku nõude kaitsmiseks, ning asjaolule, et kõik andmesubjektid peavad esimest korda TRONi sisenedes alla kirjutama TRONi kasutustingimustele (milles on muu hulgas sätestatud, et mis tahes teabe loata avaldamine TRONist ei ole lubatud) pärast seda, kui neile on huvitatud isikuna antud juurdepääs juhtumile. Seega leidis komisjon, et TRONi kasutamine on kooskõlas kohaldatavate andmekaitse-eeskirjadega.

                     (70)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles Giti kontsern ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, väites, et komisjon on tema kaitseõigusi rikkunud, kuna hõlmas tollimaksude tagastamissüsteemi menetlusse väga hilises etapis ning jõudis valede järeldusteni. Ärakuulamise eest vastutav ametnik asus seisukohale, et algatamisteate kohaselt võidi kõnealust süsteemi käsitleda. Lisaks oleks Giti kontsern pidanud teadma, et menetluses käsitletakse seda süsteemi ning tal oli piisavalt aega komisjonile märkuste esitamiseks. Ärakuulamise eest vastutav ametnik järeldas, et Giti kontserni kaitseõigusi järgiti.

                     (71)

                     Mitu teist huvitatud isikut kordasid samu probleeme, mida nad olid esitanud pärast teabedokumendi avaldamist, ja palusid komisjonil esitada täiendavaid selgitusi.

                     (72)

                     Komisjon leidis, et avalik toimik, teabedokument ja lõplikud järeldused sisaldavad piisavalt teavet, mis võimaldab kõigil huvitatud isikutel oma kaitseõigusi täiel määral kasutada. Pealegi lisati avalikku toimikusse enne lõplike järelduste avalikustamist teade, (19) milles anti selgitusi teabedokumendi kohta. Seetõttu lükkas ta tagasi taotluse esitada täiendavaid selgitusi.

                     (73)

                     Viimasena väitsid huvitatud isikud, et nende kaitseõigusi on tõsiselt kahjustatud, sest aeg märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta oli liiga lühike ning selle puhul ei võetud arvesse käsiloleva uurimise eripära.

                     (74)

                     Seoses tähtaja komisjon kordas, et ta oli järginud seaduslikku tähtaega vastavalt alusmääruse artikli 30 lõikele 5, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 65. Ta lisas, et huvitatud isikutele olid lõplikud järeldused teatavaks tehtud 2018. aasta juulis avaldatud teabedokumendi kaudu, milles juba esitati peamised kaalutlused ja järeldused kõigi subsiidiumide kohta, välja arvatud ülemäärase hinnaalandamise kohta loodusliku kautšuki ja elektrienergia puhul, mida tarniti tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Selles etapis anti huvitatud isikutele märkuste esitamiseks aega 25 päeva. Kuna enamik küsimusi olid seega teada kõigile huvitatud isikutele, esitasid huvitatud isikud pärast lõplike järelduste avalikustamist suurel arvul märkusi, mahuga 8–63 lehekülge.

                     (75)

                     Seoses kahju küsimustega käesolevas uurimises märkis komisjon, et huvitatud isikutele tehti ka paralleelses dumpinguvastases uurimises teatavaks lõplikud järeldused ja esitati lisadokument lõplike järelduste juurde. Käesolevas uurimises käsitleti nende kahe lõplike järelduste avalikustamise järel esitatud märkusi. Seetõttu leidis komisjon, et avalik toimik ja lõplikud järeldused juba sisaldasid piisavalt teavet, mis võimaldas kõigil huvitatud isikutel oma kaitseõigusi täielikult kasutada lõplike järelduste avalikustamise dokumendis sätestatud tähtaja jooksul. Neil põhjustel leidis komisjon, et kõigi huvitatud isikute kaitseõigusi järgiti menetluse käigus täielikult.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (76)

                     Vaatlusalune toode on HRVst pärit teatav uus või protekteeritud kummist õhkrehv, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121 ning mis kuulub CN-koodide 4011 20 90 ja ex 4012 12 00 (TARICi kood 4012120010) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

                     (77)

                     Vaatlusalune toode hõlmab nii uusi kui ka protekteeritud busside või veoautode õhkrehve, millel on samad peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused.

                     (78)

                     Vaatlusaluse toote mõlemad liigid on valmistatud samast sisendist (isegi kui kasutatud tehnoloogia võib erineda) ja neil on sarnane struktuur. Tooraine ja struktuuri erinevused tagavad erinevad kasutusnäitajad.

               2.1.1.   Tootmismeetod

         2.1.1.1.   Uued rehvid

                     (79)

                     Uute veoauto- ja bussirehvide tootmisprotsess hõlmab järgmist: 1) kummisegu koostamine ja segamine; 2) rehvide komponentide ettevalmistamine; 3) (keskkonnasõbralikku) rehvide tootmine; 4) kõvastamine (vulkaniseerimine); ja 5) lõplik kontroll. Kõik veoauto- ja bussirehvid on valmistatud samadest peamistest toorainetest, nimelt looduslikust kautšukist, sünteetilisest kautšukist, terasest, tahmast, muudest kemikaalidest ja õlidest, samuti kangast, ning neil on samad koostisosad, nagu turvisevöö, külgkate, sisemine rehvimantel, randitraadid, terasvööd, mantlikoort, isegi kui selle toote eri tootjate vahel on teatavaid erinevusi.

                     (80)

                     Uute veoauto- ja bussirehvide tootmisprotsessi puhul leiti, et see hõlmab samuti erinevaid tehnoloogiaid, mis samas ei mõjuta üldiseid asendatavusega seotud järeldusi.

               2.1.1.2.   Protekteeritud rehvid

                     (81)

                     Protekteerimine on põhimõtteliselt ümbertöötlemisprotsess, mille käigus uuendatakse kasutatud rehve vanal rehvimantlil turvise asendamise teel. Rehvimantlid on protekteerimisprotsessi põhielemendid ning protekteerimise oluline osa on protekteerimiseks sobivate rehvimantlite valimine ja soetamine. Rehvimantlid on seega tootmisprotsessi peamine sisend ja need moodustavad oma kvaliteedist sõltuvalt kas tegeliku pooltoote või jäätmed.

                     (82)

                     See protsess võib taas hõlmata eri tehnoloogiaid, mis ei avalda mõju asendatavust käsitlevatele komisjoni järeldustele.

               2.1.2.   Rehvide kasutamisalad ja liigid

                     (83)

                     Veoauto- ja bussirehve toodetakse väga mitut liiki ja mitmes suuruses ning neid kasutatakse väga erinevatel tarbesõidukitel alates kohalikest kaubaautodest ning linna- või linnalähibussidest kuni pikamaaveokite ja -bussideni sõltuvalt nende suurusest ja koormusindeksi näitajatest. Neid ei saa kasutada sõiduautodel ega teistel väikestel tarbesõidukitel ega täielikult väljaspool teid kasutatavatel sõidukitel nagu põllumajandustraktorid.

                     (84)

                     Müüakse kahte tüüpi ja nelja kategooriasse kuuluvaid veoauto- või bussirehve. Lohviga rehvitüüp on traditsioonilisem valik; sellel on lohv, millel on oma ventiil, mis asub rehvi sees. Lohvita rehvis moodustavad rehv ja rattavelg õhukindla tihendi ning ventiil on paigaldatud otse veljele. Valdav enamik veoauto- või bussirehve, mida liidus müüakse, on lohvita rehvid. Veoauto- või bussirehvide neli kategooriat on: juhttelje-, veotelje-, haagise- ja kõigil telgedel kasutatavad rehvid. Juhttelje rehvid on mõeldud kasutamiseks esiteljel, et abistada juhtimisel, aga neid võib olenevalt sõiduki kasutusalast kasutada veoautode või busside kõikidel telgedel. Veotelje rehvid on mõeldud jõuülekandesüsteemi juurde ning tagavad parema haardumise. Haagise rehvid on mõeldud paigaldamiseks haagistele ning kõigile telgedele paigaldatavaid rehve võib kasutada sõiduki mis tahes teljel olenevalt sõiduki kasutusalast.

                     (85)

                     Uute või protekteeritud rehvide suhtes kehtivad liidu turul samad ohutusnõuded, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (20).

               2.2.   Liidu rehvituru kolme segmenti jaotamine

                     (86)

                     Komisjoni kogutud ja saadud teave viitab sellele, et liidu bussi- ja veoautorehvide turg on jagatud kolme segmenti. Ehkki segmentide vahel puuduvad selged eraldusjooned, valitseb huvitatud isikute seisukohtade ja komisjoni järelduste alusel üldine kokkulepe järgmiste kategooriate suhtes.

                     (87)

                     1. segmendi rehvid hõlmavad kõrgema hinnaklassi uusi rehve, mis on põhitootjate juhtiva kaubamärgiga. Kaubamärgi tuntus on sellesse segmenti kuuluvate rehvide puhul põhitegur ning õigustab oluliselt kõrgemaid hindasid eeldatavate paremate omaduste eest, samuti eriti suuri turundusinvesteeringuid. Sellesse segmenti kuuluvad eelkõige veoauto- või bussitootjate originaalvarustuse rehvid. 1. segmendi rehvide kvaliteet tagab rehvide ulatusliku protekteeritavuse ning need rehvid on mõeldud korduvalt kasutamiseks, mis suurendab veelgi originaaltoote märkimisväärselt suuremat läbisõitu (tavakasutuse korral kuni kolm protekteerimist). 1. segmendi rehvid on samuti seotud suurema ohutuse tasemega ning nendega kaasneb sageli heal tasemel müügijärgne teenindus.

                     (88)

                     2. segmendi rehvid hõlmavad enamikku muu kui kõrgema hinnaklassi nii uusi kui ka protekteeritud rehve, mille hinnad on ligikaudu 65–80 % 1. segmendi rehvide hinnast. Sellesse segmenti võivad kuuluda haagiste tootjate originaalvarustuse rehvid. Ka selles segmendis on kaubamärgi tuntus oluline ning kaubamärgid on tavaliselt hästi teada ostjate jaoks, kes suudavad tuvastada ka rehvitootjaid. Need on üldiselt vähemalt üks kord protekteeritavad ning ehkki nende läbisõidunäitajad on piiratumad kui 1. segmendi rehvide puhul, on need siiski head.

                     (89)

                     3. segmendi rehvid hõlmavad nii uusi kui ka protekteeritud rehve, millel on väiksemad läbisõidunäitajad ja väga piiratud protekteeritavus, kui üldse. Nende hind on tavaliselt vähem kui 65 % 1. segmendi rehvide hinnast ja läbisõidunäitajatest. Selles segmendis on kaubamärgi tuntus peaaegu olematu ning hind on kliendi ostuotsuse puhul määrav tegur. Tavaliselt ei pakuta neile müügijärgset teenindust.

                     (90)

                     Protekteeritud rehvid võib liigitada 2. või 3. segmenti. Ehkki mõned Hiina rehvid on protekteeritavad, toimub Hiinas protekteerimist väga väikeses mahus. Samas on protekteerimine üsna laialt levinud liidus ja teistel turgudel, näiteks Brasiilias. Liidus seisneb protekteerimistegevus järgmises:

                                 —

                                 integreeritud protekteerijad tegutsevad uute rehvide tootja nime või kaubamärgi all või volituse alusel. Neid käsitatakse uusi rehve müüvate kaubamärkide jätkuna. See vastab 2. segmendi rehvidele;

                                 —

                                 sõltumatud protekteerijad, kes tavaliselt hõlmavad oluliselt väiksemaid geograafilisi turge ja mahtu. Nad müüvad rehve oma nime või kaubamärgi all ning tuginevad oma oskusteabele. Enamik neist on VKEd (vähemalt 380 äriühingut liidus). See vastab 3. segmendi rehvidele.

                     (91)

                     Komisjon avaldas kaebuse esitaja antud teabele tuginedes uute ja protekteeritud rehvide kaubamärgipõhise kaardistuse ning see tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks 27. oktoobril 2017.

               2.3.   Liidu rehvituru segmenteerimisega seotud nõuded

                     (92)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 86, aktsepteerisid huvitatud isikud põhimõtteliselt turu jaotamist kolme segmenti.

                     (93)

                     Huvitatud isikud kinnitasid üldiselt rehvide kaubamärkide turukaardistuse, nagu on sätestatud 27. oktoobri 2017. aasta dokumendi märkuses, kui välja arvata järgmised huvitatud isikute nõuded teatavate kaubamärkide teistesse segmentidesse ümberliigitamiseks. Täpsemalt käsitles China National Tire kontsern oma Aeoluse kaubamärki 3. segmenti kuuluvana (2. segmendi asemel); kaks importijat, kes impordivad kaubamärki Double Coin, väitsid, et nad tuleks liigitada 2. segmenti (3. segmendi asemel); Hankooki kontsern leidis, et tema kaubamärk Aurora kuulub 2. segmenti (3. segmendi asemel); Giti kontsern märkis oma küsimustiku vastuses, et tema kaubamärgid Primewell ja GT Radial kuuluvad 2. segmenti (3. segmendi asemel), ning sõltumatu importija väitis, et kaubamärk Sailun tuleks liigitada 2. segmenti (3. segmendi asemel).

                     (94)

                     Komisjon vaatas nõuded üle, tuginedes huvitatud isikute esitatud tõenditele ning uurimise ajal ex officio kogutud teabele. Kooskõlas põhjenduses 81 tuvastatud omadustega analüüsis ta seda, kui suures ulatuses on konkreetsete kaubamärkide rehvid 1) protekteeritavad; 2) kasutusel busside ja veoautode originaalvarustusena ning 3) turustatud teatavas segmendis vastavalt iga äriühingu enda hinnangule.

                     (95)

                     Hankooki kontserni puhul oli komisjon nõus liigitama kaubamärgi Aurora 2. segmenti, nagu taotletud. Samas leidis ta ka seda, et Hankooki kaubamärk tuleks liigitada 1. segmenti. Kontserni Hankooki kaubamärgi puhul on õiguslik tagatis, et tema rehve saab protekteerida vähemalt ühe korra. Peale selle tegutseb kontsern originaalvarustuse tarnijana sellistele Euroopa äriühingutele nagu Scania, MAN ja Mercedes-Benz. Hankooki kontserni veebisaidil turustatakse Hankooki kaubamärki kõrgema hinnaklassi kaubamärgina ning kontrollimise ajal seotud importijalt saadud sisedokument näitas, et kaubamärk on liikunud 1. segmenti.

                     (96)

                     Giti kontserni puhul oli komisjon nõus liigitama kaubamärgid Primewell ja GT Radial 2. segmenti, nagu taotletud. Komisjon leidis ka seda, et Giti rehvid on protekteeritavad. Samas ei hõlma Giti kontserni originaalvarustusalane tegevus veoautosid ja busse, vaid on seotud sõiduautode rehvidega. Lisaks käsitleb Giti kontsern oma kaubamärke 2. segmenti kuuluvana. Seepärast liigitati selle kontserni kaubamärgid 2. segmenti.

                     (97)

                     China National Tire kontserni puhul aktsepteeris komisjon esialgu Aeoluse kaubamärgi liigitamist 3. segmenti, nagu äriühing soovis, tuginedes väidetele, et selle kontserni rehvid ei ole üldiselt protekteeritavad ja neid ei müüda originaalvarustuse turul.

                     (98)

                     Importijad, kes esitasid väiteid kaubamärkide Double Coin ja Sailun kohta, ei olnud valimisse kaasatud äriühingud, seega ei saanud komisjon nende väiteid selles etapis kontrollida. Kuna nad ei kuulunud valimisse, ei mõjuta nende liigitamine 2. või 3. segmenti uurimise tulemust. Seega vaidlustamata tõendeid, mille importijad esitasid oma klientide kogemuste kohta nende kaubamärkide rehvidega, ei võtnud komisjon selles etapis nende väidete suhtes seisukohta.

                     (99)

                     Mitu huvitatud isikut väitis, et segmentide kaardistamine kaubamärkide järgi on kohaldatav üksnes liidus ning teistel turgudel võib segmentide kaardistamine olla väga erinev. Eelkõige ei saa liidu rehvide kaardistamist üle kanda Hiina turule. Komisjon rõhutas, et sellel uurimisel kasutati kaubamärgi järgi kaardistamist eesmärgiga analüüsida olukorda liidu turul ning sellel ei ole õiguslikku tähtsust teiste turgude jaoks.

               2.3.1.   Taotlused toote tootevalikust välja jätmiseks

                     (100)

                     CRIA ja CCCMC, samuti China National Tire kontsern väitsid, et kas uued rehvid või protekteeritud rehvid tuleks asjaomase toote määratlusest välja jätta, sest:

                                 —

                                 uutel ja protekteeritud rehvidel on erinevad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused;

                                 —

                                 protekteeritud rehvidel on lühem kasutusiga kui uutel rehvidel;

                                 —

                                 uutel ja protekteeritud rehvidel on erinevad kasutusalad, müügikanalid ja rakendused ning tarbijad tajuvad neid erinevalt. Eelkõige ei kasutata protekteeritud rehve originaalvarustuse turul ning neid ei paigaldata tavaliselt juhtteljele ega ohtlikke kaupu vedavatele veoautodele;

                                 —

                                 uutel ja protekteeritud rehvidel on erinevad CN-koodid.

                     (101)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama väidet Pirelli.

                     (102)

                     Need isikud märkisid ka seda, et komisjon ja Euroopa Kohus on teinud mitmes konkurentsiasjas järelduse, et uued ja protekteeritud rehvid moodustavad kaks erinevat asjaomast turgu, mis puutub hinda, tarnestruktuuri, nõudluse struktuuri, tarnekanalitesse ja asendatavusse (21). CRIA ja CCCMC juhtisid tähelepanu ka sellele, et teised dumpinguvastased uurimisasutused käsitlesid uusi ja protekteeritud rehve eraldi (22). Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama väidet Hämmerling.

                     (103)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et komisjon eksis asjakohasuse tegureid käsitlevas hinnangus, kuna ta ei vaadelnud uusi ja protekteeritud rehve eraldi.

                     (104)

                     Giti kontsern väitis, et protekteeritavad või korduvalt kasutatavad rehvid tuleks asjaomase toote määratlusest välja jätta, sest protekteeritavad rehvid on keerulisemad kui mitteprotekteeritavad rehvid ning neil on konkreetsed tehnilised omadused.

                     (105)

                     Komisjon leidis, et protekteerimise käigus säilitatakse esialgsest tootmisprotsessist tulenevad rehvi peamised omadused, komponendid ja struktuur. Eelkõige ei muudeta protekteerimise etapis rehvi peamisi tehnilisi omadusi, nagu suurus, koormusindeks ja nimikiirus. Uued rehvid (protekteeritavad või mitte) ja protekteeritud rehvid on valmistatud samast toorainest, samadest komponentidest ja on sarnase struktuuriga.

                     (106)

                     Uue toodetud rehvi ja selle rehvimantlile ehitatud protekteeritud rehvi tehniliste omaduste peamine erinevus on see, et protekteeritud rehvil võib tõepoolest olla lühem kasutusiga ja protekteeritud rehvi võidakse tajuda vähem ohutu valikuna. Samas tajutakse kahe eri segmentidesse kuuluva uue rehvi puhul täpselt samu tehnilisi ning kvaliteedi ja ohutusega seotud erinevusi. Eelkõige on madalama segmendi rehvidel ka väiksem läbisõit ning need ei ole eelistatud valik sõidukite jaoks, mis peavad vastama väga rangetele ohutusstandarditele, nimelt sõidukite jaoks, millega veetakse ohtlikke kaupu.

                     (107)

                     Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et uued (protekteeritavad või mitte) ja protekteeritud rehvid on erinevate peamiste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega.

                     (108)

                     Komisjon leidis lisaks, et veoautode või busside omanikud, kes tegutsevad peamiselt isikute või kaupade pika- või lühimaavedude sektoris, kasutavad nii uusi kui ka protekteeritud rehve. Seega on uute ja protekteeritud rehvide peamine lõppkasutus sama. Komisjon leidis ka seda, et uutel ja protekteeritud rehvidel on samad neli peamist rakendusala, nimelt juhttelje-, veotelje-, haagise- ja kõigil telgedel kasutatava rehvina, ning nende suhtes kehtivad liidu turul samad ohutusnõuded, nagu on sätestatud asjakohastes õigusaktides.

                     (109)

                     Seega väide, et uutel ja protekteeritud rehvidel on erinevad rakendusalad, lükati tagasi.

                     (110)

                     Komisjon nõustus, et protekteeritud rehvid erinevad 1. segmendi uutest rehvidest sellel määral, et neid ei müüda originaalvarustuse turul. Komisjon leidis ka seda, et täpselt sama kehtib 3. segmendi rehvide ja suurel määral 2. segmendi kaubamärkide puhul, mida samuti ei müüda originaalvarustuse turul.

                     (111)

                     Seega lükkas komisjon tagasi väite, et uutel ja protekteeritud rehvidel on erinevad müügikanalid.

                     (112)

                     Mis puutub komisjoni konkurentsiotsustesse ja Euroopa Kohtu otsusesse, (23) milles leiti, et protekteeritud rehvid moodustavad eraldi tooteturu, on see tegelikult kaubanduse kaitsemeetmete uurimistel toote määratlemisel ebaoluline. Ühinemise analüüsil keskendutakse turu määratluses nõudluse ja pakkumise poole asendatavusele (24). Dumpinguvastase uurimise korral määratletakse turg asjaomase toote füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste alusel. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (113)

                     Seoses väitega, mis käsitles toote määratlust dumpinguvastastes juhtumites kolmandates riikides, märkis komisjon, et toote määratlemine kuulub kaubanduse kaitsemeetmete asjades (25) uuriva ametiasutuse ulatusliku kaalutlusõiguse alla. Seepärast viis, kuidas kolmandate riikide uurimisasutused kasutasid selles suhtes oma kaalutlusõigust, ei saa piirata komisjoni kaalutlusõiguse määra käesoleva uurimise puhul.

                     (114)

                     Samuti väideti, et asjaomane toode ei peaks kuuluma mitme CN-koodi alla. Seoses sellega tuletas komisjon esiteks meelde, et on väga tavaline, et üks asjaomane toode on hõlmatud mitme CN-koodiga. See tuleneb kombineeritud nomenklatuuri ülesehitusest. Pealegi märgiti algatamisteates selgelt, et CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil. Teiseks ei esitatud faktilisi tõendeid ning komisjon ei leidnud teavet, et asjaomane toode oleks olnud määratletud selliselt, et imporditud protekteeritud ja uute rehvide puhul poleks saanud teha kindlaks, et need on liidus toodetud protekteeritud või uute rehvide alternatiivid või konkureerivad nendega otse. Samuti ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et tootjate ja tarbijate arusaamade, turustuskanalite või muude tegurite puhul oleks eristatud üht või mitut tootekategooriat, mis oleksid vastandunud käesolevas uurimises kasutatud eristamisele uute ja protekteeritud rehvide vahel.

                     (115)

                     Lisaks väitsid huvitatud isikud, et tulenevalt turu segmenteerimisest liidus tajutakse protekteeritud rehve kehvema kvaliteediga rehvidena kui 1. segmendi uusi rehve, isegi kui need on valmistatud 1. segmendi rehvide rehvimantlil.

                     (116)

                     Komisjon aktsepteeris seda väidet, mis on kooskõlas selle uurimise jaoks koostatud segmentide kaardistusega, ning käsitles üksnes 2. ja 3. segmendi protekteeritud rehve.

               2.4.   Samasugune toode

                     (117)

                     Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 —

                                 vaatlusalune toode;

                                 —

                                 toode, mida liidu tootmisharu toodab ja liidu turul müüb.

                     (118)

                     Komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.   SUBSIDEERIMINE

         3.1.   Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

                     (119)

                     Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid mitme subsiidiumi või subsiidiumikava puhul asjakohased. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada rehvitööstust, järgmistel põhjustel.

                     (120)

                     HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas (edaspidi: „13. viisaastakukava“), mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020, esitatakse HRV valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. Selles rõhutatakse tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. Vastavalt selle 5. peatükile on üks peamisi arengusuundi traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamise edendamine, nagu see oli ka 12. viisaastakukavas. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat Hiina RVs tehnoloogia kaasajastamise edendamise teel. Selle kohta öeldakse 13. viisaastakukavas, et ettevõtteid toetatakse, et „tagada põhjalik edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogiad, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“. 7. tekstikastis viidatakse selles kontekstis konkreetselt projektidele, mis on seotud tootmisahela lõpuosa naftakeemiatoodetega (mis hõlmavad rehve). Keskkonnakaitse teemat on veelgi edasi arendatud 44. peatükis. Selle kohaselt viiakse peamistes tootmisharudes ellu puhta tootmise „renoveerimine“ ning 16. tekstikastis viidatakse konkreetselt naftakeemiatööstusele.

                     (121)

                     Üksikasjalikumal tasandil avaldas Hiina valitsus ka keemia- ja naftakeemiatööstuse arengu 13. viisaastakukava (edaspidi „naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava“), mis hõlmab rehvitööstust ja põhineb 13. viisaastakukaval. Selle kava sissejuhatuses märgitakse, et naftakeemia- ja keemiatööstus on Hiina majanduse jaoks oluline tööstusharu. Selles täpsustatakse 13. viisaastakukavas mainitud tehnoloogilise innovatsiooni, struktuurilise kohandamise ja rohelise arengu põhimõtteid, seotakse need naftakeemiatööstuse konkreetsemate prioriteetidega (vt III peatükk – Põhiülesanded) ning luuakse seos erinevate maksu- ja finantstoetusega (vt IV peatükk – Kaitsemeetmed: 4. jagu – Poliitilise toetuse tugevdamine).

                     (122)

                     Peale selle on Hiina valitsus naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava rakendamiseks andnud välja konkreetse kava rehvitööstuse kohta, s.o rehvitööstuse aluspõhimõtted (26). Nendes aluspõhimõtetes rõhutatakse, et Hiina valitsuse peamine prioriteet on rehvitööstuse struktuurne kohandamine, tehnoloogiline reform ja heitkoguste vähendamine. Artiklis 6 märgitakse, et soodustatakse suure vastupidavusega radiaalrehvide ja lohvita TBR-rehvide arendamist. Lisaks märgitakse rehvitööstuse aluspõhimõtete preambulis: „Kõik asjaomased ministeeriumid lähtuvad investeeringute juhtimise, maa pakkumise, keskkonnaalase hindamise, energiasäästu hindamise, ohutusega seotud lubade, krediidi rahastamise ja elektrivarustuse eri aspektide puhul, kui on tegemist rehvitööstuse selliste projektidega nagu tootmisrajatiste ehitamine ja tehnoloogia areng, käesolevatest aluspõhimõtetest“.

                     (123)

                     Lisaks kehtestatakse selles dokumendis turule sisenemise tingimused, sest turule võivad siseneda üksnes ettevõtted, mis ületavad teatava tootmisvõimsuse ja vastavad keskkonnanõuetele (27).

                     (124)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist rõhutas Hiina valitsus taas oma peamist seisukohta Hiina viisaastakukavade kohta, väites, et need ei ole kohustuslikud ning neid tuleks vaadelda lihtsalt nii-öelda suunavate dokumentidena. Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. 13. viisaastakukava 17. peatükis on tõepoolest märgitud: „Riiklikul arengustrateegial ja -kaval on juhtiv ja piirav roll“ (28). Peale selle reguleeritakse naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava IV peatükis kava elluviimist ning märgitakse, et ettevõtted peaksid: „täitma kava peamised ülesanded, viima ellu iseregulatsiooni ja andma aegsasti tagasisidet kava täitmisel esinevate probleemide kohta“ (29). Lisaks on rehvitööstuse aluspõhimõtete sissejuhatuses märgitud, et seda „rakendavad vastavalt kõik asjakohased üksused“. Seega ei esitata nendes kavades üksnes üldisi julgustavaid märkuseid, vaid nende keelekasutus viitab nende siduvale laadile.

                     (125)

                     Ka järgmistes dokumentides on rehvitööstus määratletud kui strateegiline, prioriteetne ja/või soodustatud tootmisharu:

                                 —

                                 riiginõukogu otsus nr 40 „Ajutiste meetmete kehtestamise ja rakendamise kohta struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (edaspidi „otsus nr 40“). Otsuses öeldakse, et suuniskataloog struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses, mis on otsuse nr 40 rakendusmeede, on tähtis alus investeerimissuundade juhtimisel. Ühtlasi suunatakse selles Hiina valitsust haldama investeerimisprojekte ning kujundama ja jõustama riigi rahandus-, maksu-, laenu-, maa-, impordi- ja ekspordipoliitikat (30). Rehvitööstus ja täpsemalt teatavate rehvide, nagu „suure vastupidavusega radiaalrehvide (sealhulgas lohvita veokirehvide […])“ tootmine on suuniskataloogi VIII peatükis (31) märgitud kui soodustatud kategooria. Mis puutub selle õiguslikku laadi, siis märkis komisjon, et otsus nr 40 on Hiina RV kõrgeima haldusorgani, riiginõukogu korraldus. Selles mõttes on otsus teistele avaliku sektori asutustele ja majandustegevuses osalejatele kohustuslik (32).

                                 —

                                 Peatükkide III.1, III.5 ja VIII kohaselt toetab keskmise tähtajaga ja pikaajaline teaduse ja tehnoloogia riiklik arengukava (2006–2020) põhivaldkondade ja prioriteetsete teemade arengut ning soodustab finants- ja maksutoetuste andmist neile valdkondadele ja prioriteetidele. Selle dokumendi peatükkides III.1 ja III.5 nimetatakse selgelt (nafta)keemiatööstust seoses prioriteetsete teemadega nr 1 „Tööstuslik energiatõhusus“ ja nr 31 „Peamised toorained“. Peatükis VIII soovitatakse anda rahalist ja maksutoetust nendele prioriteetsetele valdkondadele.

                                 —

                                 Hiina valitsuse kataloogis, mis hõlmab Hiina uusi ja kõrgtehnoloogilisi eksporditooteid, (33) loetletakse „uued radiaalõhkrehvid, mida kasutatakse bussidel või veoautodel (valmistatud kummist, ristlõike laiusega ≥ 24 tolli)“ kui ekspordiks soovitatavad tooted.

                                 —

                                 Kohalikul tasandil on Shandongi provints suurima rehvitootmistööstusega provints Hiinas ning on samuti kehtestanud rehvitööstuse edendamise kavasid. Näiteks 2014. aasta oktoobris kehtestas Shandongi provintsi valitsus Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskava, (34) milles muu hulgas seatakse veoautode ja busside radiaalrehvide tootmiseesmärgid ehk 91 miljonit ühikut 2017. aastaks ja 120 miljonit ühikut 2020. aastaks ning nähakse ette toetus peamistele veoauto- ja bussirehvide ettevõtetele.

                     (126)

                     Kokkuvõttes peetakse rehvitööstust seega peamiseks ja strateegiliseks tööstusharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk.

               3.2.   Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

         3.2.1.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude, piisavast väiksema tasu eest sisendi pakkumise ja ekspordikrediidikindlustuse suhtes

                     (127)

                     Haldusliku lihtsustamise huvides palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustikud neljale konkreetsele kaebuses nimetatud riigi omanduses olevale pangale ja Sinosurele, samuti teistele finantsasutustele, mis andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele või valimisse kuuluvate äriühingute ostjatele laene või ekspordikrediiti. Samamoodi palus komisjon Hiina valitsusel edastada eriküsimustikud neile loodusliku kautšuki, sünteetilise kautšuki, tahma ja nailonkoorti tootjatele, kes kaebuse kohaselt tarnisid valimisse kuuluvatele äriühingutele sisendit piisavast väiksema tasu eest, samuti muudele kõnealuste toorainete tootjatele ja turustajatele, kes olid valimisse kuuluvatele äriühingutele sisendit tarninud.

                     (128)

                     Hiina valitsus ei vastanud esialgu komisjoni taotlusele. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi ja sisendi tarnijaid, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta. Pärast puudustele viitavat kirja võttis Hiina valitsus tõepoolest ülalnimetatud finantsasutuste ja tarnijatega ühendust. Kuid üksnes kolm riigi omanduses olevat panka, keda kaebuse esitaja oli konkreetselt nimetanud, ja Sinosure vastasid küsimustikule.

               3.2.1.1.   Sooduslaenud

                     (129)

                     Hiina valitsuse väitel puuduvad tal volitused nõuda teavet riigi omanduses olevatelt pankadelt, kes ei vastanud küsimustikule, sest need tegutsevad Hiina valitsusest sõltumatult.

                     (130)

                     Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Seejuures Hiina Rahvavabariigi seaduse kohaselt, mis käsitleb ettevõtete riigile kuuluvaid varasid, (35) täidavad riigi investeeringutega ettevõtetes kapitaliosalust omavate isikute ülesandeid riigi eest riigivarade järelevalve- ja haldusametid, mille on asutanud riiginõukogu riigivarade järelevalve- ja halduskomisjon ning kohalikud omavalitsused. Sellistel ametitel on seega õigus saada varadelt tulu, osaleda oluliste otsuste tegemisel ja valida riigi investeeringutega ettevõtete juhtkonna liikmeid. Peale selle aktsepteerivad riigile kuuluvate varade seaduse artikli 17 kohaselt riigi investeeringutega ettevõtted seda, et neid haldavad ja nende üle teevad järelevalvet valitsus ja valitsuse asjaomased ministeeriumid ja ametid, samuti riiklikku järelevalvet ning nad vastutavad kapitaliosalust omavate isikute ees.

                     (131)

                     Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi omanduses olevad, sest need kõik kuuluvad Hiina pangandusjärelevalveameti pädevusse. Näiteks kooskõlas pangandusjärelevalve seaduse (36) artiklitega 33 ja 36 on Hiina panganduse reguleerimise komisjon (CBRC) volitatud nõudma kõikidelt HRVs asutatud finantsasutustelt teavet, näiteks finantsaruandeid, statistilisi aruandeid ning äritegevust ja juhtimist käsitlevat teavet. CBRC saab lasta finantsasutustel ka üldsusele teavet avaldada.

                     (132)

                     Pealegi, ehkki nad andsid mõningaid üldiseid selgitusi oma laenude heakskiitmise ja riskijuhtimise süsteemide toimimise kohta, ei andnud ükski koostööd teinud riigi omanduses olev pank täpsemat teavet valimisse kaasatud äriühingutele antud laenude kohta, väites, et nad peavad järgima valimisse kaasatud äriühinguid puudutava teabe konfidentsiaalsust reguleerivaid kohustuslikke ja seadusandlikke nõudeid ning lepingulisi sätteid.

                     (133)

                     Seetõttu palus komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidel anda luba juurdepääsuks äriühingute kohta käivale teabele, mis on olemas kõigil, nii riigi- kui ka eraomandis pankadel, kellelt äriühingud on laene saanud. Ehkki valimisse kuuluvad äriühingud andsid oma nõusoleku tagada juurdepääs neid käsitlevatele pangaandmetele, keeldusid pangad nõutud üksikasjalikku teavet andmast.

                     (134)

                     Lõpuks sai komisjon teavet üksnes organisatsioonilise struktuuri ja omanike kohta kolmelt põhjenduses 48 nimetatud riigi omanduses olevalt pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, mis olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Peale selle ei andnud ükski neist finantsasutustest täpsemat teavet valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele antud laenude riskihindamise kohta.

                     (135)

                     Kuna komisjonil ei olnud teavet seoses enamiku riigi omanduses olevate pankadega, mis andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, ega mingit äriühingupõhist teavet koostööd tegevate pankade antud laenude kohta, leidis ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

                     (136)

                     Seega teatas komisjon HRV valitsusele, et tal tuleb kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

                     (137)

                     Vastuses komisjoni kirjale ning samuti teabedokumendi kohta saadetud märkustes esitas Hiina valitsus vastuväite alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisele sooduslaenude puhul. Hiina valitsus kordas, et tal ei ole volitusi pankade üle. Hiina valitsus märkis ka seda, et ta oli teinud koostööd oma parimate võimete kohaselt, et komisjon oli tekitanud talle ebamõistliku lisakoormuse ning et puuduv teave ei olnud alusmääruse artikli 28 tähenduses „vajalik“, sest see oli küsimustike vastuste kaudu juba kättesaadav.

                     (138)

                     Põhjendustes 130 ja 131 selgitatud põhjustel jäi komisjon oma seisukoha juurde, et Hiina valitsusel on volitused küsida pankadelt teavet. Ta kinnitas, et Hiina valitsus on edastanud asjaomased küsimustikud pankadele ning saanud kolmelt riigi omanduses olevalt pangalt vastused. Ta kasutas sel viisil esitatud teavet ning täiendas seda kättesaadavate faktidega üksnes puuduvate osade puhul.

                     (139)

                     Puuduv teave on seotud peamiselt kahe aspektiga: esiteks teave koostööst keeldunud pankade omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta. Komisjon vajas seda teavet, et teha kindlaks, kas need pangad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks äriühingupõhine teave koostööd tegevatelt pankadelt, nt pangasisene laenude heakskiitmise protsess ja pankade krediidikõlblikkuse hindamine valimisse kuuluvatele äriühingutele antud laenude puhul oli vajalik alusmääruse artikli 28 tähenduses, et teha kindlaks, kas valimisse kuuluvatele äriühingutele anti soodusintressimääraga laene. Peale selle saavad selliseid sisedokumente esitada üksnes pangad ja seega ei saanud valimisse kuuluvad äriühingud küsimustikele antud vastuste kaudu neid esitada.

                     (140)

                     Viimasena ei leidnud komisjon, et ta on tekitanud Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. Komisjon piirdus algusest saadik oma uurimisel nende finantsasutustega, mis olid andnud laene valimisse kuuluvatele äriühingutele. Komisjon ei tekitanud Hiina valitsusele koormust ka nende finantsasutuste tuvastamisega, sest loetelu pankade nimede ja aadressidega, samuti küsimustike edastamise taotlus esitati Hiina valitsusele kohe uurimise alguses ehk 2017. aasta detsembris. See jättis Hiina valitsusele väga palju aega komisjoni taotlusele vastamiseks. Samas saatis Hiina valitsus komisjoni küsimustikud pankadele tegelikult alles 28. märtsil 2018, kehtestades pankadele vastamise tähtajaks kolm tööpäeva. Seda viivitust ei saa seostada komisjoniga. Seega leidis komisjon, et ta on andnud endast parima, et hõlbustada Hiina valitsuselt palutud ülesannete täitmist.

                     (141)

                     Komisjon jäi seega kindlaks väitele, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele.

               3.2.1.2.   Ekspordikrediidikindlustus

                     (142)

                     Sinosure vastas osaliselt eriküsimustikule, mis puudutas valimisse kaasatud äriühingutele antud ekspordikrediidikindlustust. Samas ei esitanud Sinosure täiendavaid dokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma aastaaruannet või põhikirja, väites, et see on konfidentsiaalne teave.

                     (143)

                     Sinosure ei esitanud ka konkreetset teavet rehvitööstusele antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega.

                     (144)

                     Selle teabe puudumisel leidis komisjon, et talle oli jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta.

                     (145)

                     Komisjon on arvamusel, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) nõutud teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. See on nii ka Sinosure puhul, mis kuulub täies ulatuses riigile. Seega teatas komisjon HRV valitsusele, et tal tuleb kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

                     (146)

                     Vastuses komisjoni kirjale ning märkustes teabedokumendi ja lõplike järelduste avalikustamise kohta esitas Hiina valitsus alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisele ekspordikrediidikindlustuse suhtes vastuväite, osutades asjaolule, et Sinosure oli esitanud küsimustiku vastuse ja vastanud komisjoni küsimustele kohapealse kontrolli ajal.

                     (147)

                     Sinosure esitas tõepoolest küsimustiku vastuse ja Sinosure esindajad viibisid Hiina valitsuse ruumides toimunud kontrollimise juures. Samas nagu märgitud põhjendustes 142 ja 143, oli esitatud teave ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, see tähendab seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kuuluvatele äriühingutele määratud kindlustusmaksed vastavad turuolukorrale.

                     (148)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi ekspordikrediidikindlustuse kohta.

               3.2.1.3.   Sisendi tarnimine piisavast väiksema tasu eest

                     (149)

                     Ükski loodusliku kautšuki, sünteetilise kautšuki, tahma ja nailonkoorti tootjatest, kes olid tarninud sisendit valimisse kaasatud äriühingutele, ei vastanud Hiina valitsuse edastatud konkreetsetele küsimustikele.

                     (150)

                     Hiina valitsuse väitel puuduvad tal volitused nõuda teavet riigi omanduses olevatelt tarnijatelt, kes ei vastanud küsimustikule, sest need tegutsevad Hiina valitsusest sõltumatult. Komisjon ei ole selle seisukohaga nõus. Komisjon on arvamusel, et riigi omanduses olevatelt üksustelt (olgu need kas äriühingud või avalik-õiguslikud või finantsasutused) nõutud teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik.

                     (151)

                     Lisaks keeldus Hiina valitsus andmast ülevaadet uurimisaluse sisendi Hiina tootjate nimede ja omanike struktuuri kohta, väites, et see on konfidentsiaalne teave.

                     (152)

                     Kuna komisjonil ei olnud teavet riigi omanduses olevate tootjate üldjuhtimise kohta, kes tarnisid sisendit valimisse kaasatud äriühingutele, ega äriühingupõhist teavet sisendi tarnijate poolt valimisse kuuluvatele äriühingutele tarnitud sisendi hinnakujunduse kohta, leidis ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

                     (153)

                     Seega teatas komisjon HRV valitsusele, et tal tuleb kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida piisavast väiksema tasu eest sisendi tarnimise kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

                     (154)

                     Vastuses komisjoni kirjale ja teabedokumendi märkustes esitas Hiina valitsus vastuväite alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisele seoses sisendi tarnimisega piisavast väiksema tasu eest samadel põhjustel nagu märgitud põhjenduses 137. Mis puutub sellesse, et Hiina valitsusel ei ole volitusi taotleda tootjatelt teavet, samuti Hiina valitsusele kehtestatud ebamõistliku koormuse olemasolusse, siis jäi komisjon põhjendustes 138 ja 140 esitatud argumentide juurde, mis kehtivad ka valimisse kuuluvatele äriühingutele sisendi tarnijate suhtes.

                     (155)

                     Puuduv teave on seotud peamiselt kahe aspektiga: esiteks teave koostööst keeldunud tootjate omandiõiguse ja juhtimisstruktuuri kohta. Ilma selle teabeta ei saanud komisjon teha kindlaks, kas need tootjad on avalik-õiguslikud asutused või mitte. Teiseks äriühingupõhine teave koostööst keeldunud tootjatelt, näiteks teave, mis käsitleb valimisse kaasatud äriühingutele tarnitud sisendite hinnakujundust. See teave on vajalik alusmääruse artikli 28 tähenduses, et teha kindlaks, kas valimisse kaasatud äriühingutele on tarnitud sisendit piisavast väiksema tasu eest. Sellist teavet said esitada üksnes tootjad ja seega ei saanud seda anda valimisse kuuluvate äriühingute küsimustikele antud vastuste kaudu.

                     (156)

                     Komisjon jäi seega oma seisukoha juurde, et ta pidi tuginema ka kättesaadavatele faktidele, et teha oma järeldused naturaalse kautšuki, sünteetilise kautšuki, tahma ja nailonkoorti piisavast väiksema tasu eest tarnimise kohta kooskõlas artikli 28 lõikega 1.

               3.2.2.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ühe eksportiva tootja suhtes seoses ekspordikrediidikindlustusega

                     (157)

                     Xingyuani kontsern teatas oma küsimustiku vastuses, et tal ei olnud uurimisperioodil ekspordikrediidikindlustuse lepingut. Samas leidis komisjon pärast kontrollkäiku, et äriühing oli saanud toetusi 2016. aasta eest tasutud ekspordikrediidikindlustuse kindlustusmaksete tagasimaksete vormis, mis hõlmab seega uurimisperioodi. Esitatud dokumentides ei selgitata, kas need tagasimaksed hõlmavad kogu kindlustusmakset või üksnes osa kindlustusmaksest, mille äriühing on oma ekspordikindlustuse eest tasunud.

                     (158)

                     Selles olukorras leidis komisjon, et ta oli saanud vale- või eksitavat teavet.

                     (159)

                     Seetõttu teavitas komisjon äriühingut, et ta toetub oma järelduste tegemisel osaliselt kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 (st ulatuses, milles teave oli seotud ekspordikrediidikindlustusega).

                     (160)

                     Vastuses komisjoni kirjale vaidlustas äriühing alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamise ekspordikrediidikindlustuse suhtes. Ta väitis, et kuna ta ei eksportinud otse, ei olnud tal krediidiriske. Seepärast ei vajanud äriühing ekspordikrediidikindlustust ja ei saanud saada selliste kindlustusmaksete tagasimakseid, mida ta ei olnud tasunud.

                     (161)

                     Komisjon aktsepteeris seda, et äriühing eksportis ELi üksnes kaudselt. Samas äriühingu väide, et ta ei vajanud ekspordikrediidikindlustust ega saanud saada selliste kindlustusmaksete tagasimakseid, mida ta ei olnud tasunud, oli vastuolus toimikus leiduvate tõenditega, mis näitasid, et äriühing sai tegelikult tagasimakse. Äriühing jättis selgitamata, miks oli valitsus teinud tagasimakse kindlustusmakse eest, mida ta ei olnud väidetavalt tasutud. Komisjon märkis ka, et äriühingu ja tema ELi müüvate kauplejate vahelised õigused ja kohustused ei olnud selgelt määratletud. Tegelikult täitis äriühing uurimisperioodil ELi müüvate kauplejate nimel teatavaid ekspordiformaalsusi ning sai imporditollimaksust vabastuse eksporditud rehvides kasutatava loodusliku kautšuki eest, ehkki ta ei eksportinud neid otse.

                     (162)

                     Kuna äriühingult saadud teave ei sisaldanud uut, vastupidist teavet, tegi komisjon järelduse, et äriühing on andnud uurimisperioodil saadud ekspordikrediidikindlustuse kohta vale- ja ebatäielikku teavet. Komisjon tugines seega kättesaadavatele faktidele, et teha järeldused selle äriühingu ekspordikrediidikindlustuse kohta, ning neis järeldustes kasutati suurimat ekspordikrediidikindlustuse subsiidiumi summat, mis leiti teiste valimisse kaasatud äriühingute puhul.

               3.2.3.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ühe eksportiva tootja suhtes seoses soodusrahastamisega

                     (163)

                     Huaqin Rubber Industry kontsern ja Yanzhou Yinhe Power Plant Co. Ltd. ei esitanud täielikke andmeid oma laenulepingute kohta.

                     (164)

                     Seetõttu teavitas komisjon kõnealuseid äriühinguid, et ta toetub oma järelduste tegemisel osaliselt kättesaadavatele faktidele kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 (st ulatuses, milles teave oli seotud nende lepingutega). Vastuses komisjoni kirjale, kus kõnealuseid äriühinguid teavitati alusmääruse artikli 28 lõike 1 võimalikust kohaldamisest, esitasid nad vastuväite sellele kohaldamisele üldiselt.

                     (165)

                     Kuna aga põhjenduses 163 nimetatud laenulepingute kohta lisatõendeid ei esitatud, tugines komisjon jätkuvalt osaliselt faktidele, mis olid kättesaadavad, et teha järeldused nende laenulepingute kohta.

               3.3.   Käesolevas uurimises käsitletavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad

                     (166)

                     Kaebuses, algatamisteatises ja komisjoni küsimustikule saadud vastuses sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi Hiina valitsuse subsiidiume:

                                 i)

                                 poliitilised sooduslaenud, krediidiliinid, eksporttoodete müüjatele ja ostjatele võimaldatav krediit, muu rahastamine ja garantiid;

                                 ii)

                                 soodustingimustel ekspordikrediidikindlustus,

                                 iii)

                                 toetuskavad:

                                             —

                                             tuntud kaubamärkide kava;

                                             —

                                             eksporditoetused, näiteks preemiad arenenud või suures mahus eksportivatele ettevõtetele, kaubanduspõhise töötlemise (processing trade) preemiad, välisinvesteeringute toetused;

                                             —

                                             keskkonnakaitse toetused, nagu energiasäästliku tehnoloogia reformi erifond, puhta tootmistehnoloogia fond, keskkonnakaitse ja ressursside säilitamise stiimulid;

                                             —

                                             toetused seoses tehnilise moderniseerimise või teisenemisega, näiteks teadus- ja arendustegevuse edendamine teaduse ja tehnika toetuskavade raames, tähtsate tööstusharude kohandamise edendamine, elavdamine ja tehniline renoveerimine;

                                             —

                                             ühekordsed toetused munitsipaal-/provintsivalitsustelt;

                                 iv)

                                 otseste maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:

                                             —

                                             ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgetasemelise ja uue tehnikaga ettevõtetele;

                                             —

                                             ettevõtte tulumaksu tasaarvestused teadus- ja arendustegevuse puhul;

                                             —

                                             läänepiirkonna maksusoodustuste poliitika;

                                             —

                                             maakasutuse maksuvabastus või -vähendus;

                                             —

                                             kohalike maksude hinnaalandid;

                                 v)

                                 kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavade kaudu saamata jäänud tulu:

                                             —

                                             käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest;

                                             —

                                             imporditollimaksudest loobumised kaubanduspõhise töötlemise puhul;

                                 vi)

                                 riiklikud kaubatarned ja teenused piisavast väiksema tasu eest:

                                             —

                                             riiklikud loodusliku kautšuki tarned piisavast väiksema tasu eest;

                                             —

                                             riiklikud sünteetilise kautšuki tarned piisavast väiksema tasu eest;

                                             —

                                             riiklikud tahma tarned piisavast väiksema tasu eest;

                                             —

                                             riiklikud nailonkoorti tarned piisavast väiksema tasu eest;

                                             —

                                             riiklik elektriga varustamine piisavast väiksema tasu eest;

                                             —

                                             valitsuselt maa ja maakasutusõiguse saamine piisavast väiksema tasu eest.

               3.4.   Soodusrahastamine ja -kindlustus: laenud

                     (167)

                     Nelja valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 32 HRVs asuvat finantsasutust neile laenu andnud Neist 32 finantsasutusest 27 olid riigi omanduses olevad pangad (37). Viis ülejäänud finantsasutust kuulusid erasektorile. Ent üksnes kolm riigi omanduses olevat panka täitsid eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, mis andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene.

               3.4.1.   Riigi omanduses olevad pangad kui avaliku sektori asutused

                     (168)

                     Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad toimisid avaliku sektori asutusena alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses. Seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avaliku sektori asutus, kontrollitakse järgmisel viisil: (38)
                        „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ Kõnealusel juhul põhineb järeldus, et riigi omanduses olevatel pankadel on õigus täita valitsusasutuse funktsioone, formaalsetel kaudsetel märkidel valitsuse kontrolli kohta ja tõenditel, mis näitavad, et seda on sisuliselt tehtud.

                     (169)

                     Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti formaalsete kaudsete märkide kohta valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi osalusega pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli sooduslaenud kaasa toonud.

                     (170)

                     Analüüsi läbiviimiseks kontrollis komisjon esmalt kolme riigi omanduses oleva panga andmeid, kes olid eriküsimustiku täitnud ja kontrollimist lubanud.

               3.4.1.1.   Koostööd tegevad riigi omanduses olevad pangad

                     (171)

                     Järgmised kolm riigi omanduses olevat panka vastasid küsimustikule ja neid kontrolliti kohapeal: EXIM, ABC ja BOC.

               a)
               Hiina valitsuse omandisuhe ja formaalsed kaudsed kontrolli märgid

                     (172)

                     Küsimustiku vastuses ja kontrollkäigu ajal saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas kõigis nendes rahandusasutustes otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid.

                     (173)

                     Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist kolmes koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon need kõik „olulisteks riigi omanduses olevateks finantsasutusteks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ järgmist: „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omanduses olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“.

                     (174)

                     Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse vastavalt „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivatele ajutistele eeskirjadele“. Peamiste riigi omanduses olevate rahandusasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjade artiklitele 3–5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist omanduses olevate pankade äritegevuse üle. Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses nimetatud kolme riigi omanduses oleva pangaga.

               EXIM

                     (175)

                     EXIM on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu teatisele „Teatis, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega (riiginõukogu dekreet nr 282) ning muude seaduste ja määrustega ning ta allub riiginõukogule.

                     (176)

                     Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIM rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse.

                     (177)

                     Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIM soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud.

               ABC

                     (178)

                     ABC põhikirja artikli 137 kohaselt on Hiina valitsusel 79,62 % osalusega peamise aktsionärina õigus määrata kõik juhatuse liikmed. Sama kehtib vastavalt põhikirja artiklile 204 panga nõukogu kohta.

                     (179)

                     Lisaks määrab juhatus ABC põhikirja kohaselt panga strateegia, otsustab panga eelarve, võtab vastu investeerimisotsuseid, nimetab panga presidendi ja juhatuse sekretäri ning kehtestab ja jälgib panga riskijuhtimise süsteemi. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli ABC igapäevase äritegevuse üle.

                     (180)

                     Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused, sealhulgas ABC ja BOC, on muutnud 2017. aastal oma põhikirja, et suurendada Hinna Kommunistliku Partei kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli.

                     (181)

                     Uutes põhikirjades sätestatakse, et:

                     (182)

                     juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär;

                     (183)

                     Hiina Kommunistliku Partei ülesanne on tagada Hiina Kommunistliku Partei ja riigi poliitika ja suuniste rakendamine ja teha selle üle järelevalvet; samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel; ning

                     (184)

                     juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi.

               BOC

                     (185)

                     Äriühingu põhikirja artikli 125 kohaselt on Hiina valitsusel 64,63 % osalusega peamise aktsionärina õigus määrata nii panga tegevjuhtkonna kui ka mitte-tegevjuhtkonna liikmed, kes moodustavad juhatuse.

                     (186)

                     Lisaks otsustab BOC põhikirja kohaselt juhatus muu hulgas finantsasutuse strateegilised põhimõtted, äriplaanid ja suuremad investeerimiskavad, nimetab ametisse või vabastab ametist vanemjuhtkonna liikmed nagu president ja juhatuse sekretär, asepresident ning muud kõrgema juhtkonna liikmed. Veel otsustab juhatus aktsionäride koosoleku otsuste rakendamise ning kiidab heaks äriühingu üldjuhtimise poliitika. See mitteammendav vastutusalade loetelu kajastab riigi institutsioonilist kontrolli BOC igapäevase äritegevuse üle.

                     (187)

                     Lisaks kohaldatakse BOC suhtes põhjenduses 181 nimetatud uusi sätteid, mis käsitlevad Hiina Kommunistliku Partei rolli.

               b)
               Tõendid selle kohta, et valitsus sisuliselt kontrollis nende asutuste tegevust

                     (188)

                     Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus sisuliselt kontrollis kolme koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses nende laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega rehvitööstusele laenude andmisel. Selles osas on arvesse võetud järgmised reguleerivad dokumendid:

                                 —

                                 Hiina RV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangaseaduse“) artikkel 34;

                                 —

                                 laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15;

                                 —

                                 naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava 4. peatükk;

                                 —

                                 otsus nr 40;

                                 —

                                 rehvitööstuse aluspõhimõtete preambul;

                                 —

                                 Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CRBC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBRC korraldus nr 1, [2017]);

                                 —

                                 Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CRBC) rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBRC korraldus [2015] nr 4);

                                 —

                                 pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBRC [2013] nr 3).

                     (189)

                     Vaadates läbi need reguleerivad dokumendid, leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel.

                     (190)

                     EXIMi avaliku korra volitused kehtestatakse Hiina impordi-ekspordipanga asutamise teatises ja tema põhikirjas.

                     (191)

                     Kõigi Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“. Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma ühegi üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid.

                     (192)

                     Lisaks sätestatakse laenude üldeeskirja artiklis 15, et: „Kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse eesmärgiga edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades.“

                     (193)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kommenteeris Hiina valitsus, et komisjon on pangandusseaduse artiklit 34 vääralt tõlgendanud. Artiklit 34 ei tohiks vaadelda eraldi ning üldsätete alla kuuluv artikkel 4 on ülimuslik seaduse ülejäänud artiklite suhtes. Samas, uurimise järeldused (samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumiprogrammi käsitlevatel varasematel uurimistel) (39) ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Pigem leidis kinnitust vastupidine, nagu on kirjeldatud põhjendustes 202–206. Seetõttu leidis komisjon, et pangandusseaduse artikkel 4 ei takista kommertspankadel valitsuse tööstuspoliitikat järgimast.

                     (194)

                     Hiina valitsus palus ka eirata laenude üldeeskirja artiklit 15, sest see on kehtestatud rohkem kui 20 aastat tagasi ja sellele ei ole pikka aega tuginetud. Ent Hiina valitsus tunnistas samal ajal, et laenude üldeeskirja ei ole veel ametlikult kehtetuks tunnistatud. Komisjon leidis seega, et tema viide laenude üldeeskirjale jääb kehtima.

                     (195)

                     Riigi tööstuspoliitika on määratud keskse planeerimise kaudu, nagu kirjeldatakse punktis 3.1. Mis puudutab rehvitööstust, siis on naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava 5. peatükis sätestatud eesmärk „tugevdada sidet finants-, maksu-, kaubandus- ja tööstuspoliitika vahel; realiseerida pankade ja ettevõtete side ning tootmiskoostöö poliitika; tugevdada finantseerimistoetust olulistele ettevõtetele ja olulistele projektidele; kasutada olemasolevaid spetsiaalseid kapitalikanaleid (eriprojektid ja -fondid jne), et toetada jätkuvalt tööstuslikku moderniseerimist ja tehnilist ümberehitust“.

                     (196)

                     Peale selle peavad „kõik asjaomased ministeeriumid“ lähtuma „krediidi rahastamise puhul, kui on tegemist rehvitööstuse selliste projektidega“, rehvitööstuse aluspõhimõtetest

                     (197)

                     Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki rahandusasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „stimuleeritud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1, kuuluvad rehvitööstuse projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega.

                     (198)

                     Vastusena teabedokumendile märkis Hiina valitsus, et otsusega nr 40 lubatakse krediiditoetust üksnes juhul, kui see põhineb laenurahastuse põhimõtetel. Komisjon tunnistas, et sama otsuse artiklite 17 ja 18 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid. Samas nagu põhjendustes 202–206 üksikasjalikumalt selgitatud, ei suutnud komisjon uurimise ajal kindlaks teha, et seda praktikas tehti.

                     (199)

                     Komisjon leidis ka, et Hiina panganduse reguleerimise komisjon (CBRC) on ulatuslike volitustega heakskiitev asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks (40):

                                 —

                                 finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmist nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CRBC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT juhid); ning

                                 —

                                 väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas heakskiidud filiaalide asutamiseks, uute tegevusvaldkondadega alustamiseks või uute toodete müügiks, panga põhikirja muutmiseks, rohkem kui 5 % osaluse müügiks, kapitali suurendamiseks, asukoha muutmiseks, organisatsioonilise vormi muudatusteks jne.

                     (200)

                     Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakukavade ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CRBC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad.

                     (201)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli kolme koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga üle alati, kui need andsid laene rehvitööstusele.

                     (202)

                     Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel. Kontrollkäigu ajal väitsid kolm koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka, et tegelikkuses pidid nad kõnealuste laenude andmisel kasutama keerukaid laenude riski hindamise eeskirju ja mudeleid. Kontrollkäigu ajal osutasid Hiina valitsuse, ABC ja BOC esindajad ka sellele, et nad on vähendanud oma üldist krediidiriskipositsiooni rehvitööstuses viimase kahe aasta jooksul, sest nad tuvastasid teatavaid probleeme seoses ülevõimsusega sektoris.

                     (203)

                     Samas ei esitatud ühtegi konkreetset näidet seoses valimisse kuuluvate äriühingutega. Kolm koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka keeldusid esitamast teavet, sealhulgas oma konkreetseid krediidiriski hinnanguid seoses valimisse kaasatud äriühingutega seaduses sätestatud ja lepingulistel põhjustel, ehkki komisjon oli andnud neile kirjaliku nõusoleku valimisse kaasatud äriühingutelt, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest.

                     (204)

                     Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu seda on kirjeldatud põhjendustes 188–201, koos kolme koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kuuluvatele äriühingutele laenude andmisega. See käitumine erines nende ametlikust seisukohast kontrollkäigu ajal, sest tegelikkuses nad ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel.

                     (205)

                     Kontrollkäigud näitasid, et välja arvatud teatavad välisvaluutas laenud, anti laene neljale valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga (edaspidi „PBOC“) võrdlusintressimääradega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse nelja valimisse kuuluva eksportiva tootja riskiprofiili. Lisaks olid valimisse kuuluvad äriühingud saanud vaba tagasimaksega laene, mis võimaldasid neil viivitamata asendada laenude tagasimakse tähtajal tehtud tagasimaksetele kulunud kapital uue kapitaliga uutest laenudest. Valimisse kaasatud äriühingute kontsernidest kahe puhul kujundati finantsraskuste tõttu maksegraafikud ümber või kustutati võlg.

                     (206)

                     Ka leidis komisjon, et laene, mida pangad oleksid pidanud esitama ebatavaliste laenudena, ei näidatud alati kolme koostööd teinud riigi omanduses oleva panga poolt sellistena riiklikus laenude keskregistris. Ebatavalisena näitamise kohustus kehtib eelkõige siis, kui laenud on restruktureeritud, kui võlgnik on oma makseid tasumata jätnud või kui on antud vaba tagasimaksega laene. Selliseid juhtumeid leiti kõigi nelja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kontserni puhul. CBRC „Riskipõhise laenude klassifikatsiooni suuniste“ kohaselt oleksid kõik need juhtumid pidanud olema laenude keskregistrisse kantud. Selline finantsasutuste poolne teatamata jätmine loob laenude keskregistris moonutatud pildi ettevõtte krediidiseisundist, sest register ei kajasta enam ettevõtte tegelikku krediidivõimet. Seega, isegi kui finantsasutus rakendaks turutingimustel riskianalüüsi, teeks ta seda ebatäpse teabe põhjal.

                     (207)

                     Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud kolme koostööd tegeva riigi omanduses olevat panka seoses nende laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega rehvitööstuse puhul.

               c)
               Kokkuvõttev järeldus koostööd tegevate finantsasutuste kohta

                     (208)

                     Komisjon leidis, et kolm koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust on rakendanud eespool esitatud õiguslikku raamistikku rehvisektori osas valitsuse volituste teostamisel, tegutsedes riigiasutustena alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida kohaldatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i, ning kooskõlas WTO asjakohase kohtupraktikaga.

               3.4.1.2.   Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad pangad

                     (209)

                     Nagu märgitud eespool punktis 3.2, ei vastanud ükski muu valimisse kuuluvatele äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev pank eriküsimustikule. Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas põhjendustes 127–136 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte, et teha kindlaks, kas need riigi omanduses olevad pangad kvalifitseeruvad avaliku sektori asutusteks.

                     (210)

                     Subsiidiumivastasel uurimisel teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi kohta (41) tegi komisjon kindlaks, et järgmised pangad, mis olid andnud laene neljale valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile asjaomasel uurimisel, olid osaliselt või täielikult riigile endale või riigiosalusega juriidilistele isikutele kuuluvad: Hiina arengupank, Hiina ehituspank, Hiina tööstus- ja kommertspank, sidepank, Hiina Everbrighti pank, postiteenuste säästupank, Hiina kaupmeeste pank, Shanghai Pudongi arengupank, Hiina tööstuspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Shanghai pank, Ningbo pank, Hiina CITICi pank, Hiina Guangfa pank, Hiina Bohai pank, Huaxia pank.

                     (211)

                     Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu panga kodulehekülg, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon lisaks, et järgmised pangad, mis olid andnud laenu neljale kategooriale valimisse kuuluvatele eksportivate tootjate kontsernidele, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või olid riigiosalusega juriidilised isikud:

                                 Panga nimi

                                 Teave omanike struktuuri kohta

                                 Hankou Bank

                                 vähemalt 34,86 % aktsiatest kuulub riigi omanduses olevatele üksustele

                                 Hubei Bank

                                 vähemalt 42,55 % aktsiatest kuulub kohalikele omavalitsustele ja riigi omanduses olevatele üksustele

                                 Huishang Bank

                                 peamiselt riigi omanduses olev ning aktsiad on jaotunud mitme riigi omanduses oleva üksuse ja kohaliku omavalitsusega seotud üksuste vahel

                                 Dongying Bank

                                 Dongyingi linna rahandusamet omab 20,88 %, Dongying State-owned Assets Operation Co., Ltd. 11,14 %

                                 Bank of Tianjin

                                 vähemalt 40,2 % aktsiatest kuulub kohalikele omavalitsustele ja riigi omanduses olevatele üksustele

                                 Bank of Kunlun

                                 kuulub China National Petroleum Corporationile (riigi omanduses olev üksus)

                                 Shanghai Rural Commercial Bank

                                 riigi omanduses olev üksus omab 35,52 % aktsiakapitalist

                                 China Industrial International Trust Limited

                                 Industrial Banki tütarettevõtja, mis tuvastati kuumvaltsitud lehtterastoodete sektori subsiidiumivastasel uurimisel kui riigi omanduses olev ettevõte (42)

                                 Daye Trust Co., Ltd.

                                 China Orient Asset Mgt Co. Ltd. (riigi omanduses olev varahaldusettevõtja) tütarettevõtja

                                 Sinotruk Finance Co., Ltd.

                                 kuulub Sinotrukile (riigi omanduses olev üksus)

                     (212)

                     Edasi järeldas komisjon, kuna rahandusasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, et Hiina valitsuse omamine ja kontroll põhineb ametlikel näitajatel ning seda samadel põhjustel nagu on punktis 3.4.1.1 sätestatud. Täpsemalt eeldatakse olemasolevate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud pankade juhid ja järelevalvetöötajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu kolmes koostööd tegevas omanduses olevas pangas.

                     (213)

                     Seoses sisulise kontrolliga leidis komisjon, et uurimistulemused kolme koostööd tegeva finantsasutuse kohta, mis moodustasid uurimisperioodi jooksul olulise osa neljale valimisse kuuluva kontserni ettevõtetele antud laenudest (vahemikus 30–50 %, sõltuvalt äriühingust), võib lugeda esindavaks ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevate finantsasutuste osas. Punkti 3.4.1.1 alapunktis b analüüsitud normatiivne raamistik kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Kuna vastupidise kohta andmed ei ole, võib parimate teadaolevate tõsiasjade põhja järeldada, et konkreetseid tõendeid krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka kolme koostööd teinud omanduses oleva panga puhul, nii et eespool punkti 3.4.1.1 alapunktis b toodud analüüs normatiivse raamistiku konkreetse rakendamise kohta on kohaldatav samal viisil ka nende suhtes.

                     (214)

                     Lisaks täheldas komisjon, et enamik laenulepinguid, mis komisjon valimisse kaasatud ettevõtetelt sai, sisaldavad samu tingimusi ja laenude kokkulepitud intressimäärad on sarnased ja kattuvad osaliselt kolme koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga esitatud määradega.

                     (215)

                     Komisjon leidis seepärast, et kolme koostööd teinud riigi omanduses oleva panga kohta tehtud järeldused on alusmääruse artikli 28 mõistes kättesaadavad faktid, mille põhjal hinnata teisi riigi omanduses olevaid pankasid, sest neil on sarnased laenutingimused ja laenuintressimäärad ning nad on tüüpilised.

                     (216)

                     Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, mis annavad laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b mõistes avaliku sektori asutused.

               3.4.1.3.   Kokkuvõttev järeldus riigi osalusega finantsasutuste kohta

                     (217)

                     Ülaltoodud kaalutluste valguses leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, mis andsid laenu neljale valimisse kaasatud koostööd tegevatele eksportivate tootjate kontsernile, on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b mõistes avaliku sektori asutused.

                     (218)

                     Lisaks – isegi kui riigi omanduses olevaid panku ei käsitata avaliku sektori asutustena, käsitatakse neid siiski pankadena, keda Hiina valitsus volitab ja suunab täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses, ning seda samadel põhjustel, nagu on toodud põhjendustes 220–223. Seega tuleks nende tegevust igal juhul Hiina valitsusega seostada.

               3.4.2.   Eraõiguslikele rahandusasutuste volitamine ja suunamine

                     (219)

                     Komisjon pöördus seejärel ülejäänud finantsasutuste poole. Järgmist viit finantsasutust käsitati eraomandis olevate asutustena, tuginedes kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtumile (43) ja lisaks avalikult kättesaadavale teabele: JPMorgan Chase Bank (Hiina), HSBC, Ping An Bank, Qingdao pank, Bank of Beijing. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus on volitanud neid rahandusasutusi ja suunanud neid andma rehvisektorile subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

                     (220)

                     WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse (44) üle. Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“ (45). Samal ajal ei lubata alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“ (46) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“ (47). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt stimuleerimine“ (48).

                     (221)

                     Komisjon märkis, et rehvitööstust puudutav ja põhjendustes 188–201 nimetatud normatiivne raamistik kehtib HRV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate finantsasutuste suhtes. Seda kinnitab asjaolu, et pangandusseadus ja CBRC eri tellimused hõlmavad kõiki Hiina rahastatud ja välisinvesteeringutega pankasid, mida CBRC juhib.

                     (222)

                     Lisaks näitasid valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud kontrollkäigud, et enamik laenulepinguid, mille komisjon oli valimisse kaasatud äriühingutelt saanud, sisaldasid sarnaseid tingimusi, ning et eraõiguslike finantsasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigi osalusega finantsasutuste laenuintressimääradega ja kattuvad nendega osaliselt.

                     (223)

                     Kuna eraõiguslikud finantsasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon järelduse rehvitööstuse kohta, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses kõiki Hiinas panganduse reguleerimise komisjoni järelevalve all tegutsevaid finantsasutusi (sh eraõiguslikud finantsasutused) volitanud ja suunanud järgima valitsuse poliitikat ning andma rehvitööstusele soodustingimustel laenu.

                     (224)

                     Kooskõlas selle järeldusega tegi komisjon Hankooki kontserni kohta järelduse, et normatiivne raamistik ei kehtinud teatavate välisosalusega finantsasutuste suhtes, mis andsid laene Hankooki kontsernile. Need ei olnud tõepoolest CBRC järelevalve all, sest need asusid väljaspool HRVd, ning pakkusid välisvaluutas välislaene. Seepärast tegi komisjon järelduse, et need finantsasutused ei olnud riigi volitatud ega suunatud finantsasutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses.

                     (225)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitsid nii Hiina valitsus kui ka Hankooki kontsern, et eraõiguslikke finantsasutusi, sealhulgas JPMorgan Chase Banki (Hiina) ei saa käsitleda sellisena, et Hiina valitsus on andnud neile ülesande ja juhise alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses anda soodusintressimääradega laene. Nad väitsid, et kaks määrust, mis reguleerivad CBRCd ja mida on nimetatud põhjendustes 188 ja 199, kehtivad kõikide reguleerivate pangandusasutuste suhtes ning kajastavad tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtteid, mida on soovitatud Baseli pangajärelevalve komitee. Peale selle väitis Hankooki kontsern, et komisjon oleks pidanud analüüsima faktilisi asjaolusid igal üksikjuhul eraldi iga finantsasutuse puhul, selle asemel, et viidata normatiivsele raamistikule üldiselt.

                     (226)

                     Komisjon lükkas need väited tagasi, sest CBRC tehtav järelevalve ja antavad heakskiidud on Baseli pangajärelevalve komitee soovitatud pangandusjärelevalve üldpõhimõtetest ulatuslikumad. Baseli pangajärelevalve komitee normatiivse raamistikuga pannakse esmane vastutus riskidega seotud kapitalitasemete piisavuse jälgimise eest selgelt panga juhtkonnale endale. Järelevalveasutuste ülesanne on jälgida ja hinnata pankade kehtestatud siseseid protsesse, kontrolli ja riskijuhtimist. Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtetes on selgelt märgitud, et „pangandusasutuste läbivaatamisel tuleks panna rõhku pankade riskijuhtimise ja kontrolli kvaliteedile ning see ei peaks kaasa tooma seda, et järelevalveasutused toimivad panga juhtkonnana“.

                     (227)

                     Samas nagu põhjenduses 199 juba selgitatud, on CRBC heakskiit nõutav mitte üksnes kõrgema tasandi juhtkonna värbamiseks panga peakontoris, vaid igal juhtimistasandil ning isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikute, samuti tugifunktsioonide eest vastutavate juhatajate (nt IT juhid) värbamiseks; ning halduslikku heakskiitu nõutakse isegi väikeste muudatuste jaoks, nagu rohkem kui 5 % osaluse müümine pangas või alalise asukoha muutmine. Tegelikult näeb Baseli pangajärelevalve komitee ette üksnes seda, et järelevalveasutusel on õigus vaadata läbi, lükata tagasi ja kehtestada usaldatavusjärelevalvega seotud tingimusi seoses märkimisväärse osaluse või valitseva mõju üleandmisega. Komisjoni kinnitusel kuulub selline tegevus kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtetega pigem panga juhtkonna vastutuse alla, ilma et oleks vaja järelevalveasutuse heakskiitu.

                     (228)

                     Lisaks on Hiinas kõikide pankade suhtes kehtiv normatiivne raamistik palju laiem kui vaid kaks määrust, mis reguleerivad CRBCd, nagu on kirjeldatud põhjenduses 188, ning kogu õigusaktide kogumik on õiguslikult siduv, nagu selgitatud põhjenduses 200, seega hõlmavad need enamat kui vaid kaks soovitavat õigusakti. Peale selle ei avastatud valimisse kuuluvatesse äriühingutesse tehtud kontrollkäikude ajal eraõiguslike finantsasutuste ja riigi osalusega finantsasutuste pakutud laenutingimuste või intressimäärade vahel märkimisväärseid erinevusi.

                     (229)

                     Lisaks märkis komisjon, et hoolimata tema sõnaselgest taotlusest otsustas JPMorgan Chase Bank (Hiina) selle uurimise ajal koostööd mitte teha. Seetõttu ei saanud komisjon uurida eraldi faktilisi asjaolusid, mis puutub panka JPMorgan Chase Bank (Hiina).

                     (230)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hankooki kontsern oma väiteid seoses JPMorgan Chase Bank (Hiina) volitamise ja suunamisega, osutades eelkõige asjaolule, et, kui Hankooki kontsern oleks teadnud, et kõnealune pank peab uurimises koostööd tegema, oleksid nad nõudnud, et pank teeks koostööd. Komisjon märkis sellega seoses, et eksportivate tootjate küsitluses juba esitati nõue, et äriühing annaks pangale loa, et komisjon saaks finantsasutuste esitatava teabe läbi vaadata. Hiina valitsuse ja komisjoni vaheline teabevahetus rahandusasutuste koostöö kohta oli kättesaadav avatud toimikus ning JPMorgan Chase Bank (Hiina) koostöösoovimatus oli äriühingule teatavaks tehtud teabedokumendis. Seepärast leidis komisjon, et see argument ei ole põhjendatud.

               3.4.3.   Konkreetsus

                     (231)

                     Nagu on märgitud põhjendustes 188–201, suunatakse mitmetes õigusdokumentides finantsasutusi andma rehvitööstuse äriühingutele soodustingimustel laene. Nende dokumentide põhjal tõestati, et rahandusasutused annavad sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat.

                     (232)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. Samuti ei esitanud ükski huvitatud isik tõendeid, mis kinnitaksid, et sooduslaenude andmisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses.

               3.4.4.   Kasu ja subsiidiumisumma arvutamine

                     (233)

                     Komisjon arvutas seejärel tasakaalustatava subsiidiumi summa. Selleks arvutuseks hindas ta uurimisperioodi jooksul saajate saadud kasu. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille laenu saav äriühing maksab valitsuslaenu eest, ning summa, mis tal tuleks maksta võrreldava kommertslaenu eest, mida ta võiks turul reaalselt saada.

                     (234)

                     Sellega seoses täheldas komisjon Hiina rehviturul mitut eripära. Nagu selgitatud punktides 3.4.1–3.4.3, on Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased.

                     (235)

                     Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid erinesid üldise finantsolukorra poolest. Igaüks neist sai uurimisperioodi ajal kasu eri tüüpi laenudest, millel olid erinevad lõpptähtajad, tagatised, garantiid ja muud seotud tingimused. Nimetatud kahel põhjusel olid igal äriühingul erinevad keskmised intressimäärad, mis põhinesid saadud laenude kogumitel.

                     (236)

                     Komisjon hindas individuaalselt iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsolukorda, et neid iseärasusi kajastada. Seoses sellega järgis komisjon sooduslaenude arvutamise metoodikat, mis tehti kindlaks HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel, (49) ja selgitas seda järgmistes põhjendustes. Analüüsi tulemusena arvutas komisjon sooduslaenude kasutamisest saadava kasu iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt ning jaotas selle kasu vaatlusalusele tootele.

               3.4.4.1.   Krediidireitingud

                     (237)

                     HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel tegi komisjon juba kindlaks, et Hiina äriühingutele määratud riigisisesed krediidireitingud ei ole usaldusväärsed, tuginedes uuringule, mille avaldas Rahvusvaheline Valuutafond (50) ja mis näitab rahvusvaheliste ja Hiina krediidireitingute erinevusi, ning valimisse kaasatud äriühinguid puudutava uurimise järeldustele. IMFi andmetel on kohalikud reitinguagentuurid määranud tõepoolest üle 90 % neist Hiina võlakirjadest AA- kuni AAA-reitingu. See ei ole võrreldav teiste turgudega, nagu EL või USA. Näiteks USA turul on vähem kui 2 % äriühingutest nii kõrge reiting. Hiina reitinguagentuurid on seega suurel määral kallutatud reitinguskaala kõrgeima otsa poole. Neil on väga laiad reitinguskaalad ning nad kalduvad koondama väga erineva makseviivituse riskiga võlakirju ühte laia reitingukategooriasse (51).

                     (238)

                     Lisaks tõstavad välisriikide reitinguagentuurid, nagu Standard ja Poor's ning Moody's välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile (52). Näiteks Fitch märgib selgelt, kui see on asjakohane, et sellised garantiid on peamine tegur, millel tema Hiina äriühingute krediidireitingud põhinevad (53).

                     (239)

                     Komisjon leidis uurimise ajal lisateavet selle analüüsi täiendamiseks. Esiteks tegi komisjon kindlaks, et riik saab avaldada teatavat mõju krediidireitinguturule. Kahe uuringu kohaselt, mis avaldati 2016. aastal, tegutses Hiina turul ligikaudu 12 reitinguagentuuri, millest enamik olid riigiosalusega. Kokku oli 60 % kõikidest reitinguga äriühingu võlakirjadest Hiinas hinnatud riigi osalusega reitinguagentuuri (54) poolt.

                     (240)

                     Hiina valitsus kinnitas, et uurimisperioodil tegutses Hiina võlakirjaturul 12 reitinguagentuuri, kelle seas oli kümme riigisisest reitinguagentuuri, sealhulgas Global Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Brilliance Credit Rating & Investors Service Co. Ltd, Golden Credit Rating International Co. Ltd, China Chengxin Securities Rating Co. Ltd, Pengyuan Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Fareast Credit Rating Co., Ltd, China Bond Rating Co. Ltd, China Securities Index Co. Ltd, Shanghai Credit Information Services Co. Ltd. Samuti tegutses turul kaks Hiina ja välisriigi ühisettevõttest reitinguagentuuri, nimelt China Lianhe Credit Rating Co. Ltd ja China Chengxin International Credit Rating Co., Ltd.

                     (241)

                     Teiseks puudub vaba juurdepääs Hiina krediidireitinguturule. See on sisuliselt suletud turg, sest enne kui nad saavad tegevust alustada, peab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus (CSRC) või PBOC reitinguagentuurid heaks kiitma (55). Uurimisperioodi jooksul ei lubatud välisriikide reitinguagentuuridel kui sellistel Hiina siseturul tegutseda, sest krediidireitingute turg kuulus Hiina valitsuse välisinvesteeringute suunamise tööstusharude kataloogis nii-öelda piiratud kategooriasse ning välisriikide reitinguagentuuridel keelati riigisiseste võlakirjade reitinguid anda. PBOC teatas 2017. aasta keskpaigas, et välismaistel reitinguagentuuridel lubatakse anda krediidireitinguid riigisisesel võlakirjaturul teatavatel tingimustel, aga uurimisperioodil see veel ei kehtinud (56). Samas moodustasid välismaised agentuurid vahepeal ühisettevõtteid kohalike reitinguagentuuridega, mis määravad krediidireitinguid riigisisesteks võlakirjade emissioonideks. Samas järgivad need reitingud Hiina reitinguskaalasid ning ei ole seega rahvusvaheliste reitingutega täpselt võrreldavad, nagu eespool selgitatud.

                     (242)

                     Pidades silmas eespool põhjendustes 237–214 kirjeldatud olukorda, tegi komisjon järelduse, et Hiina krediidireitingud ei taganud alusvara krediidiriski usaldusväärset hinnangut. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et isegi kui Hiina reitinguagentuur andis mõnele valimisse kaasatud äriühingule hea krediidireitingu, ei ole see reiting usaldusväärne.

               3.4.4.2.   Vaba tagasimaksega laenud

                     (243)

                     Tuginedes HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastase uurimise punktis 3.4.4 kirjeldatud järeldustele, (57) on vaba tagasimaksega laenud, mis võimaldavad äriühingul asendada laenude tagasimakse tähtajal tehtud tagasimaksetele kulunud kapital uue kapitaliga uutest laenudest. Vaba tagasimaksega laenud on tavaliselt märk laenuvõtja lühiajaliste likviidsusprobleemide kohta ning hõlmavad suuremat riskipositsiooni neid andvate pankade jaoks. Kõnealuse äriühingu vaba tagasimaksega laene peeti seega selle tunnuseks, et äriühing on halvemas olukorras kui finantsaruannetest esmapilgul paistis, ning et esineb lühiajaliste likviidsusprobleemidega seotud lisarisk.

               3.4.4.3.   Hankooki kontsern

                     (244)

                     Käesoleva uurimise ajal koosneb Hankooki kontsern Hiinas kahest eksportivast tootjast, kahest äriühingust, mis pakuvad eksportivale tootjale sisendeid ja ühest müügiettevõttest. Kontserni peakontor asub väljaspool Hiinat Koreas ning Hiinas ei ole valdusettevõtjat, kes kontrolliks kõiki HRVs tegutsevaid äriühinguid.

                     (245)

                     Uurimisperioodil hankisid eksportivad tootjad vajalikke vahendeid peamiselt väljaspool Hiinat asuvatelt rahvusvahelistelt pankadelt, samuti Korea emaettevõtjalt ning ettevõtete vahelisest raha koondamise lepingust. Samas tagasid nad ka mõned lühiajalised laenud, müües oma eksporditulu Hiina pankadele.

                     (246)

                     Hankooki kontserni kaks eksportivat tootjat on väga erinevas finantsseisundis. Üks neist on küps ettevõtja, millel oli püsiv kasum ajavahemikul 2014–2016, teine on loodud hiljem ning olnud alates tegevuse algusest väga suures kahjumis, ehkki ta oli 2017. aastal jõudnud esimest korda kasumisse. Võlakordaja on ühel juhul üsna väike ja teisel juhul väga suur. Pikema aja peale kokku liites ja näitajaid võrreldes, oli äriühingute kombineeritud kasumlikkus vaatlusalusel perioodil positiivne, ehkki habras, osutades sellele, et väikesed muutused kontsernisiseses või -välises ärikeskkonnas võivad kontserni kahjumisse viia. Seda hinnangut kinnitati kontrollkäigu ajal.

                     (247)

                     Komisjon märkis, et Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd-le (edaspidi „JHT“) on Hiina riigile kuuluvad finantsasutused määranud krediidireitingud vahemikus BBB+ kuni AA+, samal ajal kui Chongqing Hankook Tire Co. Ltd (edaspidi „CHT“) on saanud samadelt riigile kuuluvatelt finantsasutustelt krediidireitingud vahemikus BBB– kuni A+. Võttes arvesse põhjendustes 237–242 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, tegi komisjon järelduse, et see reiting ei ole usaldusväärne.

                     (248)

                     Kui vaadata kahjumis tootja olukorda, võib tekkida kahtluseid äriühingute võla tagasimaksmise suutlikkuse kohta. Samas suurem enamus äriühingule antud laene olid Korea emaettevõtjalt saadud ettevõttesisesed laenud. Äriühingul oli üksnes piiratud hulk lühiajalisi laene Hiina pankadelt.

                     (249)

                     Komisjon leidis, et need lühiajalised laenud, mida andis Hiina finantsasutus, olid tegelikult vaba tagasimaksega laenud. Pärast teabedokumendi avaldamist teatas Hankooki kontsern, et need laenud on järjestikused kapitali väljavõtmised laiema raamlepingu alusel. Pärast täiendavat analüüsi aktsepteeris komisjon Hankooki väiteid nende laenude laadi kohta ning korrigeeris vastavalt oma arvutusi, kasutades vahendite väljavõtmise ajal kehtivat intressimäära.

                     (250)

                     Nagu punktis 3.4.1 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidikõlblikkuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Hankooki kontsernile võimaldatud laenu intressimäärad vastavad turutingimustele.

                     (251)

                     Komisjon oli seisukohal, et kontserni üldine finantsolukord vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. „Investeerimisjärgu reiting“ tähendab, et reitinguagentuuri hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida.

                     (252)

                     Selle reitinguga (BB) ettevõtete väljastatud võlakirjadelt eeldatavaid riskipreemiaid kohaldati seejärel PBOC tavapärase laenuintressimäära suhtes, et teha kindlaks turuintressimäär.

                     (253)

                     Riskimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel viitintressimäärale, mille PBOC avaldas laenu andmise (58) kuupäeval, asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga äriühingule antud laenu puhul.

                     (254)

                     Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse HRVs, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks.

                     (255)

                     Pärast teabedokumendi ja lõplike järelduste avaldamist vaidlustasid nii Hiina valitsus kui ka kolm neljast valimisse kuuluvast äriühingust komisjoni metoodika, mille puhul kasutati sooduslaenudelt saadud kasu arvutamiseks USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vahelist suhtelist hinnaerinevust. Nad kõik väitsid, et komisjon oleks pidanud kasutama mitte USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vahelist suhtelist, vaid absoluutset hinnaerinevust. Esitati järgmised põhjused:

                                 —

                                 Suhtelise hinnaerinevuse tase kõigub USAs koos baasintressimäära tasemega: mida madalam on intressimäära tase, seda suurem on tulenev juurdehindlus.

                                 —

                                 Saadud võrdlusaluse tase kõigub vastavalt PBOC võrdlusintressimäära tasemele, mille suhtes seda kohaldatakse. Mida kõrgem on PBOC võrdlusintressimäär, seda kõrgem on saadud võrdlusalus.

                                 —

                                 Giti kontserni esitatud varasemate dokumentide kohaselt jääb absoluutne riskimarginaal üldjoontes ajas muutumatuks, samal ajal kui suhteline riskimarginaal teeb suuri hüppeid.

                                 —

                                 Asjaolu, et komisjon tuvastas kasu kõikide Hiina jüaanides laenude puhul, aga mitte enamiku välisvaluutas antud laenude puhul, tõendab seda, et suhtelise erinevuse kasutamine on eksitav.

                     (256)

                     Esimest kolme küsimust juba esitleti kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtumi (59) puhul. Nagu kirjeldatud põhjendustes 175–187, lükkas komisjon kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtumis need argumendid tagasi järgmistel põhjustel.

                                 —

                                 Esiteks, ehkki komisjon tunnistas, et kommertspangad kasutavad tavaliselt absoluutse näitajana väljendatud juurdehindlust, täheldas ta, et selline tava põhineb tegelikkuses peamiselt praktilistel põhjustel, sest intressimäär on lõppkokkuvõttes absoluutarv. Saadud absoluutarv on aga riskihinnangu ümberarvestus, mis põhineb suhtelisel hinnangul. BB-reitinguga äriühingu makseviivituse risk realiseerub X % tõenäolisemalt kui valitsuse või riskivaba äriühingu makseviivituse risk. See on suhteline hinnang.

                                 —

                                 Teiseks kajastavad intressimäärad lisaks äriühingu riskiprofiilile ka riigiriski ja valuutaga seotud riske. Suhteline riskimarginaal kajastab seega põhilisi turutingimusi, mida absoluutse riskimarginaali loogika järgimisel ei väljendata. Tihti, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, muutuvad riigi- ja valuutapõhised riskid aja jooksul ning need muutused on eri riikides erinevad. Selle tagajärjel muutuvad riskivabad intressimäärad aja jooksul oluliselt ja mõnikord on need madalamad USAs, ja mõnikord Hiinas. Need erinevused on seotud selliste teguritega nagu täheldatud ja oodatav SKP kasv, majanduskliima ja inflatsiooni tase. Kuna riskivaba intressimäär aja jooksul muutub, võib sama nominaalne absoluutne riskimarginaal tähistada väga erinevaid riskihinnanguid. Näiteks, kui pank hindab konkreetse äriühingu makseviivituse riski 10 % kõrgemaks kui on riskivaba intressimäär (suhteline hinnang), siis võib sellest tulenev absoluutne riskimarginaal olla 0,1 % (1 % riskivaba määra juures) kuni 1 % (10 % riskivaba määra juures). Investori seisukohast on suhteline riskimarginaal seega parem mõõt, kuna see kajastab paremini võlakirjade tootluse vahet ja seda, kuidas baasintressimäära tase seda mõjutab.

                                 —

                                 Kolmandaks on suhteline riskimarginaal ka riigist sõltumatu. Näiteks, kui riskivaba määr on USAs madalam kui Hiinas, on selle meetodi tulemuseks kõrgemad absoluutsed juurdehindlused. Teisest küljest, kui riskivaba määr on Hiinas madalam kui USAs, on selle meetodi tulemuseks madalamad absoluutsed juurdehindlused. Seda tunnistas ka Giti kontsern oma seisukoha tabelis 3, kus on esitatud erinevate PBOC intressimäärade mõju simulatsioonid. Kui kohaldada tegelikkuses Giti kontserni esitatud teavet PBOC ajaloolistele intressimääradele, siis on näha, et mõnel aastal annab suhteline meetod tõepoolest madalama võrdlusaluse kui absoluutne riskimarginaal.

                                 —

                                 Kolmanda punkti puhul tõlgendas komisjon Giti kontserni esitatud andmeid teistmoodi. Giti kontsern ise märkis, et absoluutne riskimarginaal ei ole nii stabiilne kui väidetud, vaid muutub aja jooksul 1 %-st 4,5 %-ni. Lisaks on suhteline riskimarginaal järginud viimase 23 aasta jooksul sama suundumust kui absoluutne riskimarginaal, st et kui suhteline riskimarginaal tõuseb, siis teeb seda ka absoluutne, ja vastupidi. Mis puutub suhtelise riskimarginaali väidetavasse muutlikusse, siis on muutuste ulatus sarnane – erinevus suurimate ja väikseimate arvude vahel on suhtelise riskimarginaali puhul 530 % ja absoluutse riskimarginaali puhul 450 %.

                                 —

                                 Lisaks ei nõustunud komisjon neljandas punktis Giti kontserni hinnanguga, et kui kohaldada välisvaluutas laenude suhtes komisjoni arvutusmeetodit, näitab kasu puudumine seda, et suhtelise riskimarginaali kasutamine on eksitav. Riigisisene Hiina jüaanides laenuturg on tõepoolest sisuliselt suletud turg, kus Hiina valitsus saab avaldada teatavat mõju, nagu eespool märgitud. Teisest küljest on muu hulgas Hiinas kehtivatest välisvaluuta piirangutest tingituna tugevate valuutade laenuturg Hiina valitsuse riigisisese poliitika valikutest vähem mõjutatud ja toimib palju enam turutingimuste kohaselt. Asjaolu, et komisjoni kasutatud võrdlusalus ei näita enamikul juhtudel kasu, ei ole seega üllatav. Komisjon leiab vastupidi, et see näitab, et Hiina pangad annavad rahvusvahelisel turul tegutsedes laene, mis on BB-reitinguga äriühingute jaoks kehtivate turupõhiste tingimustega kooskõlas, ent see ei ole nii, kui nad annavad siseturul laene. Samuti tõendab see, et komisjoni metoodika alusel saadakse tulemused, mis on BB-reitinguga äriühingute jaoks rahvusvahelisel turul kehtivate turupõhiste tingimustega kooskõlas.

                     (257)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus oma varasemaid seisukohti ja väitis, et suhtelise riskimarginaali kasutamine ei olnud asjakohane, kuna võrdlusalus ei teinud vajalikke kohandusi, et kajastada ning Hiina finantsturul valitsevaid tingimusi, ning see viiks ebamõistlike tulemusteni. Komisjon ei nõustunud selle seisukohaga, kuna arvutamise lähtekohana kasutatakse Hiina rahvapanga võrdlusalust. Lisaks kajastab suhteline riskimarginaal riigi turutingimuste muutusi, mida ei väljendata, kui järgitakse absoluutse riskimarginaali loogikat, nagu on selgitatud põhjenduses 255. Lisaks märkis komisjon, et saadud intressimäär, umbes 9 % BB reitinguga äriühingute jaoks, ei ole ebamõistlik, arvestades asjaolu, et BB reitinguga ettevõtete võlakirjade tootlikkus Hiina siseturul oli uurimisperioodi lõpus 20 % (60).

                     (258)

                     Nendel põhjustel jäi komisjon seisukohale, et suhtelise riskimarginaali meetod kajastab täpsemalt riskipreemiat, mida finantsasutus kohaldaks Hiina eksportivatele tootjatele moonutamata turul, eriti arvestades, et baasintressimäär Hiinas ja baasintressimäär USAs on aja jooksul erinevalt arenenud.

                     (259)

                     Hankooki kontsern väitis ka seda, et komisjon ei olnud maha arvanud intressi, mida maksti pärast uurimisperioodi, aga mis tuli maksta uurimisperioodi eest. Komisjon vaatas oma arvutused üle ning leidis, et ta oli õigesti toiminud, ja lükkas väite tagasi.

                     (260)

                     Peale selle väitis Hankooki kontsern, et tema väliseid dokumentaalseid arveldusi ei saa käsitleda rahastamisena. Isegi kui neid käsitletaks rahastamisvahenditena, vaidlustaks see võrdlusintressimäära, mida komisjon kasu arvutamisel kasutas ja mis ei võtnud väidetavasti arvesse pankade poolt vastavates valuutades kohaldatavat intressimäära struktuuri (tuginedes riigipõhisele LIBORi määrale).

                     (261)

                     Esiteks ei nõustunud komisjon Hankooki kontserniga, et väliseid dokumentaalseid arveldusi ei saa kvalifitseerida rahastamisena. Tänu nendele rahastamisvahenditele sai Hankooki kontsern tegelikult koguda raha ette ja seega vähendada oma valuutariski, arveldades muudes valuutades kui Hiina jüaan. Järelikult on tegu lühiajalise rahastamiskokkuleppega, millest Hankooki kontsern saab kasu.

                     (262)

                     Teiseks ei leidnud komisjon seoses kasutatud võrdlusintressimääradega ühtegi indeksit Kanada dollarites, Austraalia dollarites ja Jaapani jeenides nomineeritud BB-reitinguga laenude puhul. Kuna neis riikides on USAga sarnane majandusareng, kasutas komisjon seega nende valuutade võrdlemiseks USA dollari keskmisi LIBORi määrasid koos USA riskipreemiaga BB-reitinguga äriühingute jaoks. Eurodes, Inglise naeltes ja Rootsi kroonides tehtud väliste dokumentaalsete arvelduste puhul kasutati ICE BofAML indeksit. Tegelikult olid eurodes, Inglise naeltes ja Rootsi kroonides nomineeritud laenude LIBORi määrad sageli negatiivsed ning seega ei peetud neid võrdlusaluse arvutamisel lähtepunktina sobivaks. ICE BofAML indeks on aga teisest küljest kõrge tootlikkusega võlakirjade korv, st need on euro vääringus ning investeerimisjärgu võlakirjadest madalamad. See vastab sellele krediidireitingule, mida komisjon pidas Hankooki kontsernile sobivaks. Komisjon jäi seega Hankooki kontserni väliste dokumentaalsete arvelduste osas oma seisukoha juurde.

                     (263)

                     Pärast lõplikku avalikustamist väitis Hankooki kontsern veel, et ICE BofAML Euro kõrge tootlikkusega indeks ei olnud asjakohane viitintressimäära kindlakstegemisel LIBOR pluss riskipreemia alusel ja et komisjon oleks pidanud riskipreemiat kohandama, nii nagu ta tegi seda pangalaenude puhul. Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Nagu on selgitatud põhjenduses 262, on ICE BofAML indeks võlakirjade korv, mille krediidireiting vastab BB-reitingule, mis on Hankooki kontsernile omistatud reiting. Seega vastab see intressimäärale, mida BB-reitinguga peaks maksma eurodes nomineeritud fondidele. Seoses CAD, AUD ja JPY vääringus nomineeritud laenudega kordas Hankooki kontsern teabedokumendis esitatud märkusi. Ta märkis, et see on komisjoni kohustus määrata kindlaks võrdlusalus, mis on võimalikult lähedal turu tegelikule olukorrale. Komisjon leidis, et ta on seda juba teinud, kuna CAD, AUD, JPY vääringute kohta BB-reitinguga äriühingute tasandil puuduvad avalikult kättesaadavad andmed, mis võimaldaks arvutada vastavatel LIBORi reitingutel põhinevat võrdlusalust. Lisaks lõpetas British Bankers'Association (tänapäeval nimetatakse Intercontinental Exchange Group või ICE) 2013. aastal LIBORi määramise mitmele vääringule, sealhulgas Kanada ja Austraalia dollarile. Lisaks on kõnealuste turgude tingimused on sarnased USA finantsturu tingimustele. Seepärast jäi komisjon oma seisukoha juurde, et ICE BofAML Euro kõrge tootlusega indeks oli sobiv meetod.

               3.4.4.4.   Giti kontsern

                     (264)

                     Giti kontsern oli uurimisperioodil samuti üldiselt soodsas finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded. Kontsernil on samas ka suur võlakordaja, mis on uurimisperioodil arenenud tõusvas joones.

                     (265)

                     Giti kontserni eksportivatel tootjatel on väga erinev finantsseisund. Kolm neist olid vaatlusalusel perioodil kasumis. Lisaks sellele ei viidanud muud finantsnäitajad, näiteks võlakordaja või intressikulude kattekordaja, ühelegi tõsisele struktuursele probleemile nende äriühingute tagasimaksete tegemise suutlikkuses. Samas kaks tootjat olid vaatlusalusel perioodil jätkuvalt kahjumis. Samas ei olnud neil maksmata laene mitteseotud pankadelt ning neid rahastatakse tegelikult täielikult emaettevõtja antud pikaajalisest tagasimaksmata võlast.

                     (266)

                     Komisjon märkis, et Giti kontsernile andis Hiina krediidireitingu agentuur reitingu A+. Võttes arvesse põhjendustes 237–242 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, tegi komisjon järelduse, et see reiting ei ole usaldusväärne.

                     (267)

                     Seetõttu leidis komisjon, et kontserni tasandil on asjakohane kasutada põhjendustes 251–253 märgitud BB võrdlusalust, et arvutada rehvide valmistamisele saadavat kasu, mis on saadud nõuetekohase riskihindamise puudumisest.

                     (268)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist vaidlustas Giti kontsern oma kontserni äriühingute suhtes kohaldatud BB-krediidireitingu. Äriühing väitis, et komisjon on kasutanud BB-reitingut kõikide Hiina äriühingute puhul, selle asemel et analüüsida valimisse kuuluvate äriühingute individuaalset olukorda. Sellega seoses osutas äriühing asjaolule, et kontsernil ei olnud vaba tagasimaksega laene ning kontserni eri äriühingute kasumid erinesid suurel määral.

                     (269)

                     Komisjon ei nõustunud Giti kontserni sellise hinnanguga. Nagu punktides 3.4.4.3–3.4.4.6 märgitud, on komisjon igat valimisse kuuluvate äriühingute kontserni eraldi hinnanud ja iga nendesse kontsernidesse kuuluva äriühingu individuaalset osakonda analüüsinud. Giti kontserni puhul ei esinenud tõepoolest vaba tagasimaksega laene ja eksportivate tootjate finantsseisund erines suurel määral, nii et kontsernis oli kolm kasumlikku eksportivat tootjat ja kaks suure pikaajalise kahjumiga eksportivat tootjat. Komisjon oleks seega saanud määrata igale neist eksportivatest tootjatest erineva krediidireitingu. Samas pidades silmas äriühingute omavahelisi seoseid ning täpsemalt asjaolu, et kahjumis tootjate võlakoormus kanti tegelikult üle kontserni kasumlikele üksustele, mis toetasid kahjumis tootjaid ettevõttesiseste tehingute kaudu, otsustas komisjon kohaldada kontserni suhtes üht krediidireitingut. See väide lükati seepärast tagasi.

                     (270)

                     Giti kontsern mainis ka teatavaid väikseid arvutusvigu, mida komisjon aktsepteeris ja mis seega parandati.

               3.4.4.5.   China National Tire kontsern

                     (271)

                     China National Tire kontserni neli eksportivat tootjat on erinevas finantsseisundis. Neist kaks on teeninud pidevalt kasumit ajavahemikul 2014–2016 ning neil on olnud üsna head finantsnäitajad. Sellegipoolest hakkas ühel neist tootjatest alates 2017. aasta esimesest poolest tekkima kahjum ning sellel tootjal avastati vaba tagasimaksega laen, mis viitab sellele, et see äriühing võib olla hapramas finantsolukorras kui finantsaruanded esmapilgul näitavad.

                     (272)

                     Samas kolmanda ja neljanda tootja puhul näitasid finantsaruanded ja kontrollkäigu ajal leitud tõendid, et need äriühingud said jätkuvalt atraktiivsete määradega laene, hoolimata järjestikustest kahjumiaastatest, suurest võlakordajast, väikesest intressimaksete kattevarast, halvenevatest finantsnäitajatest, kehvas seisus tootmisest, audiitorite tõstatatud küsimustest äritegevuse jätkuvuse kohta ning ebakindlast tulevikuväljavaatest. Peale selle sõltusid nad vaba tagasimaksega laenudest ning üks neist ei suutnud mõnesid oma võlgasid tagasi maksta. Tegelikult lõpetasid need äriühingud väliste laenude saamise uurimisperioodil. Samas said nad jätkuvalt finantstoetust laenude kujul, mida võttis nende nimel nende emaettevõtja. Nende laenulepingute tingimustes viidati laenu eesmärgi all raskustes olevale tütarettevõtjale. Lisaks pidid kõnealused eksportivad tootjad vastavalt äriühingute vahelisele lepingule need laenud emaettevõtjale täies ulatuses tagasi maksma.

                     (273)

                     Vahepealne emaettevõtja CNRC teenis ajavahemikul 2015–2016 ja uurimisperioodil kasumit, ehkki kasumlikkus oli väike ning äriühing oli väga suure finantsvõimendusega. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et rohkem kui pooled laenud, mida anti CNRC tasandil, olid vaba tagasimaksega laenud. Samasugune pilt ilmneb lõpliku emaettevõtja Chemchina kontserni analüüsist, mille puhul esines väike kasumlikkus koos suure finantsvõimendusega ning teatava sõltuvusega vaba tagasimaksega laenudest. Lisaks leidis komisjon Chemchina kontserni tasandil, et tasumata laenude tagasimaksmiseks kasutati võlakirju.

                     (274)

                     CNRC või tema tütarettevõtjate kohta ei ole koostatud ühtegi krediidireitingut. Samas määras Hiina reitinguagentuur Chemchina kontsernile korduvalt AAA-reitingu. Võttes arvesse põhjendustes 237–242 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust ning kontrolli käigus tuvastatud tõendeid, jättis komisjon Chemchina kontsernile antud Hiina reitingu arvesse võtmata.

                     (275)

                     Eespool kirjeldatud üldist olukorda silmas pidades pidas komisjon vajalikuks leida sobiv võrdlusalus kontserni eri äriühingutele. Selleks, et võtta arvesse pankade suuremat riskipositsiooni, mida rõhutas vaba tagasimaksega laenude olemasolu mõnes kontserni äriühingus, vähendas komisjon hinnangut riskihindamisskaala ühe pügala võrra ning kohandas nende laenude suhtelise hinnaerinevuse arvutust, võrreldes USA AA-reitinguga äriühingu võlakirju ja USA B-reitinguga (BB-reitingu asemel) sama kestusega äriühingu võlakirju. Standard & Poor'si krediidireitingute määratluste kohaselt on B-reitinguga võlgnik haavatavam kui BB-reitinguga võlgnikud, aga praegu on võlgnikul endiselt võime oma finantskohustusi täita. Sellegipoolest võivad võlgniku finantskohustuste täitmise võimet või -valmidust mõjutada ebasoodsad äri-, finants- või majandustingimused. Seda võrdlusalust käsitletakse seega asjakohasena, et kajastada lisariski, mis tuleneb vaba tagasimaksega laenude kasutamisest.

                     (276)

                     Seega kasutas komisjon seda asjakohase võrdlusalusena kõikide kuni kaheaastase maksetähtajaga laenude puhul, mida anti vaba tagasimaksega laene kasutavatele äriühingutele. Tõepoolest, vaba tagasimaksega laene antakse tavaliselt lühikeseks ajaks. On äärmiselt ebatõenäoline, et mõni vaba tagasimaksega laen oleks antud pikemaks tähtajaks kui kaks aastat, ja valimisse kaasatud äriühingutes kontrollitud laene kajastavad tõendid toetasid seda järeldust.

                     (277)

                     Ülejäänud laenude puhul, mille maksetähtaeg on pikem kui kaks aastat, ning äriühingute puhul, millel ei olnud vaba tagasimaksega laene, tugines komisjon üldisele võrdlusalusele, mille kohaselt määratakse kõrgeim mitte-investeerimisjärgu võlakirjade investeeringuklass, nagu selgitatud põhjenduses 251.

                     (278)

                     Lisaks tegi komisjon järelduse, et kahe äriühingu tasandil, mis osalesid rehvide tootmisel, olid äriühingud 2015.–2016. aastal ja uurimisperioodil kehvas finantsseisundis. Neil ei oleks riigiabi puudumisel olnud uurimisperioodil lisalaenudele juurdepääsu. Seetõttu ületas selle äriühingu saadud kasu intressimäära tavapärast juurdehindlust. Pigem tulenes uurimisperioodil saadud kasu laenude saamisest, mida ei oleks ilma riigi abita antud, lähtudes äriühingu üldisest finantsolukorrast. Sellega seoses märkis komisjon, et China National Tire kontsern on suur riigi osalusega ettevõte, mis on Chemchina kontserni osa, ning et Chemchina kontserni mainiti naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukavas olulise ettevõttena.

                     (279)

                     Seetõttu otsustas komisjon 1998. aasta suuniste (61) E osa punkti b alapunkti V kohaselt käsitada nende laenude jääke uurimisperioodil valitsuse poliitika järgimiseks antud toetusena. Kuna need äriühingud ei saanud uurimisperioodil uusi välislaene tingituna nende kehvast finantsseisundist, mis esines juba aastatel 2015–2016, käsitles komisjon uurimisperioodil esinevaid tasumata laene, mis anti 2015. aastal ja 2016. aasta esimesel poolel, toetustena, mida on kohandatud nõuetekohaselt, nagu põhjenduses 280 kirjeldatud. Lisaks käsitles komisjon ettevõttesiseseid laene, mille võttis uurimisperioodil emaettevõtja oma tütarettevõtja nimel, toetustena, sest need olid selgelt mõeldud tütarettevõtjale, kes pidi need ka tagasi maksma.

                     (280)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis China National Tire kontsern, et äriühingutevahelisi laene, mida emaettevõtja võtab oma tütarettevõtja nimel, ei tuleks käsitada toetustena, kuna laenulepingud on sõlmitud emaettevõtja ja panga vahel. Seega ei saa neid laene pidada tütarettevõtjate laenudeks subsiidiumist saadud kasu arvutamisel. Komisjon ei nõustunud selle hinnanguga, kuna pankadega sõlmitud laenulepingutes oli selgelt sätestatud, et laenu eesmärk oli rahastada raskustes tütarettevõtjaid. Peale selle olid emaettevõtja ja tütarettevõtjad allkirjastanud üksikasjalikud lepingud, milles olid selged viited konkreetsetele laenulepingutele pankadega ning oli sätestatud, et tütarettevõtjad maksavad laenud tagasi oma vahenditega.

                     (281)

                     The China National Tire kontsern väitis ka üldiselt, et kõnealusele kahele eksportivale tootjale antud laenud ei olnud toetused, kuna neid laene ei kustutatud või ei jäetud tasumata. Komisjon selgitas, et ta ei olnud käsitanud valimisse kuuluvatele äriühingutele antud laene võrdsena toetuste kui sellistega. Komisjon tunnistas, et äriühingutele antud laenudega kaasnesid maksekohustused. Sellisest tehingust saadud kasu arvutamisel ei võrrelnud komisjon intressimäärasid, vaid võttis lähtepunktiks laenu tagasimaksmata summa suuruse. Komisjon täpsustas veel, et ta ei võtnud kasu arvutamisel arvesse kogu laenusummat, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses.

                     (282)

                     Saadud kasu kindlaksmääramisel lähtuti laenu põhiosast, millest arvati maha uurimisperioodi jooksul makstud intress. Laenu põhiosa kohandamisel arvestati maha amortisatsioon lähtuvalt laenu eesmärgist. Kui tegemist oli likviidsus-/käibekapitalilaenuga, võeti arvesse kogu summa. Kui laen oli selgelt seotud pikaajalise investeeringuga, arvutati põhisumma amortisatsioon kogu laenuperioodi suhtes ja arvesse võeti üksnes uurimisperioodiga seotud summa. Lõpuks kohandati saadud kasu summat veelgi, et võtta arvesse üksnes neid päevi uurimisperioodi jooksul, mis olid laenuga hõlmatud.

                     (283)

                     Lõpuks, pärast lõplike järelduste teatavakstegemist rõhutas China National Tire kontsern, et ChemChina Finance äriühingutevahelistest laenudest saadud kasu oli arvestatud topelt, kuna see võeti arvesse kontserni iga kasusaaja puhul, kuigi komisjon oli juba välja arvutatud subsiidiumist saadud kasu ChemChina Finance pankadevahelistelt laenudelt. Komisjon nõustus selle väitega ja kohandas laenudega seotud kasu arvutamist vastavalt sooduslaenudele.

               3.4.4.6.   Xingyuani kontsern

                     (284)

                     Xingyuani kontsern oli uurimisperioodil üldiselt raskes finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded. Kontserni peamine äriühing, mis on ka peamine eksportiv tootja, oli kogu ajavahemikul 2014–2016 kahjumis. 2016. aasta lõpus oli äriühingul negatiivne omakapital, sest tema võlakordaja ületas 100 % ning tema koondkahjum oli suurem kui tema sissemakstud kapital.

                     (285)

                     Kontrollkäigu ajal leidis komisjon valimisse kuuluvate laenude seast ka mitu vaba tagasimaksega laenu ning märkis, et äriühingul oli raskuseid intressi ja laenu põhisumma tagasimaksmisega. Mitmed laenud maksti tagasi hiljem ning mõned laenud, mille tähtaeg saabus uurimisperioodi jooksul, ei olnud pärast mitut kuud tagasi makstud.

                     (286)

                     Peale selle näitas PBOC ettevõtte krediidiraport äriühingu kohta, et äriühingul olid märkimisväärsed bilansivälised kohustised, sest ta oli andnud garantiisid laenudele, mida oli antud mitteseotud kolmandatele isikutele piirkonna rehvisektoris. Lisaks liigitati 31 % tema tagasimaksmata laenudest ettevõtte krediidiraportis probleemsesse kategooriasse.

                     (287)

                     Peale selle leidis komisjon, et äriühingul oli raskuseid oma peamisele tooraine tarnijale maksete tegemisega ning tal oli oluline tasumata summa, mis oli selle tarnija juures kvalifitseeritud kui laen.

                     (288)

                     Seotud eksportiv tootja oli asjaomasel ajavahemikul seevastu veidi kasumlik. Ehkki ta ei tegutsenud kahjumiga, olid kasumlikkuse tasemed üldiselt nõrgad, mistõttu võivad äriühingut mõjutada ebasoodsad äri-, finants- või majandustingimused. Äriühingul oli kõrge võlakordaja, aga tal ei olnud ühtegi vaba tagasimaksega laenu.

                     (289)

                     Sellest hoolimata määras Hiina reitinguagentuur Xingyuani kontsernile uurimisperioodil AA-reitingu. Seepärast, võttes arvesse põhjendustes 237–242 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust ning kontrolli käigus tuvastatud tõendeid, jättis komisjon Xingyuani kontsernile antud Hiina reitingu arvesse võtmata.

                     (290)

                     Eespool kirjeldatud üldist olukorda silmas pidades pidas komisjon vajalikuks leida sobiv võrdlusalus kontserni eri äriühingutele.

                     (291)

                     Komisjon tegi järelduse, et eksportiva tootja tasandil oli olukord selline, et see äriühing ei oleks saanud uurimisperioodil juurdepääsu lisalaenudele ilma riigi abita. Seetõttu ületas nende äriühingute saadud kasu intressimäära tavapärast juurdehindlust. Pigem tulenes uurimisperioodil saadud kasu laenude saamisest, mida ei oleks ilma riigi abita antud, lähtudes äriühingu üldisest finantsolukorrast. Seoses sellega märkis komisjon, et Xingyuani kontsern oli Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskavas märgitud kui üks seitsmest peamisest piirkondlikust rehvitootjast.

                     (292)

                     Seetõttu otsustas komisjon 1998. aasta suuniste E osa punkti b alapunkti V kohaselt käsitada nende laenude jääke uurimisperioodil valitsuse poliitika järgimiseks antud toetusena. Kättesaadavale teabele tuginedes tasakaalustas komisjon vaid uurimisperioodil antud laene.

                     (293)

                     Enne uurimisperioodi antud eksportiva tootja laenude puhul ja pidades silmas selle äriühingu tasandil vaba tagasimaksega laenude olemasolu, võttis komisjon taas kasutusele põhjenduses 275 kehtestatud võrdlusaluse kõikide laenude puhul, mille tähtaeg on kaks aastat või vähem. Ülejäänud võimalike laenude puhul, mille maksetähtaeg on pikem kui kaks aastat, tugines komisjon üldisele võrdlusalusele, mille kohaselt määratakse kõrgeim mitte-investeerimisjärgu võlakirjade investeeringuklass, nagu selgitatud põhjenduses 251.

                     (294)

                     Muude Xingyuani kontserni äriühingute puhul tegi komisjon järelduse, et tuginedes olemasolevale teabele, võis komisjon kasutada üldist võrdlusalust, mis andis kõrgeima mitte-investeerimisjärgu võlakirjade investeeringuklassi, nagu selgitatud põhjenduses 251.

               3.4.4.7.   Krediidiliinid

                     (295)

                     Uurimine näitas, et Hiina finantsasutused andsid ka krediidiliine seoses eraldi laenude andmisega igale valimisse kuuluvale äriühingule. Need seisnesid raamlepingutes, mille alusel sai pank võimaldada valimisse kuuluvatel äriühingutel kasutada teatava maksimumsumma ulatuses vahendeid eri võlainstrumentide vormis (laenud, käskvekslid, kaubanduse rahastamine jne). Tavapärastel turutingimustel kohaldataks nende krediidiliinide suhtes tavaliselt nii-öelda haldus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid, samuti pikendustasusid, mida võetakse ettemaksena krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Samas leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud said tasuta antud krediidiliinidest kasu.

                     (296)

                     Seepärast käsitatakse kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii saaja kasuna järgmise kahe summa vahet: summa, mille äriühing maksab Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini eest, ning summa, mis tal tuleks maksta võrreldava kommertskrediidiliini eest, mida ta võiks turul reaalselt saada.

                     (297)

                     Ühele valimisse kaasatud eksportivale tootjale Hankooki kontsernis oli võimaldanud krediidiliini kaks panka, mille peakontor on asutatud muus finantsjurisdiktsioonis kui HRV, ning seda võimaldades kohaldati maailma finantsturgudel tavapäraseid haldus- ja menetlustasusid. Kuna nende eelkõige rehvisektoris tegutsevatele äriühingutele antud krediidiliinide puhul ei kohaldatud pikendamistasusid, otsustas komisjon neid tasusid käesoleva juhtumi puhul mitte rakendada. Kõnealuseid krediidiliine käsitatakse seega võrdlusaluse jaoks mõistliku näitajana. Selle tulemusena kasutati nende krediidiliinide eest võetud tasude keskmist võrdlusalusena kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii.

                     (298)

                     Subsiidiumisumma (millest on lahutatud tegelikult makstud tasud) arvutamiseks kohaldati võrdlusalusena kasutatud tasusid proportsionaalselt iga asjaomase krediidiliiniga. Kui krediidiliini kestus oli üle ühe aasta, jagati subsiidiumi kogusumma krediidiliini perioodile ja vastav summa seostati läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.

                     (299)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist ja lõplike järelduste avalikustamise ajal väitis Hankooki kontsern, et ettemakseid ei nõutud, sest kui Hiina pangad tegi otsuse avada äriühingule krediidiliin, võtsid nad arvesse kogutulu, mis saadi muudelt toodetelt ja teenustelt.

                     (300)

                     Komisjon nõustus, et iga klient, kes avab pangas krediidiliini, peaks ostma ka muid selle konkreetse panga tooteid ja teenuseid. Samas on tavapärane, et kliendid peavad maksma ettemaksu, nagu näitab kahe välisriigi panga poolt nõutud ettemaks Hankooki kontsernile krediidiliinide avamisel. Pangad peavad tõepoolest eraldama vahendeid, et teha need krediidiliini kehtivuse jooksul igal ajal kohe kättesaadavaks. Hankooki kontsern ei esitanud ühtegi tõendit ettemaksudest loobumise väidetavate põhjuste kohta. Lisaks võidakse laenuvõtjatelt nõuda mõnel juhul ka miinimumsumma hoiustamist pangas. Seetõttu lükatakse Hankooki kontserni väide tagasi.

                     (301)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kommenteeris Giti kontsern, et komisjon kasutas mitme krediidiliini puhul vale järelejäänud päevade arvu ega arvanud kasust maha mõnesid teenustasusid, mille äriühing oli tasunud. Komisjon aktsepteeris osaliselt neid märkuseid ja muutis vastavalt kasu arvutamist.

               3.4.5.   Järeldus sooduslaenude kohta

                     (302)

                     Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said uurimisperioodil sooduslaene. Neid laene ja krediidiliine tules käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

                     (303)

                     Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on sooduslaenudega seoses määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Sooduslaenud

                                 Äriühing/kontsern

                                 Üldine subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 8,28 %

                                 Giti kontsern

                                 1,53 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,34 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 48,37 %

               3.5.   Soodusrahastamine ja -kindlustus: võlakirjad

                     (304)

                     Kaks valimisse kaasatud äriühingut said kasu võlakirjade kujul soodusrahastamisest.

               a)
               Riigi omanduses olevad finantsasutused tegutsesid avalik-õiguslike asutustena.

                     (305)

                     Hiinas on võlakirjaturu osalised põhimõtteliselt samad üksused mis laenuturul tegutsevad üksused. Äriühingud, mis soovivad emiteerida võlakirju, peavad kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva finantsasutuse teenuseid. Väärtpaberite emissiooni tagajad korraldavad võlakirjade emiteerimist ja pakuvad välja intressimäärad, millega võlakirju investoritele pakutakse. Need väärtpaberite emissiooni tagajad on samad riigi omanduses olevad pangad, mis pakuvad ka sooduslaene, mida on käsitletud eespool punktis 3.4. Peale selle on võlakirju ostvad investorid samuti peamiselt Hiina (riigi omanduses olevad) pangad, sest rohkem kui 95 % võlakirjade kogu kauplemismahust esineb pankadevahelisel turul (62).

                     (306)

                     Nagu punktis 3.4.1 kirjeldatud, iseloomustab neid finantsasutusi kindel esindatus riigis ning Hiina valitsusel on võimalus omada nende üle sisulist mõju.

                     (307)

                     Üldine õigusraamistik, milles need finantsasutused tegutsevad ja mida juba kirjeldati punktis 3.4, kehtib ka võlakirjade puhul. Lisaks kohaldatakse eelkõige võlakirjade suhtes järgmisi reguleerivaid dokumente:

                     (308)

                     Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus, muudetud ja vastu võetud Hiina Rahvavabariigi kümnenda rahvakongressi alalise komitee 18. istungil 27. oktoobril 2005 ja kehtiv alates 1. jaanuarist 2006 (kehtiv versioon avaldatud 31. augustil 2014) (edaspidi „väärtpaberiseadus“);

                     (309)

                     äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015;

                     (310)

                     mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008;

                     (311)

                     äriühingu võlakirjade haldamise määrused, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011.

                     (312)

                     Kooskõlas reguleeriva raamistikuga ei saa Hiinas võlakirju vabalt emiteerida või nendega kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peavad heaks kiitma mitmesugused valitsusasutused, nagu PBOC, NDRC või CSRC olenevalt võlakirja ja emitendi liigist. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamist käsitlevate määruste kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks.

                     (313)

                     Peale selle peaks väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt vastama võlakirjade avalik emissioon järgmistele nõuetele: „kogutud rahaliste vahendite investeerimine vastab riigi tööstuspoliitikale […]“ ja „[…] kogutud rahalisi vahendeid kasutatakse kontrollitud eesmärgil“. Äriühingu võlakirjade haldamise määruse artiklis 12 on korratud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga.

                     (314)

                     Äriühingu võlakirjade emiteerimise ja kauplemise haldusmeetmete kohaselt võib avalikuks emiteerimiseks pakkuda üksnes teatavaid võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele, näiteks AAA-krediidireiting. Enamik võlakirju emiteeritakse seega eraviisiliselt nii-öelda kvalifitseeritud investoritele, kelle CSRC on heaks kiitnud ja kes on sisuliselt Hiina institutsionaalsed investorid.

                     (315)

                     Lisaks ei määrata äriühingu võlakirjade intressimäärasid vabalt, sest äriühingu võlakirjade haldamise määruse artiklis 18 on märgitud, et „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida maksavad pangad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“.

                     (316)

                     Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete võlakirjaemissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 307–315, koos uurimise konkreetsete järeldustega.

                     (317)

                     Kontrollkäigud näitasid, et võlakirju emiteerisid kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga (edaspidi „PBOC“) võrdlusintressimääradega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist.

                     (318)

                     Praktikas mõjutab võlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega krediidireiting. Samas nagu eespool põhjendustes 237–242 kirjeldatud, on kohalik krediidireitinguturg moonutatud ja krediidireitingud mitteusaldusväärsed. Seda fakti illustreerib asjaolu, et võlakirjaprospektid ja valimisse kuuluvate äriühingute väljastatud võlakirjade krediidireitingute raportid ei vastanud äriühingute tegelikule olukorrale.

                     (319)

                     Näiteks ühe juhtumi puhul põhines võlakirjaemissiooni finantsanalüüs väga suurel käibel ja 12 % kasumil, ehkki äriühingu finantsaruanded näitasid, et ta oli tegelikult kahjumis.

                     (320)

                     Teisel juhul hoiatati üksikasjalikus võlakirjaprospektis, et äriühingu kohustuste tase on tõusnud, seega „on emitendi võlakoormus suur ning tema varade ja kohustiste suhtarv kõrgem kui sektori keskmine. […] Kokkuvõttes on emitendi lühiajaline maksevõime suhteliselt väike, seega esineb teatav lühiajaline maksevõime surve. […] Äriühing tugineb peamiselt muule tulule kui tegevustulu oma kasumina. See tekitab palju ebakindlust seoses tema kasumlikkusega.“ Sellegipoolest anti aruandes lõppkokkuvõttes võlakirjade pakkumisele AAA-krediidireiting.

                     (321)

                     Lõppkokkuvõttes märkis komisjon, et tavapärastel turutingimustel peaks võlakirjade intressimäärad olema keskmiselt kõrgemad kui laenuintressimäärad, sest neid käsitletakse allutatud võlana. Samas valimisse kuuluvate äriühingute puhul olid laenuintressimäärad võlakirjade intressimääradega võrdsed või neist kõrgemad.

                     (322)

                     Ülaltoodud kaalutluste valguses leidis komisjon, et Hiina finantsasutused, mis korraldavad võlakirjade emissioone valimisse kaasatud äriühingutele, on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b mõistes avaliku sektori asutused. Peale selle tagati kahele valimisse kuuluvale eksportivale tootjale kasu, sest võlakirju emiteeriti intressimääradega, mis olid allpool turul kehtivaid intressimäärasid, mis vastasid nende tegelikule riskiprofiilile.

               b)
               Konkreetsus

                     (323)

                     Komisjon leidis, et võlakirjade kaudu soodusrahastamine on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, sest võlakirju ei saa emiteerida ilma valitsusasutuste heakskiiduta ning HRV väärtpaberiseaduses sätestatakse, et võlakirjade emiteerimine peab vastama riigi tööstuspoliitikale. Selle poliitika kohaselt on kõrgjõudlusega radiaalrehvid (sealhulgas lohvita veokirehvid) määratletud kui soodustatud tootekategooria.

               c)
               Arvutusmetoodika

                     (324)

                     Kuna võlakirjad on sarnaselt laenudega sisuliselt vaid üks võlainstrumentide liik ja kuna laenude arvutusmeetod juba põhineb võlakirjakorvil, otsustas komisjon kasutada punktis 3.4.4 kirjeldatud laenude arvutusmeetodit. See tähendab, et sama kestusega USA AA äriühingu võlakirjade ja USA BB äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse võrdlusaluse intressimäärade suhtes, mille PBOC on avaldanud, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär, mida võrreldakse seejärel kasu kindlaksmääramiseks tegeliku intressimääraga, mida äriühing maksab.

                     (325)

                     Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on soodusvõlakirjadega seoses määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Soodusrahastamine: võlakirjad

                                 Äriühing/kontsern

                                 Üldine subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 0,72 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0,12 %

               3.6.   Soodusrahastamine ja -kindlustus: eksporttoodete ostjatele võimaldatav krediit

                     (326)

                     Kaebuse esitaja sõnul andsid riigi omanduses olevad pangad Hiinas eksporttoodete müüjatele ja ostjatele võimaldatavat krediiti või kontsessioonilaene välisettevõtetele, nagu importijad, et edendada Hiina toodete, tehnoloogia ja teenuste ja näiteks rehvide eksporti.

                     (327)

                     Komisjon leidis uurimise ajal, et mitte ühegi seotud või mitteseotud importija kontol ei olnud Hiina finantsasutustelt saadud tasumata laene. Seega tegi komisjon järelduse, et seda programmi ei saanud valimisse kaasatud äriühingute suhtes uurimisperioodil kohaldada.

               3.7.   Soodusrahastamine ja -kindlustus: välisinvesteeringute toetus

                     (328)

                     2015. aasta lõpus omandas CNRC 65 % osaluse Pirelli kontsernis. Selle kontserni väärtuseks oli sel ajal hinnatud 7,1 miljardit eurot. Selle omandamisega kaasnesid mitmed toetusmeetmed Hiina valitsuselt.

                     (329)

                     Pärast teabedokumendi ja lõplike järelduste avaldamist väitsid Hiina valitsus, Pirelli ja CNRC, et komisjon ei saanud seda kava uurida, sest see ei olnud kaebusega ja algatamisteatega hõlmatud. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina RV valitsus seda väidet ning väitis, et komisjon ei andnud võimalust pidada konsultatsioone enne menetluse algatamist kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7, takistades seega HRVd esitamast vastastikku kokkulepitud seisukohta. Lisaks väitis Hiina valitsus, et uusi kavasid võib tasakaalustada üksnes juhul, kui on olemas õiguslik alus ELi õiguses. Selline õiguslik alus kehtestati (63) aga alles detsembris 2017 alusmääruse uue artikli 10 lõike 7 teise lõiguga, mis ei olnud kohaldatav käesolevas menetluses. CNRC leidis, et algatamisteates oleks tulnud iga programm eraldi ära märkida. Kuna komisjon viitas üksnes toetustele või laenudele ja mitte omakapitaliinvesteeringule, ei olnud SRFi investeeringud käesoleva menetlusega hõlmatud.

                     (330)

                     Komisjon ei nõustunud. Algatamisteates oli nimetatud „1) otsest raha ülekandmist või potentsiaalseid raha või kohustuste otseülekandeid“. Nii alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i kui ka subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkti 1 alapunktis i on mõiste „otsene raha ülekandmine“ selgitatud sulgudes esitatud näidetega. Seal on loetletud: „näiteks toetused, laenud, paigutused omakapitali“. Omakapitali investeeringuna oli SRFi investeering seega hõlmatud algatamisteatega punkti all „raha otsene ülekandmine“. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjendustes 334–340, ei vaadeldud SRFi investeeringut käesolevas uurimises eraldiseisva kavana. SRFi investeering kujutas endast pigem täiendavat sekkumist Hiina valitsuselt tulnud viie rahalise sekkumise paketi hulgas Pirelli omandamise kontekstis. CINDA omakapitaliinvesteeringu kõrval olid paketi muud osad toetus, laen ja intressi tagasimakse, mille puhul CNRC nõustub nõuetekohase uurimisega. SRFi investeeringut analüüsides ei olnud komisjon seega eraldi kava uurimisse võtnud, vaid vaatles pigem ühe kompleksse finantsmeetme (mis oli osa väliskaubanduse edendamise programmist käesolevas kontekstis) kõiki asjakohaseid osi.

                     (331)

                     Pealegi, isegi kui oleks olnud kahtlusi menetlusega hõlmatud subsiidiumide ulatuses, oli komisjon sellised kahtlused uurimise käigus täieliku läbipaistvusega hajutanud. Siiditee fondi (SRF) tehtud investeeringute turupõhise laadi küsimus tõstatati ühisel kokkuleppel Hiina valitsuse juurde tehtud kontrollkäigu ajal, mil Hiina valitsus andis ka kasulikku teavet Siiditee fondi olemuse kohta. Seepärast oli komisjon samuti üllatunud, kui CNRC väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et Hiina valitsus oli komisjoni kontrollkäigu ajal üksnes suuliselt vastanud ning et komisjon ei otsinud täiendavat teavet SRFi turupõhise olemuse kohta. Pigem vastupidi, komisjon oli sellega seoses saatnud Hiina valitsusele artiklil 28 põhineva kirja ning Hiina valitsus saatis talle mõned dokumendid SRFi investeeringute kohta, mis rõhutab veel kord seda, et see osa Hiina valitsuse rahastamisest oli nõuetekohaselt uurimise osa.

                     (332)

                     Väide, et SRFi investeering jäi uurimise kohaldamisalast välja, lükati seetõttu tagasi.

               a)
               Õiguslik alus

                     (333)

                     Väliskaubanduse arengu 13. viisaastakukava, mille on välja andnud kaubandusministeerium (edaspidi „MOFCOM“), 26. detsember 2016;

                                 —

                                 naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava;

                                 —

                                 riiginõukogu suunavad arvamused rahvusvahelise tootmisvõimsuse ja seadmete tootmise alase koostöö edendamise kohta, välja antud 2015. aastal (edaspidi „suunavad arvamused“);

                                 —

                                 teatis, mis käsitleb 2015. aasta erifondidest oluliste projektide subsideeritud vahendite eraldamist väliskaubanduse ja majanduse arenguks, C.H. [2015] nr 653 ja Chemchina toimik [2016] nr 144;

                                 —

                                 rahandusministeeriumi teatis riigi osalusega kapitali keskse tegevuseelarve avaldamise kohta 2016. aastal, CZ [2016], nr 18.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (334)

                     Komisjon leidis, et Hiina valitsus oli mitmel viisil sekkunud, et hõlbustada 65 % osaluse omandamist Pirelli kontsernis CNRC poolt.

                     (335)

                     Esiteks sai CNRC 500 miljoni jüaani (ligikaudu 66 miljonit eurot) suuruse toetuse SASACilt, et „edendada üleilmset tootmisvõimsuse alast koostööd algatuse „One Belt, One Road“ alusel kooskõlas rahandusministeeriumi teatisega riigi osalusega kapitali keskse tegevuseelarve avaldamise kohta 2016. aastal, CZ [2016], nr 18.

                     (336)

                     Teiseks sai CNRC 800 miljoni euro suuruse sooduslaenu pangakonsortsiumilt, kuhu kuulusid Hiina arengupank (CDB), EXIM ja Hiina ehituspank (CCB). Laenulepingus on laenu eesmärgina nimetatud Pirelli omandamist.

                     (337)

                     Kolmandaks sai CNRC 17 miljoni Hiina jüaani suuruse tagasimakse eespool esitatud põhjenduses nimetatud laenu intressilt. Selle tagastuse määras rahandusministeerium „Pirelli aktsiate soetamise eest“„väliskaubanduse arendamiseks mõeldud 2015. aasta erifondide põhiprojekti“ raames kooskõlas teatisega, mis käsitleb 2015. aasta erifondidest oluliste projektide subsideeritud vahendite eraldamist väliskaubanduse ja majanduse arenguks, C.H. [2015] nr 653 ja Chemchina File [2016] nr 144.

                     (338)

                     Neljandaks osales Hiina valitsus Pirelli kontsernis osaluse omandamisel, tagades kapitaliosaluse väärtusega 533 miljonit eurot Siiditee fondi raames; see on valitsuse investeerimisfond, mis on algatuse „One Belt, One Road“ osa. Investeerimisleping käsitleb tehingu praktilisi üksikasju, aga selles ei mainita aluseks olevaid tingimusi. Komisjonile ei esitatud muid SRFi ja CNRC vahelisi dokumente seoses selle konkreetse toiminguga.

                     (339)

                     Lisaks osales Hiina valitsus pärast omandamist China National Tire kontserni restruktureerimisel, tagades China Cinda Asset Management Company Ltd (edaspidi „Cinda“) kaudu 266 miljoni euro väärtuses kapitaliosaluse äriühingus, millele kuulub Pirelli kontserni tööstuslike rehvide valdkond.

                     (340)

                     Kõigil viiel sekkumisel oli ühine eesmärk võimaldada CNRC-l Pirelli omandada. Edaspidi nimetatakse neid koos meetmeks.

               c)
               Avalik-õiguslikud asutused

                     (341)

                     Teatav osa Hiina valitsuse toetusest anti seega otse (st toetuste kaudu) ning osa eraldati kaudselt ehk riigi omanduses olevate ettevõtete kaudu. Mis puutub ülaltoodud põhjenduses nimetatud sooduslaenudesse, siis tegi komisjon punktis 3.4.1 juba kindlaks, et CDB, EXIM ja CCB osalesid kui avaliku sektori asutused alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses, kui nad pakkusid laene valimisse kuuluvatele äriühingutele.

                     (342)

                     Mis puutub SRFi ja Cindasse, siis leidis komisjon, et mõlemad äriühingud kuuluvad täielikult Hiina valitsusele ning nende ettevõtte juhtimise struktuur näitab, et riik omab nende üle sisulist mõju.

                     (343)

                     Oma veebisaidi kohaselt on SRF riigi omanduses olev ettevõte, mille on asutanud riik ja mida riik toetab, et tagada investeeringuid ja rahastamistuge kaubandus- ja majanduskoostööks ning ühenduvuseks algatuse „One Belt, One Road“ raames. Äriühing kuulub 100 % riigile riigi valuutaameti, Hiina investeerimisühingu, EXIM Banki ja CDB kaudu. Tal on juhatus ja nõukogu, kuhu kuuluvad eri ministeeriumide esindajad.

                     (344)

                     Cinda asutati 1999. aastal kui riigi omanduses olev ettevõte ja halbade laenude pank Hiina ehituspanga jaoks. Tema aastaaruande kohaselt oli ta esimene 1999. aasta aprillis asutatud varahaldusettevõte, mille riiginõukogu heaks kiitis, et maandada finantsriski ja säilitada finantssüsteemi stabiilsus, samuti hõlbustada riigi omanduses olevate pankade ja ettevõtete reformi. 2017. aastal olid äriühingu peamised osanikud rahandusministeerium (64,45 %) ja HRV sotsiaalkindlustusfondi riiginõukogu (7,06 %). Äriühingu juhatus ja nõukogu koosnevad nii valitsusasutuste kui ka riigi omanduses olevate suurte finantsasutuste esindajatest.

                     (345)

                     Äriühingu peamine tegevusala on probleemsete varade valitsemine. Äriühingu aastaaruande kohaselt „koordineeris äriühing suurel määral riiklikku strateegiat“ ning toetas muu hulgas algatuse „One Belt, One Road“ loomist. Äriühing kinnitas ka, et ta „uurib ja rakendab põhjalikult CPC 19. rahvakongressi eesmärki ja Xi Jinping sotsialismiideed, millel on uut ajastut silmas pidavad Hiinale omased jooned, tugevdab jõuliselt partei üldist liidripositsiooni ning tagab tugeva poliitilise garantii äriühingu arenguks“.

                     (346)

                     Tuginedes kontrollkäigu ajal esitatud andmetele, samuti avalikult kättesaadavatele andmetele, tegi komisjon seega järelduse, et SRFi ja Cinda puhul on formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta.

                     (347)

                     Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus on sisuliselt SRFi ja Cindat kontrollinud. Seoses sellega märkis komisjon, et nende osalemist tuleb käsitleda järgmise õigusraamistiku kontekstis:

                     (348)

                     Väliskaubanduse arendamise 13. viisaastakukavas kehtestatakse üldpõhimõtted, millele tugineb Hiina väliskaubanduspoliitika, mis hõlmab suuremas ulatuses ja kõrgemal tasandil tegutsemist ning nii välisriiki laienemist kui ka sissetoomise kombineerimist, et edendada kaubanduse kasvu. Kava eesmärk on edendada ka teisenemist peamiselt kaupade ekspordilt kaupade, teenuste, tehnoloogia ja kapitali ekspordile. Selles kontekstis on üks peamisi ülesandeid, mis on kava peatükis III.3 nimetatud, väliskaubandusettevõtete riigiülese tegevussuutlikkuse suurendamine, mis julgustab võimsaid äriühinguid laiendama tööstusahelaid, viima läbi riigiüleseid ühinemisi ja omandamisi ning omandama kvaliteetseid kaubamärke, olulist tehnoloogiat ja turunduskanaleid. Kavas märgitakse lisaks, et heas seisus riigiülestele ettevõtetele pakutakse korrapärast toetust, moodustades seega kogumi suurettevõtetest, millel on riigiülene ärisuutlikkus ja üleilmne turustusvõrk.

                     (349)

                     Riiginõukogu suunavad arvamused rahvusvahelise tootmisvõimsuse ja seadmete tootmise alase koostöö edendamise kohta sisaldavad täpsemaid andmeid selle kohta, kuidas välisriiki laienemise strateegiat tuleks praktikas rakendada. Eesmärk on saavutada olukord, et toodete ekspordilt arenetakse tööstuse ekspordile, ning „aktiivselt arendada“ arengumaade turge ja neile „siseneda“. Lõppeesmärk on moodustada mitu juhtivat ettevõtet, millel on rahvusvaheline konkurentsivõime ja turu arendamise suutlikkus.

                     (350)

                     Nende suunavate arvamuste artiklites 30–36 loetletakse kõik poliitilised toetused, mida välisriiki laienevad äriühingud võivad saada, näiteks maksu- ja maksutoetuspoliitika, kontsessioonilaenud, finantstoetus sündikaatlaenude kaudu, ekspordikrediit, projektide rahastamine, omakapitaliinvesteeringud ja ekspordikrediidikindlustus.

                     (351)

                     Artiklis 35 on konkreetselt nimetatud Siiditee fondi kui vahendit, millest rahastada riigi toetatud projekte, mida kasutatakse „omakapitaliinvesteeringute allikate suurendamiseks. […] Me peame Siiditee fondi rolli väga oluliseks. Me toetame aktiivselt rahvusvahelist tootmisvõimsust ja seadmete tootmise koostööprojekte omakapitaliinvesteeringute ja laenupõhise rahastamise kaudu.“

                     (352)

                     Peale selle märgib Siiditee fond oma veebisaidil ise, et tema eesmärk on aidata Hiina ettevõtetel arendada oma ekspordisuutlikkust, tagades neile parema juurdepääsu välisturgudele ja alustades välisriikides tegevust ning välismaise arenenud tehnoloogia omandamise kaudu.

                     (353)

                     Seetõttu järeldab komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et sisuliselt SRFi ja Cindat kontrollida.

                     (354)

                     Komisjon kontrollis ka SRFi ja Cinda konkreetset käitumist ning märkis, et Pirelli kontsernis osaluse omandamise puhul tegutsesid mõlemad ettevõtted finantsinvestoritena ega kasutanud tegelikult tegevusega seotud kontrolli nende investeeringute üle. Peale selle tagasid nad mõlemad kasu, mida tavapärastel turutingimustel ei olnud võimalik saada:

                     (355)

                     Cinda maksis ebanormaalselt suure summa oma omakapitaliosaluse eest. Cinda maksis selle omakapitaliosaluse eest 266 miljonit eurot, ehkki sellega seotud omakapitaliosalus vastas üksnes 38 miljonile eurole ja äriühingu netovarad olid väärt 73 miljonit eurot.

                     (356)

                     Mis puutub SRFi, siis on SRFi eesmärk tema enda väidete kohaselt tagada rahaline toetus projektidele, millel ei ole piisavat omakapitali, vähendades üldist võla suhtarvu ja parandada projektide rahastamise suutlikkust. Samal ajal edendab fond sündikaatlaene (näiteks eespool põhjenduses 336 nimetatud sooduslaenud), mis tagavad täiendavat rahalist toetust projektidele. SRF ise mainib korduvalt Pirelli tehingut oma veebisaidil kui selle töömeetodi näidet.

                     (357)

                     Seega tegi komisjon järelduse, et SRF ja Cinda on rakendanud eespool esitatud õiguslikku raamistikku rehvisektoris valitsuse volituste teostamisel, tegutsedes nii avaliku sektori asutusena alusmääruse koostoimes kohaldatava artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i mõistes ning kooskõlas WTO asjakohase kohtupraktikaga.

                     (358)

                     Lisaks – isegi kui SRFi ja Cindat ei käsitata avaliku sektori asutustena, käsitatakse neid siiski pankadena, keda Hiina valitsus volitab ja suunab täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses, ning seda samadel põhjustel, nagu on toodud põhjendustes 342–356. Seega tuleks nende tegevust igal juhul Hiina valitsusega seostada.

                     (359)

                     Pärast teabedokumendi ja lõplike järelduste avaldamist väitsid CNRC ja Pirelli, et SRF ja Cinda ei ole avalik-õiguslikud asutused, sest SRF ei ole abi andev asutus ning nii SRF kui ka Cinda taotlevad turupõhist kasumit nagu iga erasektori investor. CNRC arvates kinnitas asjaolu, et SRFi investeering maksis Pirelli aktsiate eest turuhinnaga, seda et SRFi investeerimisotsused tehakse sõltumatult ning need põhinevad turupõhimõtetel.

                     (360)

                     Komisjon tuletas meelde, et avaliku sektori asutuse analüüs annab vastuse küsimusele, kas mingile üksusele on antud valitsusasutuse volitused. Riik mitte üksnes ei oma SRFi (nagu on märgitud põhjendustes 343–346), vaid ka kontrollib seda sisuliselt. Kas SRFi üksikud otsused on kaubanduslikust seisukohast mõistlikud, ei ole määrav. Pigem on määrav see, et SRF ei tee oma otsuseid valitsuse mõjust sõltumatult. Nagu on näidatud põhjendustes 348–353, toimib SRF tugevas normatiivses raamistikus kui valitsuse vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks siiditee ja majandusvööndi algatuses (ümbernimetatud „Belt and Road initiative“ (edaspidi „BR-algatus“). Hiina valitsuse poolt ametisse nimetatud SRFi juhid viivad neid eesmärke ellu ja kontrollivad seega sisuliselt SRFi. Sellest tulenevalt kinnitas komisjon oma hinnangut, et SRF kujutab endast avaliku sektori asutust või on ta vähemalt saanud valitsuselt volitused või suunised selliste ülesannete täitmiseks, mis on tavaliselt valitsuse haldusalas, näiteks püüda saavutada riiklikke poliitikaeesmärke.

               d)
               Kasu

                     (361)

                     CNRC ja Pirelli kommenteerisid teabedokumendis ka seda, et komisjon ei tõendanud, et SRFi investeeringu tingimused olid üldise investeerimistavaga vastuolus. Igasugune kasu peaks piirduma erinevusega valitsuse pakutud tingimuste ning nende tingimuste vahel, mille saaja oleks endale turul kindlustanud. Igal juhul ei saanud CNRC või Pirelli kasu, sest vahendid eraldati Pirelli varasematele osanikele nende osakute omandamiseks.

                     (362)

                     Komisjon ei nõustunud järgmistel põhjustel asjaoluga, et SRFi investeering ei taganud CNRC-le kasu ning et tehing on võrreldav sellega, mille oleks saanud turul tagada.

                     (363)

                     Ehkki SRF tasus Pirelli aktsiate eest turuhinna, on valitsuse sekkumise eelis CNRC jaoks eraldiseisev hinnast, millega SRFi omakapitaliinvesteering tehti. Valitsuse sekkumise kasu seisneski asjaolus, et CNRC-l ei olnud piisavalt omavahendeid Pirelli omandamise rahastamiseks. Tehing oli seega väga suure finantsvõimendusega. Kui SRF ei oleks omakapitaliinvesteeringu saamiseks sekkunud, oleks CNRC pidanud hankima lisavahendeid laenuturult. Samas oleks see olnud keeruline tingituna suurest finantsvõimendusest, mis juba kaasnes. Sellega seoses oli Hiina arengupanga poolt CNRC-le antud laenu üks eeltingimusi, et CNRC peab tõendama, et ta on saanud lisavahendeid teistest allikatest. Nagu on märgitud põhjenduses 356, reklaamib SRF lisaks oma veebisaidil, et tema peamine eesmärk on tagada rahaline toetus projektidele, millel ei ole piisavat omakapitali, vähendades üldist võla suhtarvu ja parandades projektide rahastamise suutlikkust. Samal ajal edendab fond sündikaatlaene, mis tagavad täiendavat rahalist toetust projektidele.

                     (364)

                     Isegi kui CNRC oleks suutnud tagada vajalikud vahendid lisalaenu kaudu, oleks sellega kaasnenud kulu, sest äriühing oleks pidanud maksma laenult intressi ja tegema laenu põhiosa tagasimakseid. Tänu SRFi sekkumisele ei tekkinud CNRC-l seega täiendavaid rahastamiskulusid ja tehingu võla suhtarv paranes, mis omakorda hõlbustas vahendite saamist teistest pankadest.

                     (365)

                     Peale selle vastas SRFi investeering täpselt summale, mida CNRC Pirelli kontsernis absoluutse enamusosaluse omandamiseks vajas (65 % võrreldes 48,75 %ga ilma SRFita). See enamusosalus soetati vähemusosanikule kontrolli loovutamata.

                     (366)

                     Lisaks on SRFi väljumise lõpptähtaeg palju pikem, kui on tavaks erasektori riskikapitaliinvestorite puhul, kes soovivad esimesel võimalusel oma tulu maksimeerida.

                     (367)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas CNRC need argumendid. Tema arvates oli komisjon teinud eksliku vastupidise stsenaariumi analüüsi, uurides, kas SRFi omakapitaliinvesteering oli kooskõlas võlainvesteeringuid tegevate erainvestorite tavalise investeerimispraktikaga. Samuti tuletas te meelde SRFi investeeringu mitmejärgulisust, väites, et see on täielikult kooskõlas tavalise investeerimispraktikaga kui klassikaline finantsvõimendusega väljaost. Eelkõige, et SRFi kapitali külmutamise periood väljumiseks ei olnud ebatavaliselt pikk. See lõpetati ennetähtaegselt ning oli sama pikk kui vähemusaktsionäridel. Lõpetuseks ei ole üldised poliitilised avaldused CNRC jaoks piisavad, et tõendada rahalisest panusest saadud kasu.

                     (368)

                     Komisjon lükkas selle väite tagasi. CNRC kasu SRFi investeeringust toetuse saajana saaja oli mitmetahuline. Turumajanduslik investor, kes kaalutles osalust SRFi käitatavas omakapitalis, oleks pidanud hindama tehinguga seotud riske. Olles Pirelli tööstuspartner, ei olnud NRC-l sel ajal piisavalt vahendeid saada Pirelli suuromanikuks ning ta sõltus sellest, et leida oma kõrvale finantsinvestor. Nagu on märgitud põhjenduses 363, sai CNRC täiendavaid laene teistelt pankadelt vaid seetõttu, et tal oli parem üldine võla ja vara suhe. Andes juhtohjad CNRC-le Pirellis suurosanikuks saamise eest ning samuti täiendavate laenude kindlustamise eest, oli SRFi investeering oluline osa Hiina valitsuse tehingust lisada Pirelli CNRC portfelli. Turumajanduslik investor oleks seda positsiooni võimendanud ja oleks andnud rahastust oluliselt erinevatel tingimustel.

                     (369)

                     Esiteks pani komisjon tähele ebatavalist kokkulepet, mille kohaselt SRF loobus oma hääleõigusest juhatuses CNRC kasuks. On väga küsitav, kas turumajanduslik investor oleks rahul sellise olukorraga, et CNRC-st saab peamine osanik, kellel on täielik kontroll ettevõtte tegevuse üle, ning ta ise loobuks oma hääleõigusest ja temast saaks „jõuetu“ vähemusaktsionär.

                     (370)

                     Teiseks, suhteliselt pikk kapitali külmutamise periood SRFi jaoks rõhutab seda, et SRFi investeering lähtub riiklikust poliitikast. Turumajanduslik investor oleks nõudnud palju lühemat perioodi, et oma tulu maksimeerida, ning asjaolu, et teised vähemusaktsionärid nõustusid samade tingimustega, ei ole oluline, kuna üks neist ei ole üldse finantsinvestor ja teised on pikaajalised investeerimisfondid. Sündmused pärast investeeringut, nimelt kapitali külmutamise perioodi varasem lõpetamine Pirelli ennetähtaegselt uuesti loetellu kandmise tõttu, tõendavad sama: need näitavad, et kokkulepitud kapitali külmutamise periood ei olnud kooskõlas standardsete turutingimustega sellise finantsinvestori jaoks, kes CNRC-d nii tohutult võimendas, nagu eespool selgitatud.

                     (371)

                     Kolmandaks ei ole turupõhine CNRC eelisõigus osta ülejäänud aktsiad pärast kapitali külmutamise perioodi, et omandada täielik kontroll äriühingu üle. Kasumile orienteeritud turumajanduslik investor oleks säilitanud paindlikkuse, et saada aktsiate eest kõrgemat hinda, kui aktsiatele oleks olnud konkureerivaid pakkujaid, ning ei oleks nõustunud eelisostuõigusega. Eelisostuõiguse olemasolu rõhutab jällegi, et SRFi investeeringu aluseks oli riikliku poliitika eesmärk aidata CNRC-l kui riigi omanduses oleval ettevõtjal viia lõpule Pirelli omandamine soodsatel tingimustel.

                     (372)

                     Kõigi nende põhjuste tõttu jäi komisjon oma seisukoha juurde, et SRFi investeering tõi CNRC-le kasu.

                     (373)

                     Mis puutub Cindasse, siis oli kasu kindlaksmääramise kontekst teistsugune, sest vahendeid maksti tegelikult CNRC-le ning kuna komisjon tegi järelduse, et omakapitaliinvesteering ei põhinenud turule vastaval hinnal, nagu on märgitud põhjenduses 355. CNRC ja Pirelli esitasid teabedokumendile vastusena vara hindamise aruande, et teha kindlaks, et investeering oli tehtud turupõhistel tingimustel. Pärast kontrollimist leidis komisjon, et hindamisaruandes esitatud näitajad ei vasta komisjoni käsutuses olevatele näitajatele. Tegelikult ei puudutanud hindamisaruanne Cindalt saadud investeeringut, vaid oli koostatud teise CNRC kontsernis tehtud omakapitalitehingu alusel. See tehing hõlmas ka Pirelli Industrial Srl.-i, aga oli seotud teise ostja ja teise ajavahemikuga, s.o üks aasta enne Cinda omakapitaliinvesteeringut. Komisjon märkis, et Pirelli Industrial Srl. oli läbinud 2016. aastal ulatusliku restruktureerimise. Nagu näitas 2016. aasta auditiaruanne, ei olnud tema finantsseisund 2016. aasta lõpus iseenesest enam võrreldav olukorraga, mida esitleti CNRC esitatud varade hindamise aruandes. Õigete üksuste ja ajavahemikuga seotud kontrollitava teabe puudumisel jäi komisjon seega oma seisukoha juurde, mis puudutas Cinda investeeringut.

                     (374)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid CNRC ja Pirelli ka selle analüüsi. Nende arvates ei saanud CNRC kasu, kuna Cinda investeering oli kooskõlas tavapärase investeerimispraktikaga. Eelkõige viitasid nad oma väite toetuseks sama sõltumatu hindaja koostatud hindamisaruandele, mida on analüüsitud eespool põhjenduses. Kuigi nad tunnistasid, et aruanne oli koostatud erineva omakapitali tehingu kontekstis, väitsid nad, et see ei ole piisav põhjus, et välistada selle referentsina kasutamist muude tehingute täitmisel (nt nagu Cinda tehtud omandamine).

                     (375)

                     Komisjon ei nõustunud selle väitega samadel põhjustel, mida on selgitatud põhjenduses 373 ja mida Pirelli tunnustas: kõnealune varahindamise aruanne käsitleb teistsugust omakapitali tehingut ning see hõlmab erinevat ajavahemikku, üks aasta enne Cinda osalemist aktsiakapitalis. Pirelli läbis sel perioodil suuri ümberkorraldusi, mis kahtlemata mõjutasid tema rahalist olukorda. Lisaks, nagu kinnitas CNRC, omandas Cinda 38 % Pirelli Industrial Srl. aktsiatest (nüüd nimega Prometeon Tyre Group S.r.l. (PTG)). Kuna kõnealuse äriühingu kapital moodustas sel ajal 100 miljonit eurot, oli aktsiate nimiväärtus 38 miljonit eurot. Cinda maksis omakapitaliosaluse eest 266 miljonit eurot. Arvestades, et äriühingu varade netoväärtus oli sel ajal vähem kui pool sellest summast ning et ta kasum oli üliväike, ei õigustaks ei varadel põhinev hindamine ega sissetulekul põhinev hindamine sellist suurt omakapitali osalust. Kuna Cinda ei läbinud turumajandusliku investori testi, jäi komisjon oma seisukohale, et Cinda investeering oli järjekordne kasu CNRC jaoks.

               e)
               Konkreetsus

                     (376)

                     Komisjon tegi ka kindlaks, et selle meetme alusel pakutud toetused on alusmääruse artikli 4 lõike 2 alusel konkreetsed. Eelkõige on keemiatööstus ja SRF Hiina valitsuse õigusaktides konkreetselt ära märgitud. Asjaolu, et õigusaktidega on hõlmatud lai valik tootmisharusid ning SRF ja Cinda võisid investeerida teistesse sektoritesse, ei muuda neid järeldusi kehtetuks. Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadis CNRC kõnealuse järelduse kahtluse alla. Ta väitis, et BR-algatuse rahastamine ei piirdu üksnes teatavate ettevõtete või tööstusharudega. Eelkõige rõhutas ta, et suunavates arvamustes esitatud prioriteetsete valdkondade loetelu ei ole ammendav.

                     (377)

                     Komisjon tuletas meelde Hiina soodusrahastamise mõningaid iseloomulikke jooni. Selle asemel et rakendada selgelt määratletud rahastamisprogramme rangete kõlblikkuskriteeriumidega, määratakse kõrgeimal poliitilisel tasandil kindlaks mitu soodustatud tootmisharu. Finantsjuhtimises osalejad, nagu arengupangad, SRF või Cinda täidavad neid suuniseid oma tegevuses. Seetõttu tasakaalustab komisjon regulaarselt selliste soodustatud tootmisharude subsiidiume, kuna neid võib käsitada kui „teatavaid ettevõtteid“ alusmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses (64). Käesoleval juhul ei vaidlustanud CNRC asjaolu, et keemiatööstus on osa sellisest soodustatud tootmisharust. Asjaolu, et loetelu võidakse laiendada muudele tööstusharudele, ei muuda seda järeldust.

                     (378)

                     Pealegi nagu on märgitud põhjendustes 348 ja 349, on õigusaktide sihtmärgiks eelkõige eksportivad äriühingud ning neis viidatakse „rahvusvahelistele turgudele juurdepääsu omandamisele“. Arvestades tema ekspordist sõltuvust (nagu on üksikasjalikumalt selgitatud alapunktis f), käsitletakse meedet seega alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetsena.

               f)
               Ekspordist sõltuvus

                     (379)

                     Komisjon analüüsis seejärel, kas meetmed olid tegelikult eksporditegevusest sõltuvad, sest neid võimaldati konkreetselt teatavatele ettevõtetele Hiinast väljapoole laienemise eest. Üldiselt kuulub see toetus BR-algatuse alla, mis on osa MOFCOMi väliskaubanduse arendamise viisaastakukavast.

                     (380)

                     Riiginõukogu suunavates arvamustes rahvusvahelise tootmisvõimsuse ja seadmete tootmise alase koostöö edendamise kohta märgitakse konkreetselt tööstusharusid, mida tuleb selle strateegia alusel arvesse võtta ning mille hulgas on keemiatööstus prioriteetne valdkond. Pirelli kontsernis osaluse omandamist Chemchina poolt märgitakse naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukavas isegi konkreetselt kui olulist saavutust.

                     (381)

                     Meede on suunatud konkreetselt äriühingutele, mis teevad välisinvesteeringuid. Nagu märgitud põhjenduses 349, on eesmärk saavutada olukord, et toodete ekspordilt arenetakse tööstuse ekspordile, ning „aktiivselt arendada“ arengumaade turge ja neile „siseneda“. Seega Hiina äriühingud, mis tegutsevad üksnes siseturul, ei kõlblikud sellise rahalise toetuse saamiseks. Meetme ekspordist sõltuvat laadi illustreerib ka asjaolu, et välisinvesteeringute jaoks valitavad prioriteetsed valdkonnad on need, millel on rahvusvahelisel turul nõudlus, ning need, millel on märkimisväärsed eelised rahvusvahelises konkurentsis, st need, kus saab edendada Hiina eksporditegevust. Väliskaubanduse arendamise 13. viisaastakukava peatükis III.3 märgitakse lisaks, et toetus on mõeldud väliskaubandusettevõtetele.

                     (382)

                     Mis puutub konkreetselt Pirelli kontserni omandamisse, siis märkis SRF oma kodulehel järgmist: „fond toetas ChemChinat Pirelli omandamisel, mis on aidanud ChemChinal […] omandada tõhusalt juurdepääs rahvusvahelistele turgudele“ ning „fond toetas ChemChinat, et muuta ChemChina kõrgtasemel töötleva tööstuse ettevõtteks, tagades seega konkurentsieelise rahvusvahelisel turul“.

                     (383)

                     Omandades 65 % osaluse Pirelli kontsernis, suurendas CNRC praktikas tõepoolest oma kogueksporti ELi uurimisperioodil 29 %. CNCR nõustus ka suurendama eksporti Euroopa Liitu, integreerides Pirelli ELi veokirehvide valdkonna täielikult Hiina eksportiva tootja Aeolus Tyre Co. Ltd tegevusega. Seega oli toetust saanud omandamise pikaajaline eesmärk moderniseerida Aeoluse toodetud veokirehve Pirelli kontsernilt omandatud tehnoloogiaga, et liikuda rehvisektoris ülespoole ning hakata eksportima kvaliteetsemaid veokirehve, mis on ELi turul konkurentsivõimelisemad.

                     (384)

                     Pärast uurimisperioodi vähendas CNRC oma finantsosalust Pirelli kontsernis 46 %ni. Pirelli Tyre Co, Ltd lõpetas vaatlusaluse toote tootmise, et keskenduda mootorratta- ja autorehvidele, viies seega lõpule Pirelli kontserni tegevuse eraldamise asjaomasest tootest. Samas ei saa neid uurimisperioodile järgnevaid sündmuseid vaadelda lahus asjaolust, et enne uurimisperioodi ja selle ajal oli CNRC saanud tasakaalustavaid subsiidiume. Need sündmused kinnitavad tegelikult, et CNRC tegutses nii, nagu lubatud, suurendades asjaomase toote eksporti ELi oma seotud äriühingute kaudu. Seepärast leiab komisjon, et Pirelli kontserni kohta kogutud teave on esindav, et arvutada vaatlusaluse tootele uurimisperioodil antud subsiidiumi summa.

                     (385)

                     Vastusena teabedokumendile märkisid CNRC ja Pirelli, et subsiidium ei ole ekspordist sõltuv, tsiteerides kohtupraktikas apellatsioonikogu poolt Airbusi juhtumi kohta esitatud väiteid; selles juhtumis oli ekspordist sõltuvuse mõistet tõlgendatud kitsas mõttes.

                     (386)

                     Komisjon tuletas meelde, et de facto ekspordist sõltuvate subsiidiumide mõiste sätestatud alusmääruse artikli 4 lõike 4 punktis a, mis kajastab subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3.1 punkti a ja allmärkust 4. See hõlmab olukorda, kus subsiidium on „tegelikult seotud eeldatava ekspordiga“. De facto ekspordist sõltuvust hinnatakse subsiidiumi andmisega seotud faktide kogu analüüsi alusel, mis hõlmab subsiidiumi ülesehitust ja toimimist. Komisjon nõustus huvitatud isikutega, et seda mõistet tuleks tõlgendada kooskõlas apellatsioonikogu suunistega.

                     (387)

                     Apellatsioonikogu märkis suurte tsiviilõhusõidukite juhtumis järgmist: „De facto ekspordist sõltuvuse norm subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3.1 punkti a ja allmärkuse 4 alusel on täidetud, kui subsiidiumi antakse eesmärgiga tagada saajale motiiv eksportida selliselt, et see üksnes ei kajasta pakkumise ja nõudluse tingimusi siseturul ja eksporditurgudel, mida subsiidiumi andmine ei moonuta (65).“ Teisisõnu – „kas subsiidiumi andmise eesmärk on edendada saaja tulevast eksporditegevuse tulemuslikkust (66)?“ See võiks hõlmata olukorda, milles saaja lubab suurendada ekspordi tulemuslikkust (võrreldes siseturu müügiga).

                     (388)

                     Võrreldes käesoleva juhtumi asjaolusid toimikus olevate tõenditega, leidis komisjon, et kõnealused tingimused olid täidetud. Erinevalt Airbusi juhtumist, kus neli abi andnud ametiasutust rahastasid Euroopa äriühingut, mis tegutseb nii sise- kui ka välisturul, ning kus meetme ülesehitus ei olnud suunatud Airbusi suuremale ekspordile, hõlmab käesolev juhtum kolmepoolset suhet: Hiina avalik-õiguslikud asutused rahastasid CNRC-d, millel ei olnud õigust otsustada, kuidas raha kulutada. Ta sai seda konkreetsel õiguslikul tingimusel teise äriühingu, nimelt Pirelli omandamiseks. Nõustudes sellise seotud rahastamise saamisega, lubas CNRC suurendada oma eksporditegevust (võrreldes siseturul müügiga) ja kasvatada oma müüki eelkõige Euroopasse.

                     (389)

                     Esiteks on subsiidiumi andmine seotud eeldatava ekspordiga, sest muu hulgas on meede üles ehitatud selliselt, et see on suunatud väliskaubandusettevõtetele. Toetus oli kättesaadav üksnes CNRC-le, et ta arendaks oma tegevust rohkem ekspordi suunas (võrreldes kodumaise müügiga), ning sellist toetust ei antud teistele Hiina äriühingutele, mis müüvad üksnes Hiina siseturul. Seda toetavad järgmised ametlikud valitsuse dokumendid:

                     (390)

                     naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukavas mainitakse rahvusvahelist koostööd käsitlevas osas Pirelli omandamist Chemchina poolt konkreetselt kui 12. viisaastakukava peamist saavutust. Peale selle märgitakse 10. peatükis seoses algatuse „One Belt, One Road“ kohaste rahvusvaheliste koostööprojektidega, et tuleks rõhutada „rahvusvahelise koostöö suutlikkuse suurendamist rehvitööstuses ja teistes suure ekspordiosakaaluga tootmisharudes“.

                     (391)

                     MOFCOM on nimetanud Pirelli omandamise 2015. aastal väliskaubanduse arendamise peamiseks projektiks. Üldisemalt vaadates on 13. viisaastakukava väliskaubanduse arendamise osa (peatükk III.3) üks eesmärke väliskaubandusettevõtete riigiülese tegevussuutlikkuse suurendamine, mis julgustab võimsaid äriühinguid laiendama tööstusahelaid, viima läbi riigiüleseid ühinemisi ja omandamisi ning omandama kvaliteetseid kaubamärke, olulist tehnoloogiat ja turunduskanaleid. Kavas märgitakse lisaks, et heas seisus riigiülestele ettevõtetele pakutakse korrapärast toetust, moodustades seega kogumi suurettevõtetest, millel on riigiülene ärisuutlikkus ja üleilmne turustusvõrk.

                     (392)

                     Riiginõukogu märkis oma suunavates arvamustes sõnaselgelt, et „Hiina tööstus- ja rahastamiseelis kombineeritakse välisnõudlusega […], et edendada tugevalt rahvusvahelist tootmisvõimsust ja seadmetootjate koostööd“. Peale selle sätestatakse nendes, et „valdkonnad, […] kus esineb märkimisväärseid eeliseid rahvusvahelises konkurentsis ja rahvusvaheline turunõudlus, valitakse prioriteediks“. Peale selle nagu märgitud põhjenduses 349, on suunavate arvamuste eesmärk „aktiivselt arendada“ arengumaade turge ja neile „siseneda“.

                     (393)

                     SRF kasutab üksnes välisvaluutafonde (st USD ja EUR). Vastupidi pankadele, kes annavad vahendeid nii RMB-des kui ka vabalt vahetatavas vääringus, toetab SRF vaid välisvaluutas projekte. SRFi esimees märkis: „Siiditee Fond on välismaale suunatud investeerimisfond, mis investeerib peamiselt välisvaluutas“ (67).

                     (394)

                     Seega äriühing, mis müüb üksnes Hiina turul ning ei ekspordi ega oma tõendatud äriplaani oma ekspordi suurendamiseks, ei oleks kõlblik toetuse saamiseks SRFilt.

                     (395)

                     Teiseks analüüsis komisjon konkreetseid asjaolusid, mis esinesid sel ajal, kui abi andvad asutused andsid subsiidiumeid, et teha kindlaks, et ka see konkreetne toetus oli seotud sellega, et kallutada CNRC eeldatavat müüki ekspordi suunas (võrreldes siseturul toimuva müügiga). Komisjon leidis mitu näitajat, mis kinnitasid järeldust, et see oli tõesti nii:

                     (396)

                     Kõigis viies sekkumismeetmes, millele viidati kui meetmele, täpsustas abi andev asutus, et vahendeid anti Pirelli kontserni omandamiseks. Cinda sekkumisel täpsustati vahendite andmise tingimusi veelgi. Tõepoolest, nagu osakute omanike kokkuleppes Cinda sekkumise kohta märgitakse, tunnistab Cinda, et tema omakapitaliosalus äriühingus Pirelli Industrial sõltub plaanist panustada kogu oma osalus Hiina eksportivasse tootjasse Aeolusesse enne teatavat tähtpäeva.

                     (397)

                     SRF kui kaasinvestor oli täielikult teadlik CNRC turupositsioonist ning eeldas eksporditegevuse kasu, mida tehing kaasa tooks. Siiditee fondi esimees tunnistas seda järgmiselt: „Fond toetas Chemchinat Pirelli omandamisel, mis on aidanud Chemchinal võtta kõrgtasemel tootmiseks edukalt kasutusele välisriikide arenenud tehnoloogia ja juhtimisalase oskusteabe ning on samuti aidanud tõhusalt omandada juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele (68).“

                     (398)

                     CNRC jaoks ei olnud peamised Pirelli soetamise eelised siseturuga seotud. Omandamise ajal oli CNRC juba oluline osaline Hiina veokirehvide siseturul, samal ajal kui Pirellil oli samal turul vaid väga väike turuosa (alla 1 %). Lisaks on Pirelli kontsern üleilmne osaline, kelle jaoks Hiina turg moodustas vähem kui 10 % kõigi toodete kogumüügist. Ka eksportmüük moodustas juba ligikaudu 60 % kogumüügist nii CNRC kui ka Pirelli Tyre Co. Ltd puhul.

                     (399)

                     Peale on muu hulgas Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskavas, nagu kinnitavad koostööd tegevate eksportivate tootjate valimisse kaasamist käsitlevatele küsimustikele antud vastused, Hiina siseturg selline turg, kus pakutakse valdavalt 3. segmendi rehve, samal ajal kui 1. segmendi rehvid on palju rohkem esindatud ELi ja USA turgudel. Seega ei andnud üleilmselt tunnustatud kaubamärgiga 1. segmendi osalise nagu Pirelli lisamine tema tooteportfelli mingit kiiret väärtust CNRC siseturu müügile, vaid suurendas märkimisväärselt tema konkurentsivõimet eksporditurul, sest ta suutis nüüd eksportida kogu tootevalikut lisaks oma tavapärasele 3. segmendi tootevalikule.

                     (400)

                     Lisaks iseloomustab Hiina turgu juba teatav ülevõimsus ning CNRC-l endal oli märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus. Kooskõlas enne investeeringut CNRC nimel läbi viidud turuanalüüsi aruandega, millel põhines ka investeerimisotsus, oli CNRC kaubamärk seega „otsimas võimalusi pääseda praegusest nii-öelda punase ookeani konkurentsist ning püüdles edasise väljapoole laienemise poole, et oma tugevust täielikult ära kasutada“ (69). Aruandes märgiti lisaks, et CNRC jaoks on peamised eelised parandada oma rahvusvahelist tegevust, võimendades Pirelli üleilmset müügivõrgustikku. Sellega seoses märkis komisjon, et enne soetamist ei olnud CNRC-l oma otseseid müügikanaleid ELis, vaid ta müüs sõltumatute vahendajate kaudu.

                     (401)

                     Seda illustreerib ka pärast omandamist tehtud intervjuu Pirelli üleilmse tegevuse juhiga, (70) kes märkis, et tänu omandamisele saab uus kontsern nüüd siseneda eri hinnasegmendi rehvidega Austraaliasse ning et äriühing kavatseb suurendada oma eksporti, kasvatades seega oma turuosa Austraalias 1 %-lt 10 %-le, müües rehve kogu kommertsveokite rehviturul.

                     (402)

                     Investeerimiseelses aruandes rõhutati ka seda, et CNRC suudab pakkuda Pirelli teadus- ja arendustegevuse ressursside jaoks finantsvõimendust, et täiustada enda tooteliine eesmärgiga rahuldada paremini rahvusvahelise turu nõudlust. Pärast omandamist anti tõepoolest ühele kontserni kuuluvale Hiina eksportivale tootjale litsents, et kasutada Pirelli oskusteavet oma tootmisprotsessis.

                     (403)

                     Arvestades eespool esitatud tõendeid Pirelli profiili kohta nagu see oli toetuse andmise ajal, ning märkimisväärsete eeliste kohta, mida omandamine annaks CNRC eksporditegevusele, tegi komisjon järelduse, et abi andev asutus eeldas ning CNCR lubas talle vastutasuks subsiidiumi eest, et CNCRi ekspordimüük kasvab (võrreldes siseturul müügiga). Seega esineb subsiidiumi ja CNRC eeldatava ekspordi vahel tingimuslikkuse ja sõltuvuse seos.

                     (404)

                     Lisaks analüüsis komisjon seda, milline oli Pirelli omandamise tegelik mõju CNRC müügistruktuurile. Nagu märgitud põhjenduses 345, nõustus CNRC lõimima Pirelli ELi veokirehvide valdkonna täielikult oma seotud eksportiva tootja Aeolus Tyre Co. Ltd tegevusega, et alustada parema kvaliteediga ja ELi turul konkurentsivõimelisemate veokirehvide eksporti. Seoses sellega võrdles komisjon CNRC kontserni müügistruktuuri enne ja pärast omandamist: mitte üksnes kogumüük ei suurenenud tänu Pirelli lisandumisele, vaid komisjon avastas ka seda, et tänu omandamisele suurenes eksportmüük rohkem kui müük siseturul, st et CNCRi müük oli kallutatud ekspordi poole (võrreldes kodumaise müügiga). Täpsemalt võib öelda, et veokirehvide eksportmüük oli uurimisperioodil suurenenud Euroopa suunal 55 %, teistele turgudele 5 % ja kokkuvõttes 14 %. Lisaks kasutas kontsern nüüd kõikidel peamistel ELi turgudel otsemüügivõrgustikku, seejuures varem said nad müüa üksnes kaudselt sõltumatute vahendajate kaudu. Peale selle laiendati ELi turul müüdavate rehvide tootevalikut, pakkudes lisaks 3. segmendi rehvidele ka 1. segmendi rehve. Seetõttu järeldas komisjon, et CNCR tegelikult täitis subsiidiumi andmisega seotud tingimused, st CNCR lubadus suurendada ekspordimüüki (võrreldes kodumaise müügiga).

                     (405)

                     Järelikult oli subsiidiumi andmine CNCR-le Pirelli ostmiseks suunatud sellele, et hakata edendama toetuse saaja CNRC lubatud tulevast eksporditegevust (võrreldes siseturul müügiga). Komisjon kinnitas seega, et selle meetme alusel antud subsiidiumide andmise tingimuseks on ka eksporditegevus alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

                     (406)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid CNCR, Pirelli ja Hiina valitsus kõnealuse meetme sõltuvuse ekspordist. Nad väitsid, et abi andev asutus ei sidunud subsiidiumi andmist CNCRi paranenud eksporditulemustega. CNRC väitis, et suunavates arvamustes ei välistata üksnes siseturul tegutsevate Hiina äriühingute juurdepääsu tõhusamale investeerimisalasele koostööle BR-algatuse raames. Lisaks puudus sõltuvus ekspordist, vaid eeldati väärtuse loomist, mis võis tuleneda väljapoole suunatud investeeringutest. Viimasena ei saa komisjon tugineda üksnes väidetava subsiidiumi tegelikule mõjule, vaid peaks tegema nõuetekohaselt eelanalüüsi. Hiina RV valitsus väitis samuti, et põhjuslik seos ei ole piisav kinnitamaks sõltuvust ekspordist. Ta lisas, et valitsuse meetmed või subsiidiumid, millega abistatakse välisinvesteeringute tehinguid, näiteks kolmandate riikide ettevõtete aktsiate omandamist, ei esine subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisas, mistõttu ei saa neid kvalifitseerida ekspordisubsiidiumideks.

                     (407)

                     Komisjon märkis, et subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete I lisas on esitatud selgitav loend meetmetest, mida saab liigitada ekspordisubsiidiumideks. Loetelu sisaldab näiteid ja ei ole ammendav. Lisaks viidatakse subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 punktis a eksporditoetustele, kaasa arvatud I lisas loetletud subsiidiumidele. Sellest järeldub, et loetlemata meetmeid võib lugeda ekspordist sõltuvaks juhul, kui nad vastavad selles sättes ette nähtud tingimustele. Kooskõlas apellatsioonikogu suunistega Airbusi kohtu asjas (71) analüüsis komisjon, kas subsiidiumi andev ametiasutus andis subsiidiumi tingimusel, et saaja võiks suurendada eksporti (võrreldes omamaise müügiga). Sellega seoses võttis komisjon arvesse i) meetme ülesehitust ja struktuuri; ii) meetmes sätestatud tegutsemiskorra üksikasju; ning iii) asjakohased faktilisi asjaolusid subsiidiumi andmise raames, mis aitaksid mõista meetme ülesehitust, struktuuri ja toimimise korda.

                     (408)

                     Seoses meetme ülesehitus ja struktuur, tuletas komisjon meelde, et üksnes siseriikliku tegevusega äriühingud ei ole toetuskõlblikud käesoleva programmi raames. Asjaolu, et suunavates arvamustes ametlikult ei välistata üksnes siseturul tegutsevate Hiina äriühingute võimalust saada rahastust SRFilt, on asjakohane üksnes de jure sõltuvuse analüüsis. Kuid küsimuse all on de facto sõltuvus. Siiditee Fond on oma loomisest alates, detsembris 2014, toetanud üksnes välisprojekte ja eksportivaid äriühinguid. Äriühingud ja projektid saavad rahalisi vahendeid, kui nad kallutavad oma senise eksporditegevuse suurema ekspordimüügi poole (võrreldes kodumaise müügiga). Rahastust vastuvõtvad äriühingud on seega teadlikud, et toetust antakse üksnes tingimusel, et nad kallutavad eeldatava müügi ekspordi suunas.

                     (409)

                     See õiguslik seos on pidev iseloomulik joon kõigis Siiditee Fondi projektides. Viimaste tehingute läbivaatamine kinnitab, et toetusesaajad olid aktiivsed eksporditurgudel ning SRFi antud toetuse tingimuseks oli eksporditulemuste parandamise (võrreldes omamaise müügiga). Näiteks SRFi investeering maailma suurima päikeseenergiajaama ehitusse Dubais võimaldas Hiina riigiettevõttel Shanghai Electric kontsern sõlmida 2018. aastal 700 MW inseneri-, hanke- ja ehitusteenusteleping kõnealuse elektrijaama ehitamiseks ja elektriseadmete tarnimiseks. Pressiteates nimetatud lepingu sõlmimisel öeldi: „Käesolev projekt on juhtiv projekt, millega toetatakse kolme peamist Hiina energeetikaseadmete tarnijat välismaal tegutsema asumisel, nimelt Shanghai Electric, Dongfang Electric ja Harbin Electric, ning aidatakse neil murda läbi keerukal ja väljakujunenud turul“ (72). Shanghai Electric kontserni esimees märkis, et tänu Dubai projektile on äriühingu eesmärk „teha Shanghai Electricust tuntud Hiina kaubamärk kogu maailmas“, ja lisas, et „CSP-projekti raames Dubais on kontserni majandustegevus ja seadmete tootmine BR-algatuse foonil tohutult kasvanud“ (73). Sarnane korraldus toimus esimene projekti puhul, millesse SRF 2015. aastal investeeris; see oli Karot hüdroenergia projekt Pakistanis, mille ehitamine ja seadmete tarnimine usaldati Hiina riigiettevõttele China Three Gorges Corporation (edaspidi „CTG“). Äriühing sidus samuti selle projekti selgelt BR-algatuse ja eksporditegevusega: „CTG on BR-algatuse raames otsustanud laiendada oma uut energeetikavaldkonda üleilmselt, olles selleks moodustanud neli rahvusvahelist ärivaldkonda, nimelt investeerimise, ehituse, käitamise ja konsulteerimise (74).“

                     (410)

                     Käesoleval juhul on toetust andev asutus teates toetuse kohta, laenulepingus ning samuti SRFI ja CNRC vahelises investeerimislepingus selgelt sätestanud, et rahalised vahendid saadi Pirelli omandamise tingimusel. Lisades kõrgema segmendi Itaalia kaubamärgi Pirelli CNRC profiili, SRF mitte üksnes ei võimendanud tööstuslikku investorit väärtuse loomisel, nagu CNRC märkis oma märkustes pärast lõplike järelduste avaldamist, vaid sellega tagas toetust andev asutus ka CNRC suurema eksportmüügi eelkõige Euroopasse. Seega ei olnud tegemist üksnes sellega, et kavandati CNRC eksportmüügi eeldatavat suurenemist eelkõige Euroopasse, vaid käesoleva juhtumi asjaolud ja kättesaadavad tõendid osutavad sellele, et CNRC lubas toetust andvale asutusele, et ta suurendab oma subsiidiumi saamisel oma eksportmüüki (võrreldes kodumaise müügiga).

                     (411)

                     Vaadates meetmes sätestatud tegevuskorda, märkas komisjon, et SRF kasutab üksnes välisvaluutat (st USD ja EUR). Vastupidi pankadele, kes annavad vahendeid nii RMB-des kui ka vabalt vahetatavas vääringus, toetab SRF vaid välisvaluutas projekte. SRFi esimees märkis: „Siiditee Fond on välismaale suunatud investeerimisfond, mis investeerib peamiselt välisvaluutas“ (75). Võttes arvesse välisvaluuta vahendite piiramist Hiinas, on seega selge, et selliste vahendite andmisel seadis toetust andev asutus äriühingule piirangu kasutada neid vahendeid ekspordiga seotud äritegevuse arendamiseks ja parandamiseks (vastandatuna kodumaiste äriühingute omandamisele ja/või kodumaisele müügile keskendumisele).

                     (412)

                     Selline tegevuskord on pidev iseloomulik joon ka muude SRFi rahastatud projektide puhul, mille puhul investeeringud tehti välisvaluutas ning mis tehti sellistes riikides nagu Dubai, Venemaa, Pakistan ja Saksamaa.

                     (413)

                     Mis puutub subsiidiumi andmise faktilistesse asjaoludesse, siis uuris komisjon ka Pirelli integreerimist CNRC struktuuri.

                     (414)

                     Nagu on märgitud eespool põhjenduses 383, oli Cinda sekkumise eesmärk hõlbustada Pirelli veokirehvide ärivaldkonna ümberkorraldamist ning selle integreerimine Hiina eksportivasse tootjasse Aeolusesse. Cinda ja CNRC vahelise osakute omanike kokkuleppe kohaselt tegi Cinda oma omakapitali osaluse äriühingus Pirelli Industrial tingimuslikuks plaaniga panustada kogu oma osalus Aeolusesse enne teatavat tähtpäeva. Kui see tingimus ei ole täidetud, käivitab enampakkumine Cinda aktsiate müügiks ja sellega lõpeb vahendite andmine. CNRC ja Aeoluse vahelises raamlepingus sätestatakse, et kõnealuse omakapitalisüsti eesmärk on „luua suur rahvusvaheline Hiinas asuv ja Hiina börsil noteeritud äriühing, mis keskendub rahvusvahelisele rehvitööstusele ning millel on ülemaailmne mõju“. Aeolus tegi selle ka avalikult teatavaks Shanghai börsile. Sellest järeldub, et abi andev asutus püstitas juriidilise tingimuse selle kohta, kuidas CNRC peaks end ümber korraldama, kaldudes rohkem eksporditegevuse poole.

                     (415)

                     Viimasena, komisjon ei tähendanud üksnes subsiidiumi tegeliku mõju järgi, et selle andmine sõltus millestki, nagu väidab CNRC. Vastupidi, ta analüüsis tehingu asjaolud ennetavast perspektiivist. Subsideerimismeetme vastuvõtmisel kiitis subsiidiumi saaja täielikult heaks sellega kaasnevad õiguslikud kohustused. Varsti pärast omandamist väljaantud võlakirja prospektis keskmise tähtajaga võlaväärtpaberite kohta sõnastas Chemchina (kes on CNRC emaettevõtja) oma lubaduse täita subsiidiumidega kaasnevad tingimused: „Asutamisest saati on äriühing täielikult reageerinud keskvalitsuse esitatud strateegiale „minna välja“, et täielikult ära kasutada rahvusvahelisi ressursse. Rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste ettevõtjate kontserni loomiseks viimastel aastatel, on äriühing täitnud mõned ülemere M&A projektid ja loonud rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste ettevõtete kontserni“. Pirelli ostu nimetatakse sellega seoses kui äriühingu üht suurimat saavutust, tuues esile Pirelli üleilmse turustusvõrgu ja müügikanalid. Lubadust järgides suurendas CNRC oma eksportmüügi suhet (müük liitu vs kogumüük) 9 %-lt 2015. aastal 12 %-le uurimisperioodil, võrreldes omamaise müügiga, mis suurenes üksnes 10 %. Ilma vaidlusaluse toetuseta oleks CNRC jätkanud 3. segmendi rehvide müüki Hiinas turuliidrina, samas kui omamaine tarbimine suurenes samuti.

                     (416)

                     Seepärast jäi komisjon oma seisukoha juurde, et meetme üksikasjad ja struktuur, tegevuskord ja meetme faktilised asjaolud, kõik need toetavad tema järeldust, et subsiidium (st viis sekkumiste avalikelt asutustelt Pirelli ostmiseks) oli de facto sõltuv abisaaja eksporditegevusest.

               g)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (417)

                     CDB, EXIMi ja CCB sooduslaenu kasu arvutati vastavalt punktis 3.4.4 märgitud arvutusmeetodile. Samas ei hõlmatud seda subsiidiumisummade hulka, mis arvutati sooduslaenude kohta punkti 3.4 alusel, vaid see lisati põhjenduses 421 kehtestatud subsiidiumisummale.

                     (418)

                     Toetuste ja omakapitaliosaluste kasu arvutati uurimisperioodile määratud summana, tuginedes investeeringu amortisatsioonile seitsme aasta jooksul, sest see oli CNRC võetud pikaajalise laenu tähtaeg, et rahastada investeeringut, ning vastab ka keskmisele investeerimishorisondile, mis on seitse kuni kümme aastat, nagu SRF on oma veebisaidil märkinud.

                     (419)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist vaidlustasid CNRC ja Pirelli komisjoni arvutatud kasu summa ja esitasid lisadokumendid, mis tõendavad, et komisjon oli SRFi omakapitaliinvesteeringu summat valesti hinnanud. Komisjon nõustus CNRC esitatud teabele tuginedes sellega, et SRFi tegelik omakapitaliinvesteering oli väiksem kui esialgu tuvastatud. Arvutusi korrigeeriti vastavalt.

                     (420)

                     CNRC palus komisjonil ka kasutada kasu arvutamisel nimetajana konsolideeritud käivet ja mitte CNRC ekspordikäivet. Samas kuna komisjon jäi subsiidiumi ekspordist sõltuva laadi suhtes oma seisukoha juurde, lükati see taotlus tagasi.

                     (421)

                     China National Tire kontserni puhul on selle kavaga seoses määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil 18,99 %.

                     (422)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et toimikus puudub märge selle kohta, et ükski teine Hiina eksportija oleks kõnealustest programmidest kasu saanud või osalenud välismaiste rehvitootjate omandamises. Seega ei tohiks teiste valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate subsiidiumi arvutamisel kohaldada subsiidiumi, mis määrati kindlaks seoses kõnealuste programmide ja konkreetse eksportijaga. Komisjon tuletas meelde, et valim peab olema representatiivne kõigi Hiina koostööd tegevate äriühingute olukorra kohta. Seega, on antud juhul asjakohane ekstrapoleerida valimis leitud tulemusi. Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artiklile 20 taotleda kiirendatud korras läbivaatamist. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

               3.8.   Soodusrahastamine ja -kindlustus: ekspordikrediidikindlustus

                     (423)

                     Kaebuse esitaja väitis, et Sinosure pakkus vaatlusaluse toote tootjatele soodustingimustel ekspordikrediidi kindlustust.

               a)
               Õiguslik alus

                     (424)

                     Kaubandusministeeriumi ja Sinosure ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidi kindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368);

                     (425)

                     teatis, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] nr 16.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (426)

                     Kolm neljast valimisse kuuluvast äriühingute kontsernist omasid uurimisperioodi jooksul ulatuslikke ekspordikrediidikindlustuse lepinguid Sinosurega.

                     (427)

                     Hiina valitsuse juurde tehtud kontrollkäigu ajal kinnitas Sinosure, et ta kuulub täielikult riigile ning talle kuulub ligikaudu 90 % ekspordikindlustuse siseturust. Samas, nagu on märgitud põhjendustes 142–148, ei esitanud Sinosure täiendavaid dokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma aastaaruannet või põhikirja.

                     (428)

                     Lisaks ei esitanud Sinosure konkreetsemat teavet rehvitööstusele pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. Seepärast pidi komisjon täiendama antud teavet kättesaadavate faktidega.

                     (429)

                     Kooskõlas Sinosure vastusega puudustele viitavale kirjale on Sinosure riigi omanduses olev poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, toetades HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Tuginedes puudustele viitava kirja vastusele, samuti kontrollkäigu ajal esitatud andmetele, tegi komisjon järelduse, et Sinosure puhul esineb formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta.

                     (430)

                     Edasi taotles komisjon teavet, kas Hiina valitsus on sisuliselt kontrollis Sinosuret seoses rehvitööstusega. Seoses sellega märkis komisjon, et Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis loetletakse konkreetselt „uued radiaalõhkrehvid, mida kasutatakse bussidel või veoautodel (valmistatud kummist, ristlõike laiusega ≥ 24 tolli)“ kui ekspordiks soovitatavad tooted.

                     (431)

                     Peale selle peaks teatise kohaselt, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu ekspordikrediidikindlustuse kaudu, Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tuginedes oma kogutoetuse tugevdamisele kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordiks. Ta peaks käsitlema Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis loetletud tooteid, näiteks põhjenduses 429 nimetatud radiaalrehve, oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma kataloogis loetletud toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts.

                     (432)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et sisuliselt Sinosuret kontrollida.

                     (433)

                     Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete kindlustuslepingute alusel. Kontrollkäigu ajal väitis Sinosure, et praktikas olid tema kindlustusmaksed turupõhised ja põhinesid riskihindamise põhimõtetel. Samas ei esitatud konkreetseid näiteid seoses rehvitööstusega või valimisse kuuluvate äriühingutega.

                     (434)

                     Kuna puuduvad konkreetsed tõendid, uuris komisjon Sinosure konkreetset käitumist, võttes arvesse valimisse kuuluvatele äriühingutele pakutud kindlustust. See käitumine erines nende ametlikust seisukohast, sest nad ei tegutsenud turupõhimõtete alusel.

                     (435)

                     Seoses sellega teatas komisjon, et Sinosure 2014. aasta aruandes (76) märgitakse, et peamistele tööstusharudele lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse lepingute alusel makstud kahjunõuded ulatusid 2014. aastal 590 miljoni USA dollarini, mis moodustas 72,3 % kõikidest kahjunõuetest. Olles võrrelnud kõiki makstud kahjunõudeid kindlustussummade kogusummaga, tegi komisjon järelduse, et keskmiselt peaks Sinosure saama 0,23 % kindlustussummast kindlustusmaksena, et katta kahjunõuete kulu (isegi üldkulusid arvesse võtmata). Samas praktikas olid valimisse kuuluvatele ettevõtetele makstud kindlustusmaksed palju madalamad kui miinimumtasu, mida oli vaja tegevuskulude katmiseks.

                     (436)

                     Lisaks leidis komisjon, et mitu eksportivat tootjat said kasu osalisest või täielikust Sinosurele makstud ekspordikrediidikindlustuse maksete tagastamisest.

                     (437)

                     Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure on rakendanud eespool esitatud õiguslikku raamistikku rehvisektoris valitsuse volituste teostamisel, tegutsedes nii avaliku sektori asutusena alusmääruse koostoimes kohaldatava artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i mõistes ning kooskõlas WTO asjakohase kohtupraktikaga. Peale selle said valimisse kuuluvad eksportivad tootjad kasu, sest kindlustust pakuti madalama tariifiga kui miinimumtasu, mida Sinosure vajas oma tegevuskulude katmiseks.

                     (438)

                     Komisjon tegi ka kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse programmi alusel pakutud toetused on konkreetsed, sest neid ei saa omandada ilma eksportimata ning need sõltuvad seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (439)

                     Kuna Sinosure esindab ligikaudu 90 % ekspordikrediidi siseturust HRVs, ei saanud komisjon turupõhist siseturu kindlustusmakset välja arvutada. Kooskõlas varasema subsiidiumivastase uurimisega kasutas komisjon seega kõige asjakohasemat välist võrdlusalust, mille kohta oli teave kohe kättesaadav, st kindlustusmaksete määrasid, mida kohaldas USA ekspordi-impordipank (edaspidi „Ex-Im Bank“) mittefinantsettevõtete suhtes OECD riikidesse ekspordil.

                     (440)

                     Uurimisperioodil tagatud ekspordikrediidikindlustuse tagasimakseid käsitleti toetusena. Kuna puudusid tõendid lisakulude kohta, mida need äriühingud kandsid ja mille korrigeerimist oleks olnud vaja, arvutati hüvitis kui uurimisperioodil saadud tagasimakse täissumma.

                     (441)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle meetodiga määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

                                 Soodusrahastamine ja -kindlustus: ekspordikrediidikindlustus

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumimäär

                                 China National Tire kontsern

                                 0,18 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,06 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0,17 %

               3.9.   Riiklikud kaubatarned piisavast väiksema tasu eest

         3.9.1.   Kaubatarned piisavast väiksema tasu eest: üldine märkus

                     (442)

                     Nagu punktis 3.2 märgitud, teavitas komisjon Hiina valitsust, et loodusliku ja sünteetilise kautšuki tootjate küsimustiku vastuste puudumise tõttu tuleb komisjonil ülalnimetatud toorainete tootjaid puudutava teabe suhtes tehtavate järelduste puhul tugineda kättesaadavatele faktidele alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaselt. Komisjon uuris, kas valimisse kaasatud äriühingud said rehvide valmistamiseks toorainet Hiina valitsuse subsideeritud hindadega.

               3.9.2.   Tahma ja nailonkoorti tarned piisavast väiksema tasu eest

                     (443)

                     Kõik valimisse kaasatud äriühingud ostsid tahma ja nailonkoorti kohalikelt seotud või mitteseotud ettevõtjatelt ning vedasid seda ka väikestes kogustes sisse.

                     (444)

                     Komisjon tuvastas uurimise ajal märke, et riik kasutas teatavat mõju tahma ja nailonkoorti siseturu üle. Esiteks moodustasid riigi osalusega äriühingud Hiina valitsuselt saadud teabe põhjal vastavalt 26,44 % ja 8,46 % tahma ja nailonkoorti siseturu toodangust.

                     (445)

                     Teiseks viitab üldine õigusraamistik sellele, et tahm ja nailonkoort on osa soodustatud sektoritest, mille jaoks on olemas toetusmeetmed. Näiteks nagu on märgitud põhjenduses 121, luuakse naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukavaga, mis hõlmab tahma, seos eri maksu- ja finantstoetusmeetmete vahel.

                     (446)

                     Peale selle soodustatakse rehvitööstuse aluspõhimõtetes muu hulgas „kõrge mooduliga ja väikese imavusega polüesterkoortkanga ja väga tugeva nailonkoortkanga“ arendamist ning „keskkonnasõbralike kummilisandite ja muu tooraine, nagu spetsiaalne tahmapigment ja valge tahmapigment“ arendamist (77).

                     (447)

                     Lisaks seatakse suuniste kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (78) prioriteetsele kohale radiaalrehvide tootmistehnoloogia ja peamiste toorainete, sealhulgas tahma ja kiudraammaterjalide arendamine.

                     (448)

                     Ehkki uurimisel leiti seega, et tahma ja nailonkoorti tarnimist siseturul mõjutab põhjendustes 444–447 selgitatud põhjustel teataval määral riik, tegi komisjon järelduse, et ta ei leidnud piisavaid tõendeid uurimisperioodi jooksul tahma ja nailonkoorti ostmise subsideerimise kohta valimisse kuuluvate eksportivate tootjate seas.

               3.9.3.   Loodusliku kautšuki tarned piisavast väiksema tasu eest

                     (449)

                     Kõik valimisse kuuluvad äriühingud importisid märkimisväärsetes kogustes looduslikku kautšukki. Loodusliku kautšuki ostumaht siseturul oli vähemärgatav, välja arvatud ühe valimisse kuuluva äriühingu puhul, mis ostis siseturul märkimisväärses koguses looduslikku kautšukki temaga mitteseotud äriühingute kaudu. Komisjon tegi kindlaks, tuginedes kontrollitud teabele, mis puudutas individuaalseid tehinguid kõikide valimisse kuuluvate äriühingute puhul, et loodusliku kautšuki ostuhind oli keskmiselt kõrgem kui imporditud loodusliku kautšuki ostuhinnad.

                     (450)

                     Seepärast tegi komisjon järelduse, et puudub alus tasakaalustavate subsiidiumide kehtestamiseks piisavast väiksema tasu eest loodusliku kautšuki ostjale.

               3.9.4.   Sünteetilise kautšuki tarned piisavast väiksema tasu eest

                     (451)

                     Kõik valimisse kaasatud äriühingud ostsid sünteetilist kautšukki kohalikelt seotud või mitteseotud ettevõtjatelt ning vedasid seda ka teatavates kogustes sisse. Komisjon tegi kõikidelt valimisse kuuluvatelt äriühingutelt eri tehinguid käsitleva kontrollitud teabe põhjal kindlaks, et sünteetilise kautšuki ostuhinnad siseturul olid keskmiselt madalamad kui imporditud sünteetilise kautšuki hinnad ning et riigi osalusega ettevõtete pakutud sünteetilise kautšuki hinnad olid keskmiselt madalamad kui erasektori äriühingute pakutud sünteetilise kautšuki hind.

                     (452)

                     Komisjon tuvastas uurimise ajal märke, et riik kasutas teatavat mõju sünteetilise kautšuki siseturu üle. Esiteks moodustasid riigi osalusega äriühingud Hiina valitsuselt saadud teabe põhjal 31,43 % sünteetilise kautšuki siseturu toodangust.

                     (453)

                     Teiseks viitab üldine õigusraamistik sellele, et sünteetiline kautšuk on osa soodustatud sektoritest, mille jaoks on olemas toetusmeetmed. Nagu on märgitud põhjenduses 121, luuakse naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukavaga, mis hõlmab konkreetselt sünteetilist kautšukki, seos eri maksu- ja finantstoetusmeetmete vahel.

                     (454)

                     Peale selle on rehvitööstuse aluspõhimõtete artiklis 17 muu hulgas soodustatud „isopreenkautšuki ja halogeenitud butüülkautšuki arendamist“ ning selle eesmärk on „suurendada sünteetilise kautšuki tootemarke nagu butadieenkautšuk ja stüreenbutadieenkautšuk ning järk-järgult suurendada sünteetilise kautšuki kasutamise määra ning arendus- ja tootmisvõimsust“.

                     (455)

                     Lisaks seatakse suuniste kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta prioriteetsele kohale radiaalrehvide tootmistehnoloogia ja peamiste toorainete, sealhulgas sünteetilise kautšuki arendamine.

                     (456)

                     Suuniskataloog struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses, millega rakendatakse otsus 40, hõlmab „suuremahulist sünteetilist kautšukki, kautšuki ja elastomeeri arenenud tehnoloogiat ning uute toodete tootmist“.

                     (457)

                     Komisjon tegi kõikidelt valimisse kuuluvatelt äriühingutelt eri tehinguid käsitleva kontrollitud teabe põhjal kindlaks, et sünteetilise kautšuki üldised ostuhinnad siseturul olid keskmiselt madalamad kui imporditud sünteetilise kautšuki hinnad ning et riigi osalusega ettevõtete pakutud sünteetilise kautšuki hinnad olid keskmiselt madalamad kui erasektori äriühingute pakutud sünteetilise kautšuki hind. Samas märkis komisjon, et on mitut eri tüüpi kautšukki, nagu stüreenbutadieenkautšuk, butadieenkautšuk, isopreenkautšuk, halogeenitud butüülkautšuk, kloropreenkautšuk jne. Kõiki neid sünteetilise kautšuki eri tüüpe kasutatakse rehvide tootmisel, aga neil on erinevad keemilised omadused, kasutusalad ja hinnad ning neid toodavad erinevad äriühingud.

                     (458)

                     Need erinevused on sellised, et komisjon otsustas segmenteerida oma turuanalüüsi nende eri liikide järgi. Pärast täiendavat kontrollimist leidis komisjon, et ehkki koondtasandil on täheldatud hinnaerinevusi, puudus kõige levinumate sünteetilise kautšuki liikide, nimelt stüreenbutadieen- ja butadieenkautšuki siseturul tehtud ostude puhul kasu ning et valimisse kuuluvad äriühingud olid importinud märkimisväärses koguses sellist liiki kautšukki, mida kasutatakse harvemini.

                     (459)

                     Ehkki uurimisel leiti seega, et sünteetilise kautšuki tarnimist siseturul mõjutab põhjendustes 452–456 selgitatud põhjustel teataval määral riik, tegi komisjon järelduse, et tal ei õnnestunud kindlaks teha kasu, mis on seotud sünteetilise kautšuki ostmisega piisavast väiksema tasu eest.

               3.9.5.   Elektrienergia pakkumine piisavast väiksema tasu eest

                     (460)

                     Kõik valimisse kaasatud äriühingud tootsid elektrienergiat ise või ostsid seda. Elektrivõrgust ostetava elektrienergia ostuhinnad vastasid ametlikult kehtestatud hinnatasemetele, mis kehtisid provintsi tasandil suurtele tööstusklientidele. Nagu ka eelnevatel uurimistel (79) leiti, ei andnud see tase asjaomastele suurtele tööstusklientidele erisoodustust.

                     (461)

                     Samas tegi komisjon kindlaks, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut said kasu oma elektrikulude vähendamisest või neist osa tagasimaksmisest toetuste vormis. Arvutamisel võeti neid toetusi arvesse sihtosttarbelisi toetusi käsitleva punkti 3.12.3 alusel arvutatud näitajates.

               a)
               Õiguslik alus

                     —

                     Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa [2015] nr 9);

                     —

                     vahemeetmed, mis käsitlevad katseprojekti, et pakkuda Jiangsu peamistele elektritarbijatele ja elektritootmisettevõtetele elektrit otse, välja andnud Jiangsu majandus- ja infotehnoloogiakomisjon, 13. mai 2014;

                     —

                     Jiangsu provintsi elektri ja interneti pakkumismenetluse teade 2017. aasta märtsiks ja aprilliks;

                     —

                     teade, mis käsitleb otsese elektrikaubanduse katseprojekti Chongqingis, Yu Fu Office [2016] nr 167.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (462)

                     Komisjon leidis, et mõnedel olulistel suurtel tööstuslikel elektrikasutajatel on lubatud sõlmida otseseid ostulepinguid elektritootjatega elektri võrgust ostmise asemel. Neljast valimisse kuuluvate äriühingute kontsernist kolmel olid uurimisperioodi ajal sellised elektri otseostulepingud, samal ajal kui neljas hankis elektrit oma seotud elektrijaamast. Kõikide uuritud lepingute puhul olid selliste lepingute kaudu saadud hinnad madalamad kui provintsi tasandil suurtele tööstusklientidele fikseeritud hind.

                     (463)

                     Võimalus sõlmida selliseid otselepinguid ei ole praegu kõikidele suurtele tööstuslikele tarbijatele avatud. Riigi tasandil märgitakse õigusaktides näiteks seda, et „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema.“ (80)

                     (464)

                     Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. Näiteks Jiangsus on otsesed elektrilepingud sõlmitud tsentraliseeritud internetipõhise pakkumuste esitamise platvormi kaudu. Samas võivad pakkumisprotsessis osaleda üksnes äriühingud, mis on „kooskõlas riigi tööstuspoliitika suunistega, näiteks suuniskataloogiga struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“. Samamoodi Chongqingis „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale, samuti tooted ja protsessid, mis kuuluvad piiratud või kõrvaldatud ettevõtetele, ei osale otsetehingutes (81)“.

                     (465)

                     Peale selle puudub tegelik turupõhine läbirääkimiste või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. Näiteks Ningxia provintsis piiras kohalik omavalitsus elektriga kauplemise platvormi tegevust, eraldades sama kvoodi megavatt-tundides kõikidele osalevatele äriühingutele, olenemata tegelikest kogustest, mille kohta tarbijad pakkumused esitasid ning mida elektrienergiatootjad olid valmis pakkuma.

                     (466)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis GITI, et Ningxia provintsis erinevad koguselised kvoodid tegelikult oluliselt äriühingute vahel ning et need ei ole võrdselt jaotatud. Komisjon tunnistas, et kvoote ei jaotata ühtlaselt. Kuid see ei muuda järeldust, et elektritootjad ja kasutajad ei ole vabad müüma või ostma kogu oma elektrit otse. Hoolimata eri ettevõtete vahel eraldatud erinevatest kvootidest ja eraldamise erinevatest perioodidest, kasutati provintsides kõigi kasutajate puhul vaid kahte hinda erinevusega alla 1 %. See näitab, et hinnad ei ole ostja ja müüja vahel vabalt määratavad. Lisaks, nagu möönis GITI, ei suutnud uurimisperioodil ta kogu oma elektrit osta pakkumismenetluse kaudu ja pidi tasuma kõrgemat elektri hinda, mille kehtestas kohalik omavalitsus väljaspool pakkumismenetlust. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (467)

                     Lisaks sätestati komisjoni läbi vaadatud lepingutes, et kui tarbija või elektrifirma kaldus eraldatud kvootidest rohkem kui 5 % kõrvale, tuli maksta trahvi ning et trahvist saadud lisatulu antakse riigi võrguettevõtjale.

                     (468)

                     Seejuures ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse läbi räägitud, allkirjastab lõpliku lepingu ka riigi võrguettevõtja ning äriühingutele esitatavaid arveid väljastab endiselt riigi võrguettevõtja. Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks.

                     (469)

                     Komisjon pidas kõnealust alandatud elektrihinda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (st võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Saajate jaoks võrdub kasu elektrihinna säästuga, sest elektrit pakuti hindadega, mis olid alla tavapärase võrguhinna, mida maksid suured tööstuslikul eesmärgil tarbijad. See subsiidiumikava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid ei ole kõrvaldatud kui mitteabikõlblikke.

                     (470)

                     Komisjon märkis, et Hiina valitsus laiendab praegu seda kava ning on hiljuti välja andnud lisaõigusakte, et suurendada otsetehingute arvu elektriturul (82). Samas ei kohaldata neid õigusakte uurimisperioodi jooksul ning neid ei ole veel rakendatud. Peale selle peab komisjon täpselt kontrollima, kuidas uued õigusnormid praktikas toimivad, enne kui ta saab teha järelduse, et abisaajate vahel ei ole tehta enam vahet. Seega tegi komisjon järelduse, et uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne. Peale selle tagab see jätkuvalt kasu pärast uurimisperioodi kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1.

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (471)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodil tegelikult tasutud maksusumma.

                     (472)

                     Hankooki kontsern ja Giti kontsern väitsid, et komisjon tegi kirjavea nende subsiidiumi arvutamisel. Komisjon aktsepteeris need märkuseid ja kontrollis omavastavaid arvutusi.

                     (473)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle meetodiga määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

                                 Elektrienergia pakkumine piisavast väiksema tasu eest

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumimäär

                                 China National Tire kontsern

                                 0,04 %

                                 Giti kontsern

                                 0,31 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,23 %

               3.9.6.   Maakasutusõigused

         a)
               Sissejuhatus

                     (474)

                     Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus patenditakse või antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad asjaomastele valdadele või haldusüksustele.

                     (475)

                     HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks.

                     (476)

                     Hiina valitsuse väitel võib riik alates 31. augustist 2006 riiginõukogu maakasutuse reguleerimise karmistamise teatise artikli 5 (GF[2006] nr 31) kohaselt anda tööstusmaa omandiõiguse tööstusettevõtetele enampakkumise või sarnase avaliku hankeprotsessi kaudu, seejuures ei tohi lõplik tehinguhind olla madalam väikseimast pakkumishinnast. Hiina valitsuse hinnangul on HRVs vaba maaturg ning hind, mida tööstusettevõte maa omandiõiguse rentimise eest maksab, on kooskõlas turuhinnaga.

               b)
               Õiguslik alus

                     (477)

                     Hiinas reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:

                                 —

                                 Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18);

                                 —

                                 Hiina Rahvavabariigi ajutised määrused, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist;

                                 —

                                 Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2014] nr 653);

                                 —

                                 riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, oksjoni ja noteeringu kaudu andmist käsitlev säte;

                                 —

                                 riiginõukogu maakasutuse reguleerimise karmistamise teatis (GF[2006] nr 31).

               c)
               Uurimise järeldused

                     (478)

                     Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, oksjoni ja noteeringu kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad linnamaa hindamissüsteemi, mida uuendatakse vaid iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel.

                     (479)

                     Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumisel müümise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. Nagu eelmises põhjenduses märgitud, määravad ametiasutused hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist.

                     (480)

                     Kõnealune uurimine ei näidanud selles osas mingeid märkimisväärseid muutusi. Näiteks leidis komisjon (välja arvatud Hankooki kontserni ühe maatüki puhul), et ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja ei osalenud maakasutusõiguse saamiseks hankemenetluses ega sarnases avaliku pakkumise menetluses, ka mitte hiljuti saadud maakasutusõiguste puhul. Valimisse kuuluvatele äriühingutele kuuluvad maakasutusõigused jaotati kohalike omavalitsuste poolt läbiräägitud hindadega.

                     (481)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Pirelli Tyre Co. Ltd, et ta ei saanud ühtegi maakasutusõigust alla turuhinna, sest ta rendib väidetavasti oma maad Hiina erasektori maaomanikelt tavapäraste turuhindadega. Komisjon nõustus, et Pirelli Tyre Co. Ltd rendib osa oma maad. Samas kuna Hiina erasektori maaomanik, kellele Pirelli Tyre Co. Ltd viitas, oli tegelikult seotud äriühing, kellele kuulus maakasutusõigus, jättis komisjon selle ettevõtetevahelise rendihinna tähelepanuta ning võttis arvesse tegelikku ostulepingut ja maakasutusõiguse hinda, mida seotud äriühing maksis. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (482)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Pirelli oma argumente ja väitis, et seotud äriühing, kellel oli maakasutusõigus, oli maa saanud konkureeriva pakkumismenetluse kaudu. Siiski ei esitatud ei enne ega pärast lõplikku avalikustamist mingeid tõendeid maa omandamiseks toimunud pakkumismenetluse kohta. Komisjon jäi seega oma seisukohale.

                     (483)

                     Komisjon märkis, et kehtestatud on ka dünaamiline maa jälgimise süsteem lisaks linna maa jälgimise süsteemile. Hiina Rahvavabariigist pärit päikesepaneelidega seotud aegumise läbivaatamisel (83) leidis komisjon, et kõnealune hind on kõrgem kui linnamaa jälgimissüsteemi kohaselt kehtestatud hinna alammäär, millest lähtusid kohalikud valitsusasutused; põhjuseks oli asjaolu, et viimati nimetatud hindu ajakohastatakse üksnes iga kolme aasta järel, samas kui maahindade ajakohastatava jälgimissüsteemi kohaseid hindu ajakohastati kord kvartalis. Samas ei esinenud mingeid märke selle kohta, et maahinnad põhinevad ajakohastatavatel jälgimishindadel. Hiina valitsus kinnitas päikesepaneele käsitleva uurimise käigus, et linnamaa hindade ajakohastatav jälgimissüsteem jälgib maa hinna tasemete kõikumisi teatavates piirkondades (st 105 linnas) HRVs ning selle eesmärk on hinnata maahindade kujunemist. Samas põhinesid pakkumiste ja oksjonite alghinnad maa hindamise süsteemi kehtestatud võrdlusalustel. Lisaks said käesoleval juhul valimisse kaasatud äriühingud oma maad eraldamise kaudu. Seega asjaolu, et nimetatud süsteem on olemas, ei ole oluline, kuna seda ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.

                     (484)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist ja lõpliku avalikustamise etapis vaidlustasid nii Hiina valitsus kui ka valimisse kuuluvad äriühingud riigivälise võrdlusaluse kasutamise ning tegid ettepaneku kasutada selle asemel riigisisest võrdlusalust. Nii Hiina valitsus kui ka Hankooki kontsern rõhutasid, et komisjon oleks pidanud kasutama maakasutusõiguste suhtes kehtivat Hiina hinda, mis on saadud dünaamilisest maaseiresüsteemist, arvestades asjaolu, et Hankooki kontserni ühe Hiina tütarettevõtja maakasutusõigus saadi pakkumisprotsessi kaudu. Samas viitas komisjon juba oma turumajandusliku kohtlemise hinnangus, mis tehti paralleelses dumpinguvastases uurimises, asjaolule, et tal ei ole selle pakkumisprotsessi suhtes kahtluseid. Eelkõige oli Hankooki kontsern ainus maa pakkuja ning makstud hind vastas pakkumisprotsessi alghinnale. Täiendava üksikasjaliku teabe puudumisel seoses tegeliku oksjoniprotsessiga ning võttes arvesse asjaolu, et sarnane maatükk müüdi samal ajavahemikul kõrgema hinnaga, ei olnud kindel, et alghind kehtestati sõltumatult ja vastas 2011. aastal maakasutusõiguse turuväärtusele. Pealegi alandati seejärel 2011. aasta alghinda selle maatüki eest veelgi märkimisväärse tagasimakse võrra. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (485)

                     Komisjon leidis ka, et Giti kontserni äriühingud, nagu ka Hankook kontserni omad said toetusi kohalikelt omavalitsustelt, et hüvitada hindasid, mida nad maksid maakasutusõiguste eest. Peale selle ei olnud mõnede Xingyuan kontserni äriühingute omandatud maakasutusõiguste eest veel tasutud ning mõne China National Tire kontserni maakasutusõiguste eest tuli tasuda alles mitu aastat pärast maa kasutusse võtmist.

                     (486)

                     Eelnimetatud tõendid on vastuolus Hiina valitsuse väidetega, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad vastavad turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul.

                     (487)

                     Pirelli väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon ei esitanud ühtki uut tõendit tõendamaks, et Hiina valitsusel andis rehvitootjatele maakasutusõiguse tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Nagu on näidatud põhjenduses 475, uuris komisjon iga valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul, kas pakkumismenetlus oli toimunud, kuid jõudis järeldusele, et seda ei olnud toimunud, ning see kinnitas eelmiste uurimiste järeldusi.

               d)
               Järeldus

                     (488)

                     Selle uurimise järeldused kinnitavad, et maa pakkumine ja omandamine HRVs on ebaselge ja läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel.

                     (489)

                     Järelikult tuleks Hiina valitsuse poolt maakasutusõiguste andmist käsitada subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. Nagu põhjendustes 478–486 selgitatud, puudub HRVs toimiv maamüügiturg ja välise võrdlusaluse kasutamine (vt põhjendused 494–504) näitab, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt madalam.

                     (490)

                     Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hind peab arvesse võtma valitsuse tööstuspoliitikat, nagu märgitud põhjenduses 479. Selle tööstuspoliitika kohaselt peetakse rehvisektorit Hiina tööstuse tugisambaks ning seda loetakse soodustatud tootmisharude (84) hulka. Lisaks näeb riiginõukogu otsus nr 40 ette, et riiklikud ametiasutused tagavad maa andmise soodustatud tootmisharudele. Otsuse nr 40 artiklis 18 on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. Selles järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul rehvisektori äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev.

                     (491)

                     Giti kontsern väitis, et maakasutusõiguse saamiseks antud subsiidiumi konkreetsus oli seotud sellega, et ta oli loetletud Hiina valitsuse kavades kui soodustatud tööstusharu, ning maakasutusõiguste hindade kokku leppimise ajal puudusid tõendid rehviettevõtjate kuulumise kohta soodustatud tööstusharusse. See nõue lükatakse tagasi, kuna rehvi- ja/või naftakeemiatööstusele viidati juba 8. ja 9. viisaastakukavas kui soodustatud tööstusharule; neis kavades nimetati naftakeemiatööstust üheks riigi peamiseks tööstusharuks ning räägiti peenkemikaalide proaktiivsest arendamisest ja keemiaprojektide toetamisest; samuti nimetati neid tööstusharusid „Riigi poolt praegu soodustatavate peamiste tööstusharude, toodete ja tehnoloogiate kataloogis (muudetud 2000. aastal)“, mis hõlmab kõrgekvaliteediliste radiaalrehvide tootmist. Need dokumendid vastavad ajavahemikule, kui valimisse kuuluvatele äriühingutele anti esimesed maakasutusõigused.

                     (492)

                     Giti kontsern kommenteeris ka seda, et komisjon ei esitanud tõendeid, et tarneahela kõrgemas osas olevad äriühingud, mis toodavad eksportivatele tootjatele sisendit, näiteks teras- või nailonkoorti, kuuluvad soodustatud tööstusharusse. Samas loetletakse suuniskataloogis struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses kõrgjõudlusega radiaalrehvide konkreetsete abimaterjalide tootmine, arendamine ja kasutamine nii-öelda soodustatud valdkonnana. Peale selle soodustatakse rehvitööstuse aluspõhimõtetes „uue struktuuriga teraskoorti, kõrge elastsusmooduliga ja väikese kokkutõmbuvusega koortkanga, eriti tugeva nailonkoortkanga ja muude rehvi põhimaterjalide arendamist ja kasutamist“. See väide lükati seepärast tagasi.

                     (493)

                     Järelikult tuleb seda subsiidiumi käsitada tasakaalustatavana.

               e)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (494)

                     Nii nagu eelnevate uurimiste (85) puhul ja kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii, kasutati välise võrdlusalusena (86) Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi („Hiina Taipei“) maahindasid. Toetuse saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt maakasutusõiguse eest makstud summa (st lepingus sätestatud tegelikult makstud hind või, kui see on asjakohane, lepingus sätestatud hind, millest on maha arvatud kohaliku omavalitsuse tehtud tagasimakse/toetuste summa) ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Hiina Taipei võrdlushinna alusel.

                     (495)

                     Komisjon peab Hiina Taipeid sobivaks väliseks võrdlusaluseks järgmistel põhjustel:

                                 —

                                 majanduse areng ja struktuur ning SKP Hiina Taipeis ja enamikus HRV provintsides ja linnades, kus valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad, on võrreldaval tasemel;

                                 —

                                 HRV ja Hiina Taipei asuvad füüsiliselt teineteise lähedal;

                                 —

                                 nii Hiina Taipeis kui ka paljudes HRV provintsides on tööstustaristu kõrgel tasemel;

                                 —

                                 Hiina Taipei ja HRV vahel on tugevad majandussidemed ja piiriülene kaubandus;

                                 —

                                 paljudes HRV provintsides ja Hiina Taipeis on suur asustustihedus;

                                 —

                                 võrdlusaluse väljatöötamiseks kasutatud Hiina Taipei ja HRV maatüübid ja tehingud on sarnased; ning

                                 —

                                 Hiina Taipeis ja HRVs on ühesugused demograafilised, keelelised ja kultuurilised tingimused.

                     (496)

                     Järgides eelnevates uurimistes kohaldatud metoodikat, kasutas komisjon arvutuste tegemisel Taiwani puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt inflatsioonile ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Teabedokumendis saadi tööstusmaa hinda käsitlev teave Taiwani majandusministeeriumi tööstusosakonna veebisaidilt. Taiwani inflatsiooni ja SKP kasvu arvutustes võeti aluseks inflatsioonimäär ja SKP kasv elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites) Taiwanil (IMFi 2015. aasta andmed).

                     (497)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Pirelli, et välise võrdlusaluse kasutamine ei olnud kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruande USA – Softwood Lumber IV (87) järeldustega, kuna võrdlusaluses ei tehtud vajalikke kohandusi, et kajastada Hiina finantsturul valitsevaid tingimusi. Siiski märkis komisjon, et Taiwani võrdlusalust peetakse sobivaks võrdlusaluseks, mis on juba lähedane Hiina turule mitmesugustel põhjustel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 488. Lisaks kohandati Taiwani maahindu varasemate hindadega, et võtta arvesse SKP muutumist ja inflatsiooni aja jooksul.

                     (498)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist osutas Hankooki kontsern asjaolule, et Taiwani majandusministeeriumi tööstusarengu büroo tööstusmaa pakkumise ja teenindamise teabe veebisaidil esitatud andmed, mida komisjon on kasutanud, ei olnud enam kättesaadavad ning neil olid avaldatud üksnes tööstusmaa pakkumiste ja mitte tegelike tehingute hinnad.

                     (499)

                     Komisjon tunnistas, et andmed, mida kasutati teabedokumendi alusena, ei olnud enam avalikult kättesaadavad. Komisjon leidis seejärel, et Taiwani siseministeerium oli välja töötanud uue andmebaasi, kuhu koguti tegelikke kauplemisandmeid tööstusmaa müügi kohta alates 2013. aastast ning mis on ligipääsetav järgmise veebisaidi kaudu: http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action. Komisjon käsitles seda kõikidele huvitatud isikutele juurdepääsetava usaldusväärse andmeallikana. Peale selle viidatakse selles tegelikele tehinguhindadele ja mitte tööstusmaa pakkumistele. Komisjon aktsepteeris seega Hankooki kontserni argumente ning muutis vastavalt hüvitise arvutamise võrdlusalust seoses maakasutusõigustega kõikide valimisse kuuluvate äriühingute puhul.

                     (500)

                     Selle tulemusena kasutas komisjon alates 2013. aastast Taiwani siseministeeriumilt saadud tegelikke hindasid. Enne seda kuupäeva omandatud maakasutusõiguste puhul leiti ajaloolised hinnad Taiwani SKP ja inflatsiooni muutuste alusel, nagu ka varasematel uurimistel.

                     (501)

                     Pärast lõplikku avalikustamist kritiseerisid Giti kontsern, Hankooki kontsern ja valitsus, et uutel andmetele põhinevad maakasutusõiguse hinnad olid palju kõrgemad kui need, mida kasutati eelmise uurimise käigus, mis tekitas kahtlusi uue võrdlusaluse usaldusväärsus. Lisaks väitis Hankooki kontsern, et andmete allalaadimisel Taiwani andmebaasist oli tehtud vigu ning esitasid alternatiivsed arvutused sama andmebaasi põhjal. Komisjon tunnistas, et individuaalsete maahindade koondamisel oli tehtud tehniline viga, ning parandas keskmisi maa hindu vastavalt. Siiski ei nõustu komisjon Hankooki kontserni valikukriteeriumidega andmete kogumisel. Esiteks valis Hankooki kontsern tehingud valest perioodist, st teatavate tehingute puhul alates vähemalt 2012. aastast. Teiseks kasutas Hankooki kontsern kõigi Taiwani 22 ringkonna hindu, sealhulgas mõnest maapiirkonnast, kus tööstustegevus on vähene või puudub. Komisjon tugines oma valikul kuuele piirkonnale, kus asub enamik Taiwani tööstusparke. Kuna kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad Hiina tööstuspiirkondades, peab asjakohane võrdlusalus põhinema tehingutel, mis toimusid samuti tööstuspiirkonnas. Seetõttu lükati see osa Hankooki kontserni väitest tagasi.

                     (502)

                     Hankooki kontsern väitis oma märkustes, et varasemad konstrueeritud Taiwani hinnad peaksid võtma arvesse SKP muutuseid Hiinas ja mitte SKP muutuseid Taiwanis, et võtta arvesse Hiina kiiremat arengutempot viimase 30 aasta jooksul. Hankooki kontserni puhul peaks korrigeeritud Taiwani hinnad võtma arvesse majandusarengu taset Chongqingi kohalikus omavalitsusüksuses alates 2010. aastast ja Huai'anis Jiangsu provintsis alates 1996. aastast.

                     (503)

                     Komisjon tunnistas, et Hiinas on toimunud varem kiirem areng kui Taiwanis. Seda erinevust arvesse võtva SKP teguri kasutamine on põhimõtteliselt asjakohane, et saada nõuetekohane võrdlusalus. Samas, kooskõlas Maailmapanga statistilise suutlikkuse näitajaga, saavutas Hiinas statistiliste andmete kvaliteet üksnes sellise usaldusväärtuse taseme, mis on sarnane teiste kõrgema ja keskmise sissetulekuga riikidega pärast 2012. aastat. See vastab selle perioodi lõpule, mille kohta andmed tuleb leida (88). Seepärast ei saanud komisjon käesoleval juhul kasutada ajalooliste maakasutusõiguste hindade arvutamiseks statistilisi andmeid, mis olid seotud Hiina SKPga.

                     (504)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Giti kontsern, et Maailmapanga statistiline suutlikkuse näitaja hindes kasutatakse tervet näitajate loetelu, millest paljud näitajad ei ole makromajanduslikud näitajad. Komisjon nõustus, et Maailmapanga statistilise suutlikkuse näitaja põhineb näitajate kogumil, mis hõlmab nii makromajanduslikke kui ka muid näitajaid. Selle näitaja eesmärk on kajastada riigi suutlikkust koguda, analüüsida ja levitada kvaliteetseid andmeid oma elanikkonna ja majanduse kohta, võttes aluseks riigis kasutatava metoodika, andmeallikad, sageduse ja tähtajalisuse. Kuid asjaolu, et hinne ei keskendu mitte üksnes SKP statistilistele andmetele, vaid seda kantakse üle laiemale valdkonnale, ei muuda selle tulemusi. Seega jäi komisjon seisukohale, et Hiina SKPd käsitlevaid andmeid ei saa kasutada varasemate maakasutusõiguse hindade puhul.

                     (505)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 3 on subsiidiumisumma jaotatud uurimisperioodile, kasutades maakasutusõiguse tavapärast kasutusaega tööstusmaa puhul, st 50 aastat. See summa on seejärel jagatud asjaomaste äriühingute kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.

                     (506)

                     Giti kontsern väitis, et komisjon peaks maakasutusõigust käsitlevat kasu hindamisel lähtuma maakasutusõiguse hindamise kuupäevast ja mitte tehingu kuupäevast. Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest tehingu kuupäev võrdub sündmusega, mis avaldab rahalist mõju äriühingu finantsseisundile.

                     (507)

                     Lisaks kutsus Giti kontsern komisjoni üles hõlmama lisakulud, et muuta maa tööstuslikuks kasutuseks kättesaadavaks, samuti nii-öelda maa toetamise tasud ja maa omandamise tasud, et arvutada kasu. Komisjon lükkas need märkused tagasi järgmisel kahel põhjusel.

                                 —

                                 Kõnealused äriühingud omandasid oma maakasutusõigused lepingulise väärtusega, milles ei viidatud muudele lisakuludele. Selle tulemusena hindas komisjon üksnes lepingulist väärtust, mida pidi arvesse võtma.

                                 —

                                 Võrdlusaluse väärtus iseenesest ei hõlma lisakulusid või -tasusid.

                     (508)

                     Lisaks aktsepteeriti teatavaid väiksemaid äriühingupõhiseid märkuseid seoses arvutusvigade ja kasu arvutamisega, mis ei olnud seotud uurimisperioodiga, China National Tire, Giti ja Hankooki puhul.

                     (509)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle subsiidiumi kohta määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

                                 Maakasutusõiguse andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumimäär

                                 China National Tire kontsern

                                 1,80 %

                                 Giti kontsern

                                 1,75 %

                                 Hankooki kontsern

                                 1,11 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 1,06 %

               3.10.   Otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad

         3.10.1.   Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgetasemelise ja uue tehnikaga ettevõtetele

                     (510)

                     Tuginedes Hiina Rahvavabariigi seadusele, mis käsitleb ettevõtete tulumaksu (edaspidi „ettevõtte tulumaksu seadus“) võimaldatakse kõrgtasemel ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, kellele riik peab andma olulist toetust, väiksemat ettevõtte tulumaksu määra 15 % standardse maksumäära 25 % asemel.

               a)
               Õiguslik alus

                     (511)

                     Kõnealuse programmi õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artikkel 93; samuti:

                                 —

                                 teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, G.K.F.H. [2016] nr 32;

                                 —

                                 teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis, mis käsitleb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tuvastamise juhtimise suuniste läbivaatamist, trükkimist ja väljaandmist, GKFH [2016] nr 195; ning

                                 —

                                 Suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (512)

                     Äriühingud, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogilistest ja uutest tehnoloogiavaldkondadest ning jooksvatest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste valdkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogilise industrialiseerimise esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta. Nendes suunistes nimetatakse selgelt radiaalrehvide tootmistehnoloogiat ja peamisi tooraineid prioriteetse valdkonnana.

                     (513)

                     Soodustuse saamiseks peavad äriühingud vastama järgmistele kriteeriumidele:

                                 —

                                 neil peab olema kindel teadusuuringute ja arenduskulude osakaal võrreldes nende müügituluga;

                                 —

                                 neil peab olema kindel kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate/toodete/teenuste osakaal ettevõtte kogutulus; ning

                                 —

                                 neil peab olema kindel tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõikide töötajate hulgas.

                     (514)

                     Sellest meetmest kasu saavad äriühingud peavad esitama tuludeklaratsiooni ja selle asjaomased lisad. Kasu tegelik summa kajastub maksudeklaratsioonis.

                     (515)

                     Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks teatavad põhitehnoloogiad rehvisektoris.

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (516)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud madalama maksumääraga tasutud maksu kogusumma.

                     (517)

                     Selle kavaga seoses määratud subsiidiumisumma on uurimisperioodil China National Tire kontserni puhul 0,12 % ja Giti kontserni puhul 0,01 %.

               3.10.2.   Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega

                     (518)

                     Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid.

                     (519)

                     Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja oskuste arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 50 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 150 % immateriaalse vara kuludest.

               a)
               Õiguslik alus

                     (520)

                     Kõnealuse programmi õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad; samuti järgmised teatised:

                                 —

                                 rahandusministeeriumi, riigi maksuameti ja teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta; rahandusministeeriumi, riikliku maksuameti ja teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta (Cai Shui (2015) nr 119);

                                 —

                                 riigi maksuameti teatis äriühingute teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korda käsitlevate küsimuste kohta; ning

                                 —

                                 Suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (521)

                     Eelmise uurimise (89) ajal tehti kindlaks, et „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogilistest ja uutest tehnoloogiavaldkondadest ning jooksvatest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste valdkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogilise industrialiseerimise esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta.

                     (522)

                     Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kellel on kulutusi teadus- ja arendustegevusele riigi määratud teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks rehvisektoris.

                     (523)

                     Giti kontsern väitis, et maksude tasaarvestused teadus- ja arendustegevuse puhul ei ole konkreetne subsiidium, sest need kehtivad kõikide Hiina äriühingute suhtes, nagu on sätestatud ettevõtte tulumaksu seaduse rakendamise määruse artiklis 95, mis kehtib kõikide äriühingute suhtes, mitte üksnes uute ja kõrgtehnoloogia ettevõtete suhtes.

                     (524)

                     Komisjon lükkas tagasi väite, et maksude tasaarvestused teadus- ja arendustegevuse puhul ei ole konkreetne subsiidium. Ehkki on õige, et see ei kehti üksnes uute ja kõrgtehnoloogia ettevõtete suhtes, on selle kasutamine lubatud üksnes „uute tehnoloogiate, toodete ja valdkondadega“ puhul, mis on konkreetselt kindlaks määratud, nagu märgitud põhjenduses 521. Seepärast jääb komisjoni esialgne järeldus samaks.

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (525)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 50 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest.

                     (526)

                     Selle konkreetse kava jaoks kehtestatud subsiidiumisumma oli Giti kontserni puhul 0,02 %.

                     (527)

                     Giti kontsern väitis, et kui komisjon jättis uute ja kõrgtehnoloogiliste ettevõtete maksuvähenduse arvutamise puhul kasu arvutades maha arvamata kavadest saadud väidetava kasu, mis alandab äriühingu kulusid (ja seega suurendab tema kasumit), võttis ta tegelikult mõnda väidetavat kasu kaks korda arvesse.

                     (528)

                     Komisjon nõustus Giti kontserniga, et subsiidiumidest saadud kasu (mida kajastati kasumiaruandes tuluna) vähendab äriühingu kulusid ja seega suurendab äriühingu brutokasumit, tuues kaasa kõrgemad maksud ja, kui see on kohaldatav, siis suurema maksuvähenduse. Sellegipoolest on äriühingul Giti Radial õigus anda teada toetustest ja subsiidiumidest kui maksustatavast tulust mahaarvatavast summast, seega vähendades tasumisele kuuluvat tulumaksu. Lisaks kohaldatakse komisjoni metoodikat järjepidevalt kasu arvutamisel uurimisperioodi kohta kättesaadavate finantsandmete alusel, mille on andnud äriühing ja mida on kontrollitud kohapeal.

               3.10.3.   Maakasutuse maksuvabastus

                     (529)

                     Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maa kasutamise maksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuasutus. Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maa kasutamise maksust vabastatud.

               a)
               Õiguslik alus

                     (530)

                     Selle programmi õiguslik alus on:

                                 —

                                 Hiina Rahvavabariigi ajutised määrused kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa [1986] nr 90, muudetud 2011. aastal); ning

                                 —

                                 Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise vahemäärused (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2013] nr 645).

               b)
               Uurimise järeldused

                     (531)

                     Kaks äriühingut valimisse kuuluvatest äriühingutest said kasu maksuvähendusest või -erandist kohaliku maakasutusbüroo kehtestatud maa kasutamise maksu tasumisel, ehkki nad ei täitnud ühegi erandikategooria nõudeid, nagu on sätestatud eespool nimetatud riiklikes õigusaktides.

               c)
               Järeldus

                     (532)

                     Komisjon peab kõnealust maksuvabastust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest äriühingud said just neile mõeldud maksusoodustust, ehkki nad ei vastanud ühelegi põhjenduses 529 nimetatud objektiivsele kriteeriumile.

               d)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (533)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodil tegelikult tasutud maksu kogusumma.

                     (534)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kommenteeris Hankooki kontsern, et maakasutusmaksu tagasimakse, mille ta oli saanud, ei olnud tasakaalustav, sest see oli saadud enne uurimisperioodi. Pärast edasist analüüsi aktsepteeris komisjon seda argumenti, sest viimane maakasutusmaksu tagastus oli tõepoolest tehtud enne uurimisperioodi algust 2016. aasta juunis ning kuna rohkem makseid ei olnud pärast seda kuupäeva toimunud.

                     (535)

                     Peale selle väitis Giti kontsern, et maakasutusmaksu ei maksta üldiselt teatavat liiki ehitistelt (elamud ja koolimajad), nagu näitas 1988. aastas teatis maakasutusmaksu vabastuste kohta. Komisjon leidis, et see teatis ei kehti enam, sest põhjenduses 530 märgitud Hiina Rahvavabariigi vahepealsed eeskirjad linna maakasutusmaksu kohta ei hõlma vabastatud kategooriates enam koolimaju ja eluhooneid. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (536)

                     Lisaks väitis Giti kontsern, et kaks kontserni äriühingut ei maksnud maamaksu seoses uurimisperioodiga tulenevalt varasemate maksete tasaarvestustest. Järelikult ei esinenud nende kahe äriühingu jaoks kasu. Komisjon nõustus nende väidetega ja muutis vastavalt subsiidiumi arvutusi. Selle tulemusena oli selle konkreetse kava jaoks kehtestatud subsiidiumisumma Giti kontserni puhul 0,01 %.

               3.10.4.   Kohalike maksude hinnaalandid või tagasimaksed

                     (537)

                     Üks Hankooki kontserni äriühinguid sai kohalikult omavalitsuselt riigi määruste kohaselt kogutud maksude tagasimakse.

               a)
               Õiguslik alus

                     (538)

                     Selle programmi õiguslik alus on:

                                 —

                                 Huaiani kohaliku majandusarengupiirkonna meetmed maksusoodustuste poliitika elluviimiseks (1996).

               b)
               Uurimise järeldused

                     (539)

                     Kohaliku omavalitsusega sõlmitud kokkuleppe alusel sai äriühing täieliku tulumaksuvabastuse esimese kahe aasta eest alates äriühingu poolt tasumisele kuuluva ettevõttetulumaksu tasumise esimesest aastast (seega alates 2003. aastast). Kolmandal kuni viiendal aastal sai äriühing kasutada vähendatud maksumäära 15 %, samuti 100 % tagastuse tasutud tulumaksu kohaliku osa eest. Kuuendal kuni kümnendal aastal sai äriühing 75 % tagastuse tasutud tulumaksu kohaliku osa eest. Alates üheteistkümnendast aastast sai äriühing 50 % tagastuse tasutud tulumaksu kohaliku osa eest.

                     (540)

                     Äriühing selgitas, et valitsus muutis aastate jooksul oma poliitikat ning seega sai äriühing kasutada nimetatud liiki tagasimakseid ja soodusmäärasid üksnes 2012. aastani. Ettenähtud tagasimakse, mida ei olnud 2012. aastaks veel välja makstud, lubati maksta tulevikus, kui kohaliku omavalitsuse eelarve seda võimaldab. Selle tulemusena sai äriühing uurimisperioodi ajal endiselt kasu tehtud tagasimaksest.

               c)
               Järeldus

                     (541)

                     Komisjon peab kõnealust maksuvabastust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saab kasu asjaomane äriühing. Toetusesaaja saadud kasu on samaväärne maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest äriühing sai just talle mõeldud maksusoodustust, mis ei olnud kättesaadav teistele äriühingutele.

                     (542)

                     Ehkki komisjon ei leidnud mingeid tõendeid, et see programm uurimisperioodi ajal veel kehtis, tegi komisjon valimisse kuuluvatelt äriühingutelt saadud teabe põhjal kindlaks, et nad kasutasid endiselt neid soodustusi selle programmi alusel.

                     (543)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist kordas äriühing oma väidet, et ta oli õigus saada tagasimakseid üksnes 2012. aastani. Samas ei esitatud uusi tõendeid, mis muudaksid komisjoni järeldust.

               d)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (544)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud uurimisperioodil tegelikult tasutud maksu kogusumma.

                     (545)

                     Selle konkreetse kava jaoks kehtestatud subsiidiumisumma oli Hankooki kontserni puhul 0,13.

               3.10.5.   Kõikide otseste maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade summa

                     (546)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide maksukavade jaoks määratud subsiidiumide summa uurimisperioodil järgmine.

                                 Otsene maksuvabastus ja maksuvähendus

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 0,12 %

                                 Giti kontsern

                                 0,04 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,13 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0 %

               3.11.   Kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavad

         3.11.1.   Käibemaksuvabastus ja imporditolli vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest

                     (547)

                     Selle kava alusel vabastatakse käibemaksu tasumisest ja vähendatakse imporditolli imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel. Vabastuse saamiseks ei tohi seadmed olla mitterahastamiskõlblike seadmete loetelus ning vabastust taotlev ettevõte peab hankima riiklikult soodustatud projekti sertifikaadi, mille Hiina asutused või riiklik arengu- ja reformikomisjon väljastab kooskõlas asjakohaste investeeringuid, makse ja tollimakse käsitlevate õigusaktidega.

               a)
               Õiguslik alus

                     (548)

                     Selle kava õiguslikud alused on:

                                 —

                                 riiginõukogu ringkiri imporditud seadmete maksupoliitika kohandamise kohta, Guo Fa [1997] No. 37;

                                 —

                                 rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riigi maksuameti teatis teatava sooduskorra alla kuuluva imporditollimaksupoliitika kohta;

                                 —

                                 rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riikliku maksuameti teatis nr 43 [2008];

                                 —

                                 riikliku arengu ja reformikomisjoni märgukiri asjakohaste teemade kohta, milles käsitletakse siseriiklikult finantseeritavate või välismaiste investorite finantseeritavate projektide (mille arendamist riik soodustab) kinnituskirjade menetlemise protseduure, nr 316 [2006]; ning

                                 —

                                 tollimaksuvabastuseta kaupade kataloog välisinvestoritest ettevõtjate või kodumaiste ettevõtjate impordi puhul (2008).

               b)
               Uurimise järeldused

                     (549)

                     Seadmed, mis on imporditud, et arendada oma- või välismaiseid investeerimisprojekte kooskõlas välisinvesteeringute või omamaiste investeeringute projektide soodustamise poliitikaga, võidakse vabastada käibemaksu ja/või imporditollimaksu tasumise kohustusest, välja arvatud juhul, kui seadmete kategooria on loetletud tollimaksuvabastuseta kaupade kataloogis. Kõnealusest vabastusest kasu saamiseks peab äriühing projekti eest vastutavalt kohalikult asutuselt saama kinnituskirja, mis tuleb esitada kohalikule tolliasutusele.

                     (550)

                     Hiina valitsus väitis, et alates 1. jaanuarist 2009 kehtib vabastus ainult imporditollimaksu suhtes ja omatarbeks imporditud seadmete pealt võetakse käibemaksu.

                     (551)

                     Samas tuvastati, et uurimisperioodil olid valimisse kuuluvad äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis imporditi eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Ehkki komisjon ei leidnud mingeid tõendeid, et seda erandit uurimisperioodi ajal kasutati, tegi komisjon valimisse kaasatud äriühingutega seotud toimikus esitatud tõendite põhjal kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud said selle kava alusel siiski kasu.

                     (552)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist leidis Pirelli, et imporditud masinatelt ja seadmetelt saadud kasu arvutamine ei olnud õige. Komisjon nõustus esitatud parandustega ning korrigeeris vastavalt arvutust.

               c)
               Järeldus

                     (553)

                     Selle kavaga subsideeritakse Hiina valitsuse saamatajäänud tulu vormis artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest välisinvesteeringutel põhinevad ettevõtted ja teised rahastamiskõlblikud omamaised ettevõtted vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või imporditolli tasumise kohustusest. Sellest toetust saavatele äriühingutele tekib kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

                     (554)

                     Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne. Õigusaktid, mille kohaselt abi andev asutus piirab selle kättesaadavust ettevõtjatele, kes investeerivad konkreetsete ärikategooriate alusel, mis on seaduses ammendavalt määratletud ja kuuluvad kas soodustatavasse kategooriasse või piiratud B-kategooriasse vastavalt välisinvesteeringuid ja tehnosiiret käsitlevate juhiste kataloogile või vastavad peamiste tootmisharude, toodete ja tehnoloogiate, mille arengut riik toetab, kataloogile. Lisaks puuduvad objektiivsed kriteeriumid toetuse saamise õiguse piiramiseks ja veenvad tõendid, mille põhjal võiks järeldada, et toetuse saamise õigus on automaatne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b.

               d)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (555)

                     Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saajate saadud kasuks peetakse imporditud seadmete käibemaksu ja tollimaksu vabastuse summat. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale.

                     (556)

                     Kõik valimisse kuuluvad äriühingud said selle kava alusel maksuvähendustest kasu. Selle konkreetse kava jaoks kehtestatud subsiidiumisumma oli vahemikus 0,04–0,13 %.

               3.11.2.   Imporditollimaksu tagastamise süsteem loodusliku kautšuki ostuks

                     (557)

                     Komisjon märkis seda, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud on kvalifitseeritud nii-öelda kaubanduspõhise töötlemise ettevõtetena. Kooskõlas Hiina Rahvavabariigi kaubanduspõhise töötlemise kaupade järelevalve tollimeetmete (90) artikliga 3 „tähendab termin „kaubanduspõhine töötlemine“ äritegevust, mille puhul ettevõtja impordib kõik või osad põhi- või lisatoorained, osad, komponendid, koostisosad ja pakkematerjalid ning reekspordib valmistooted pärast töötlemist ja kokkupanekut, sealhulgas tarnitud ja imporditud materjali töötlemist“. Artiklis 5 on lisaks märgitud, et „kui kooskõlas asjaomaste sätetega kogutakse impordi ajal makse, teeb toll kogutud maksudelt mahaarvamise kooskõlas tegelikult töödeldud ja reeksporditud kaupade kontrollitud kogusega pärast valmiskaupade eksporti“.

               a)
               Õiguslik alus

                     —

                     Hiina Rahvavabariigi tolliseadus, Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 81, 4. november 2017;

                     —

                     Hiina Rahvavabariigi tollimeetmed kaubanduspõhise töötlemise kaupade järelevalveks, kesktolliameti korraldus nr 235, 20. detsember 2017;

                     —

                     Hiina Rahvavabariigi tollimeetmed kaubanduspõhise töötlemise tarbimisühiku haldamiseks, kesktolliameti korraldus nr 218, 13. märts 2014;

                     —

                     esialgsed haldusmeetmed ettevõtete krediidikõlblikkuse juhtimiseks, kesktolliameti korraldus nr 225, 4. september 2014.

               b)
               Uurimise järeldused

                     (558)

                     Komisjon leidis uurimise ajal, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud olid põhjenduses 557 nimetatud kaubanduspõhise töötlemise kava jaoks tollis registreeritud ning et kõik neist olid kooskõlas Hiina Rahvavabariigi tollimeetmete artikliga 5 töötlemispõhise kaubanduse kaupade järelevalveks saanud imporditollimaksude vabastused eksporditud rehvide tootmisel kasutatava loodusliku kautšuki impordilt.

                     (559)

                     Selline töökorraldus vastab tollimaksude tagastamise kavale, mida on kirjeldatud alusmääruse I lisa punktis i. Vastavalt I lisa punktile i võivad asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid kujutada endast ekspordisubsiidiumi määral, mil nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist.

                     (560)

                     Et teha kindlaks, kas selline ülemäärane tagastamine esines, palus komisjon kooskõlas alusmääruse III lisa II punktiga Hiina valitsuselt lisateavet kaubanduspõhise töötlemise kava kohta üldiselt ning kaasneva jälgimis- ja kontrollimenetluse olemasolu ja tõhusa kohaldamise kohta täpsemalt.

                     (561)

                     Saadud teabe põhjal võib öelda, et Hiina valitsus on tõepoolest kehtestanud õigusraamistiku kaubanduspõhise töötlemise süsteemi jälgimiseks. Samas märkis komisjon ka seda, et mõned süsteemi sisse ehitatud omadused võivad tuua kaasa ülemäärased tagasimaksed:

                                 —

                                 süsteem põhineb peamiselt äriühingute endi deklaratsioonidel.

                                 —

                                 Vastupidi üldtunnustatud tavale loobutakse imporditollimaksudest ette. Tolliasutused säilitavad üksnes nende tagantjärele sissenõudmise õiguse.

                                 —

                                 Äriühingutes läbi viidud kontrollide intensiivsus põhineb krediidireitingu kohaldamisel, mis iseenesest tugineb eelkõige enesedeklaratsioonile ja hõlmab lisapunkte soodustatud tööstusharu osaks olemise eest.

                                 —

                                 Tollideklaratsioonid põhinevad tolliasutuste kehtestatud standardsetel tarbimismääradel. Loodusliku kautšuki standardne tarbimismäär eksporditud rehvide puhul oli oluliselt suurem kui tegelik tarbimismäär, mis tehti kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute ruumides.

                     (562)

                     Peale selle selgus valimisse kuuluvatesse äriühingutesse tehtud kontrollkäikude ajal, et seda raamistikku ei ole praktikas tõhusalt rakendatud. Näiteks leidis komisjon vastupidi õigusaktides sätestatule, et eksporditud rehvide jaoks mõeldud looduslik kautšuk ei olnud ladudes muust looduslikust kautšukist eraldatud ning et valimisse kuuluvate äriühingute ruumides ei olnud tehtud korrapärased kohapealsed kontrolle.

                     (563)

                     Lisaks importisid äriühingud nii-öelda kummisegu HS koodi 40028000 alusel (0 % tariifimääraga). Seda HS-koodi tuleks tavapäraselt kasutada kummisegu korral, st. loodusliku ja sünteetilise kautšuki segu, mis sisaldab peamiselt sünteetilist kautšukki. Tegelikkuses sisaldas valimisse kuuluvate äriühingute imporditud kummisegu 97,5 % looduslikku kautšukki, oli samade füüsiliste omadustega nagu looduslik kautšuk ning seda kasutati kontrollitud äriühingute tootmisprotsessis samal viisil ja samades proportsioonides nagu looduslikku kautšukki.

                     (564)

                     Selle tulemusena ei maksnud neljast valimisse kuuluvate äriühingute kontsernist kolm kõiki imporditollimakse, mida oleks tulnud maksta.

               c)
               Järeldus

                     (565)

                     Kooskõlas alusmääruse III lisaga teatas komisjon Hiina valitsusele eraldi dokumendis individuaalsetest tehingutest, mida uurimise ajal analüüsiti, nii et Hiina valitsus sai teha lisapäringuid, kui ta pidas seda vajalikuks. Oma vastuses komisjoni kirjale väitis Hiina valitsus, et subsiidiumivastase alusmääruse III lisa II punkti alapunktis 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, sest Hiina valitsusel on kehtestatud range õigusraamistik, et jälgida loodusliku kautšuki tegelikke imporditehinguid. Hiina valitsus viitas lisaks faktile, et kehtivate õigusaktidega nähakse rikkumiste korral ette sanktsioonid ja õiguslikud kohustused. Peale selle oli tollil piisavalt inimressursse, et rakendada kohalikul tasandil korda ja kehtestada trahve. Pealegi kui tehakse järeldus salakaubanduse ja eeskirjade eiramiste kohta, alandatakse äriühingu krediidireitingut.

                     (566)

                     Nagu märgitud põhjenduses 561, tunnistab komisjon, et Hiina valitsus on kehtestanud õigusraamistiku kaubanduspõhise töötlemise süsteemi jälgimiseks. Samas leidis komisjon ka seda, et nagu on märgitud põhjendustes 561–562, oli õigusraamistikul mõningaid nõrku külgi ning et seda ei kohaldatud valimisse kaasatud äriühingute puhul praktikas tõhusalt. Hiina valitsus ei esitanud tõendeid, mis oleksid vastuolus komisjoni järeldustega selle kohta, ega hõlmanud uut teavet seoses konkreetsete tehingutega, millest komisjon teatas.

                     (567)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et Hiina valitsuse töötlemispõhise kaubanduse jälgimissüsteemi ei kohaldatud loodusliku kautšuki puhul tõhusalt. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et eksporditud rehvides kasutatava loodusliku kautšuki töötlemispõhise kauplemise süsteem tõi kaasa ülemäärase vähendamise, mis tähendab tasakaalustatavat subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see toob kaasa nendelt imporditud sisenditelt esialgu võetud imporditollimaksude ülemäärase tagastuse, millelt tagastust nõutakse.

                     (568)

                     Need ülemäärased tagastused on ka konkreetsed, arvestades et need sõltuvad eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

                     (569)

                     Pärast lõplikku avalikustamist esitasid Hiina valitsus ja Giti kontsern selle kohta märkuseid. Hiina valitsus kordas oma varasemat väidet, et tal on range õiguslik raamistik, mida jõustatakse nõuetekohaselt, ning komisjon ei tohiks teha oma järeldusi mõne üksiku juhtumi põhjal, kus äriühingud ei ole järginud töötlemispõhist kaubandust reguleerivaid õigusakte. Neile väidetele vastates kordas komisjon, et need asjaolud ei põhjenda Hiina valitsuse väidet, et esines vaid üksikuid juhtumeid, kus eksportivad tootjad ei peetud kinni kohaldatavatest õigusaktidest. Nagu on märgitud põhjenduses 562, ei maksnud ükski seda kava kasutav valimisse kaasatud eksportiv tootja maksmisele kuuluvaid imporditollimakse. Samuti ei teinud Hiina valitsus täiendavat kontrolli asjaomaste tehingute puhul. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (570)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Giti kontsern, et komisjon rikkus tema õigust kaitsele, võttes tollimaksu tagastamise kava uurimisse sellises hilises uurimisjärgus ja tal puudus pädevus uurida seda kava, kuna see ei hõlmatud algatamisteatega.

                     (571)

                     Seoses väidetega, et komisjon rikkus eksportiva tootja õigust kaitsele, märkis komisjon, et algatamisteate kohaselt võis uurida tollimaksu tagastamise kava, kuna selle punktis 3 oli konkreetselt osutatud imporditollimaksude vähendamisele. Lisaks teatas komisjon huvitatud isikutele juba teabedokumendi punktis 3.13.3, et ta uurib seda kava. Seepärast lükatakse tagasi väide, et komisjon ei järginud Giti kontserni kaitseõigusi.

                     (572)

                     Lisaks väitis Giti kontsern, et kautšuki segude impordi suhtes ei tuleks kohaldada tollimaksu tagastamist, kuna sellise toote tavapärane imporditollimaks on null. Lisaks teatas Giti kontsern, et ta sisestab korrapäraselt impordiandmeid, tarbimismäära suhtarve ja ekspordikoguseid veebiplatvormile, mida toll pidevalt jälgib, ning et toll teeb kohapealseid kontrollkäike.

                     (573)

                     Vastuseks nendele väidetele märkis komisjon järgmist. Komisjon nõustus selle väitega, et kautšuki segude tollimaksumäär on null ning seetõttu ei saa selle suhtes kohaldada tollimaksu tagastamist. Sellest kavast tuleneva ülemäärase tagastuse arvutused vaadati vastavalt läbi kõigi asjakohaste valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul. Lõplikud subsiidiumisummad on esitatud põhjenduses 580.

                     (574)

                     Mis puutub tolliasutuste järelevalvesüsteemi, siis komisjon ei eitanud, et Giti kontsern laadis teatavad andmed loodusliku kautšuki importimise ja kasutamise kohta veebiplatvormile. Kuid, nagu on märgitud põhjenduses 561, on need peamiselt ise deklareeritud andmed. Kõigele vaatamata oli komisjoni kontrollitud 11 eksportivast tootjast ainult ühe Giti kontserni tootja juures tehtud kohapealne kontroll. Lisaks sellele seisnes see kontroll üksnes lihtsas koguste varude kontrollimises. Komisjon leidis, et selline kontroll ei tõhusa kontrolli jaoks piisav, ning lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi.

               d)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (575)

                     Kasu arvutati kui erinevus uurimisperioodil tasumisel kuuluvate imporditollimaksude summa ning uurimisperioodil tegelikult tasutud imporditollimaksude summa vahel. Kuna andmed loodusliku kautšuki tarbimismäära kohta igas rehvitüübis ei olnud kättesaadavad, siis eeldas komisjon, et 1) keskmine kasutamise suhe iga rehvitüübi kohta on sama ja 2) kogu imporditud looduslik kautšuk kasutatakse eelisjärjekorras ekspordi jaoks ettenähtud rehvidele, enne kui seda hakatakse kasutama omamaisele turule ettenähtud rehvide jaoks. Esiteks määras komisjon kõigepealt uurimisperioodi jooksul imporditud loodusliku kautšuki koguse. Teiseks arvutas ta eksportmüügi mahu vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Kolmandaks kohaldas komisjon saadud eksportmüügi mahtu imporditud loodusliku kautšuki kogumahule ning määras kindlaks imporditud loodusliku kautšuki koguse, mille puhul võib loobuda imporditollimaksust. Seejärel, et määrata kindlaks kasu summa, arvutas komisjon tasumisele kuuluva imporditollimaksu summa loodusliku kautšuki koguste jaoks, mida kasutati omamaisele turule ettenähtud rehvide tootmiseks, ning arvutas sellest summast maha tegelikult makstud imporditollimaksu.

                     (576)

                     Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Giti kontsern, et komisjon oleks pidanud kasutama kontserni tegelikku tarbimismäära kasu arvutamisel, kuna komisjon sai sellise teabe kohapealse kontrollkäigu ajal. Eespool kirjeldatud metoodikat kasutades, jättis komisjon tähelepanuta asjaolu, et looduslikku kautšukki kasutatakse ka muude rehvide tootmisel ja et neil rehvidel on erinevad tarbimismäärad.

                     (577)

                     Komisjon nõustus osaliselt Giti kontserni sellise väitega. GITI Yinchuani ja GITI Hualini puhul kasutas komisjon kõnealust tarbimismäära, nagu on märgitud nende impordilitsentsis. Giti kontserni kaks teist äriühingut, kes samuti said kasu sellest kavast, ei avaldanud kohapealse kontrolli ajal oma tarbimismäärasid. Seetõttu kasutas komisjon GITI Yinchuani ja GITI Hualini puhul kaalutud keskmist tarbimismäära. Kasu summa arvutamist korrigeeriti vastavalt.

                     (578)

                     Ükski teine valimisse kaasatud eksportiv tootja ei esitanud oma tegelikku tarbimismäära. Sellega seoses märkis komisjon, et erinevate kasutatud meetodite tulemused olid väga sarnased. Komisjoni esialgse meetodiga määratud subsiidiumisumma oli 3,62 % ning tegelikku tarbimismäära kasutades oli summa 3,64 %. Sellest nähtub, et komisjoni esialgne meetod subsiidiumide summa arvutamiseks oli samuti usaldatav. Seepärast leidis komisjon, et puudub vajadus muuta subsiidiumide summa arvutamiseks kasutatud meetodit teise valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul.

                     (579)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli seda tüüpi subsiidiumide jaoks määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Imporditollimaksu tagastus looduslikult kautšukilt

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 1,10 %

                                 Giti kontsern

                                 3,64 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 1,25 %

               3.11.3.   Kõikide kaudsete maksuvabastus- või maksuvähenduskavade summa

                     (580)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavade jaoks määratud kogu subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Kaudne maksuvabastus ja maksuvähendus

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 1,21 %

                                 Giti kontsern

                                 3,74 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,13 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 1,30 %

               3.12.   Toetuskavad

         3.12.1.   Energia säästmine, looduskaitse ja heitkoguste toetused

                     (581)

                     Kolm neljast valimisse kaasatud äriühingust sai kasu erinevatest keskkonnakaitseliste ja heitkoguste vähendamise toetustest, näiteks keskkonnakaitse ja ressursisäästmise soodustamine, sünergilise ressursikasutuse edendamine, energiasäästule suunatud moderniseerimisprojektide toetusfond, energiajuhtimise demonstratsioonkeskuste edendamine, toetused seoses õhusaaste vähendamise projektidega, ringmajanduse projektide stiimulid.

               a)
               Õiguslik alus

                     —

                     Hiina Rahvavabariigi keskkonnakaitse seadus, 28. oktoobril 2007 läbivaadatud ja vastuvõetud versioon ning 2. juulil 2016. aastal muudetud versioon;

                     —

                     Hiina Rahvavabariigi puhtama tootmise edendamise seadus, Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 54, muudetud 29. veebruaril 2012;

                     —

                     puhta tootmise kontrolli meetmed, NDRC ja keskkonnakaitse ministeeriumi dekreet nr 38, avaldatud 1. juulil 2016;

                     —

                     teatis, mis käsitleb energia säästmiseks ja heitkoguste vähendamise subsiidiumide haldamise vahemeetmete trükkimist ja levitamist, rahandusministeerium [2015] nr 161;

                     —

                     energiasäästmise põhipunktid ja ulatuslik tootmisharus rakendamine 2015. aastal, välja andnud tööstus- ja infotehnoloogia ministeerium (MIIT) 3. aprillil 2015;

                     —

                     Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskava, mille on 22. oktoobril 2014 avaldanud Shandongi provintsi rahvavalitsus.

                     —

                     Kohalikul tasandil: teatis, mis käsitleb 2016. aasta Jiaozuo erifondi kava keskkonnakaitseks; teatis, mis käsitleb 2013. aasta õhusaaste ennetamise erifondi, HeCaiZhiJian [2013] 702; ning

                     —

                     teatis, mis käsitleb 2014. aasta tööstusettevõtete energia juhtimise keskuse projekti fondi, rahandusministeerium, CaiJian [2013] 470.

               b)
               Järeldus

                     (582)

                     Energiasäästmise, looduskaitse ja heitkoguste kava näeb ette subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse vahendite otsese ülekandmise vormis vaatlusaluse toote tootjatele antavate toetustena.

                     (583)

                     Samuti leidis komisjon, et see subsiidiumide kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna sellele on õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate või oluliste toodete tootmise valdkondades. MIITi 2015. aasta dokumendis mainitakse konkreetselt keemiatööstust kui majandusharu, millesse tuleb suunata konkreetsed energiasäästmisega seotud stiimulid.

                     (584)

                     Peale selle edendatakse rehvitööstuse aluspõhimõtetes „[…] energia säästmise arendamist“ ja „keskkonnasõbralikke“ rehve. Kooskõlas Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskavaga (91) on rehvitööstuse üks peamisi eesmärke Shandongis energia säästmine ja heitkoguste vähendamine. Seoses sellega tuleb anda toetust seoses investeeringute, krediidi ja maksudega, mis on seotud nii-öelda roheliste (keskkonnasõbralike) rehvide tootmise ja kasutamisega (92).

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (585)

                     Toetust arvutati uurimisperioodil saadud või sellele perioodile eraldatud summana, kusjuures toetuse summa amortiseeriti sellega seotud põhivara kasuliku eluea jooksul. Komisjon arutas, kas kohaldada täiendavat iga-aastast turuintressimäära kooskõlas subsiidiumi summa arvutamise komisjoni suuniste (93) punktiga F.a. Samas oleks see lähenemisviis hõlmanud mitmesuguseid hüpoteetilisi tegureid, mille jaoks ei olnud täpset teavet saadaval. Seetõttu pidas komisjon kohasemaks eraldada summad uurimisperioodile, lähtudes kooskõlas varasematel juhtumitel kasutatud arvutusmetoodikaga seotud põhivara amortisatsioonimääradest (94).

                     (586)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli seda tüüpi subsiidiumide jaoks määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Energia säästmine ja loodushoiutoetused

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 0,02 %

                                 Giti kontsern

                                 0,04 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0,01 %

               3.12.2.   Toetused seoses tehnoloogilise moderniseerimise, renoveerimise või teisenemisega

                     (587)

                     Valimisse kaasatud äriühingud said selle kava alusel kasu erinevatest toetustest seoses teadus- ja arendustegevuse, tehnoloogilise moderniseerimise ja innovatsiooniga, nagu teadus- ja arendustegevuse projektide edendamine teaduse ja tehnoloogia toetuskavade raames, investeeringute edendamine oluliste tööstusharude kohandamiseks, elavdamiseks ja tehnoloogia renoveerimiseks jne.

               a)
               Õiguslik alus

                     —

                     Tehnoloogilise innovatsiooni 13. viisaastakukava;

                     —

                     ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise suunavad arvamused, riiginõukogu, Guo Fa [2012] 44;

                     —

                     tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökava, välja andnud NDRC ja MIIT, 2015;

                     —

                     riiginõukogu 2006. aastal kehtestatud tehnoloogilise ja teadusarengu keskpikk ja pikk kava (2006–2020);

                     —

                     2011. aastal läbivaadatud riikliku teaduse ja tehnoloogia toetuskava haldusmeetmed; ning

                     —

                     Kohalikul/provintsi tasandil: teatised järgmiste erifondide kasutamise kohta: tehnilise renoveerimise erifondid, tööstuse elustamise erifondid, tehnilise teisenemise erifondid, tööstuse arengu erifondid.

               b)
               Järeldus

                     (588)

                     Kooskõlas ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise suunavate arvamustega (punkt 3.2) kutsusid keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused veelgi suurendama finantstoetuse summat ja investeeringuid, keskendudes tööstuse teisenemisele ja moderniseerimisele peamistes valdkondades ja tehnoloogia renoveerimise kriitilistele teemadele. Peale selle peaksid ametiasutused jätkuvalt uuendama ja täiustama fondijuhtimise meetodeid, viima paindlikult ellu mitut liiki toetusi ja suurendama eelarvefondide kasutamise tõhusust.

                     (589)

                     Tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökavaga viiakse ellu ülalnimetatud suunavaid arvamusi, luues erifonde tehnoloogiliste edusammude edendamiseks ja tehnoloogilise teisenemise projektideks. Need fondid hõlmavad investeerimistoetusi ja laenude allahindlusi. Fondide kasutamine peab olema kooskõlas riigi makromajandusliku poliitikaga, tööstuspoliitikaga ja piirkondliku arengupoliitikaga.

                     (590)

                     Selle kava kohaste toetustega nähakse ette subsiidiumid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse vahendite otsese ülekandmise vormis vaatlusaluse toote tootjatele antavate toetustena.

                     (591)

                     Samuti leidis komisjon, et need subsiidiumid on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna neile on õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas. Rehvi- ja/või (nafta)keemiasektor on loetletud abikõlblike sektorite seas.

               c)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (592)

                     Kasu arvutati vastavalt eespool põhjenduses 585 kirjeldatud metoodikale.

                     (593)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli seda tüüpi subsiidiumide jaoks määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Tehnoloogilise moderniseerimise, renoveerimise või teisenemise toetused

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 0,03 %

                                 Giti kontsern

                                 0,15 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,05 %

               3.12.3.   Kohalike/piirkondlike asutuste sihtotstarbelised toetused

                     (594)

                     Kaebuse esitaja esitas kaebuses tõendid, mis näitasid, et HRV rehvitööstus võib saada erinevaid ühekordseid või korduvaid toetusi eri tasandi valitsusasutustelt, nt kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud asutused.

                     (595)

                     Uurimisel leiti, et neli valimisse kaasatud äriühingute kontserni said ühekordseid või korduvaid toetusi eri tasandi valitsusasutustelt, mille tulemusena saadi toetusi uurimisperioodi ajal. Valimisse kaasatud äriühingud olid osadest toetustest oma vastustes küsimustikule juba teatanud, samal ajal kui muud toetused ilmnesid kohapeal kontrollkäikude ajal. Hiina valitsuse küsimustiku vastuses ei olnud ükski neist aga välja toodud.

               a)
               Õiguslik alus

                     (596)

                     Äriühingutele andsid kõnealuseid toetusi riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused ja kõik need olid valimisse kaasatud äriühingute suhtes või asukoha või tööstuse liigi poolest konkreetsed. Üksikasju konkreetse seaduse kohta, mille alusel neid toetusi jagati – kui neil üldse õiguslikku alust oli –, ei avalikustatud. Komisjonile esitati siiski mõnel puhul koopia valitsusasutuse väljastatud dokumendist, mis kaasnes toetuse andmisega (sellele viidati kui teatisele).

               b)
               Uurimise järeldused

                     (597)

                     Arvestades suurt hulka kaebuses sisalduvaid ja/või valimisse kaasatud äriühingute raamatupidamisest avastatud toetusi, esitatakse käesolevas teabedokumendis üksnes kokkuvõte peamistest järeldustest. Tõendeid arvukate toetuste olemasolu ja asjaolu kohta, et neid on antud Hiina valitsuse eri tasanditel, esitas esialgu neli valimisse kaasatud äriühingut ning üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta esitatakse igale äriühingule eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis.

                     (598)

                     Näited selliste toetuste kohta on patendifondid, teaduse ja tehnoloogia fondid ja toetused, äriarengufondid, ekspordi edendamise fondid, põhiinfrastruktuuri toetused, tööstustoodangu või tööstuslike investeeringute autasud, tootmise ohutuse toetused, toetusfondid, mida pakutakse piirkonna või provintsi tasandil, intressisoodustused imporditud seadmete ostuks võetud laenudelt.

               c)
               Järeldus

                     (599)

                     Nende toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Hiina valitsuse vahendite otsese ülekandmise vormis vaatlusaluse toote tootjatele antavate toetustega.

                     (600)

                     Need toetused on konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest need näivad olevat kättesaadavad ainult teatavatele äriühingutele või konkreetsetele projektidele konkreetsetes piirkondades ja/või rehvisektoris. Lisaks sõltuvad osad toetused eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Kõnealused toetused ei vasta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt.

                     (601)

                     Äriühingud esitasid kõikidel juhtudel teavet selle kohta, kui suur on toetus ja kellelt see saadi. Asjaomased äriühingud paigutasid selle sissetuleku oma raamatupidamisarvestuses subsiidiumitulu rubriiki ja lasksid nendele aruannetele teha sõltumatu auditi. Seda on peetud otseseks tõendiks subsiidiumi kohta, mille kaudu saadi tasakaalustatavat kasu.

                     (602)

                     Seetõttu otsustas komisjon, et kohapealse kontrolli käigus saadud kontrollitud tulemused viitasid põhjendatud subsiidiumide tasemele. Kuna toetustel olid ühised tunnused, sest neid andsid riigiasutused ja need ei olnud osa eraldi subsiidiumikavast, vaid tegu oli üksikute toetustega soodustatud sektorile, hindas komisjon neid kogumis.

                     (603)

                     Hankooki kontsern kommenteeris, et komisjon ei saanud tasakaalustada tütarettevõtja Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd. (edaspidi „SHT“) saadud toetusi, sest see äriühing ei osalenud asjaomase toote impordil. Samas märkis komisjon, et SHT tegevus hõlmab muu hulgas toorainete hankimise läbirääkimisi ning et tal on oluline roll rahakogumissüsteemis, kust kontserni eksportivad tootjad kasu saavad. Seepärast esineb selge seos asjaomase tootega ning selle tulemusena on toetused, mida SHT sai, tasakaalustavad.

                     (604)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis China National Tire kontsern, et komisjon ei olnud esitanud lähteandmeid seoses ühekonkreetse toetusega eksportiva tootja, äriühingu Yellow Sea puhul. Tegelikult esitati kõnealused andmed avalikustamise eridokumendis, kuid need olid maakasutusõiguse tabelites, mitte toetuste tabelites, kuna toetus anti seoses maa omandamisega. Subsiidiumi summa oli siiski nõuetekohaselt äriühingu toetuste hulka lisatud. China National Tire kontsern väitis ka, et komisjon kasutas toetuse arvutamisel vale käivet. Komisjon jäi kindlaks, et kasutati õiget käivet, kuna toetus oli konkreetselt seotud äriühinguga Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd. Seega lükati need väited tagasi.

               d)
               Subsiidiumisumma arvutamine

                     (605)

                     Kasu arvutati vastavalt eespool põhjenduses 585 kirjeldatud metoodikale.

                     (606)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli seda tüüpi subsiidiumide jaoks määratud subsiidiumisumma uurimisperioodil järgmine.

                                 Sihtotstarbelised toetused

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 1,46 %

                                 Giti kontsern

                                 0,18 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,01 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0,05 %

               3.12.4.   Muud toetused

                     (607)

                     Uurimisperioodil ei saanud valimisse kaasatud eksportivad tootjad rahalisi toetusi ühegi muu punkti 3.3 alapunktis iii nimetatud toetuskava alusel.

               3.12.5.   Kõik toetused kokku

                     (608)

                     Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide toetuste jaoks määratud subsiidiumide summa uurimisperioodil järgmine.

                                 Toetused

                                 Äriühing/kontsern

                                 Subsiidiumisumma

                                 China National Tire kontsern

                                 1,51 %

                                 Giti kontsern

                                 0,37 %

                                 Hankooki kontsern

                                 0,06 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 0,06 %

               3.13.   Järeldus subsideerimise kohta

                     (609)

                     Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud äriühingute kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumide kava, ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning alljärgnevad marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

                     (610)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist ei nõustunud Giti kontsern jaotamispõhimõtetega mõnede äriühingute puhul, kes ei tootnud ega müünud asjaomast toodet. Komisjon nõustus osaliselt esitatud argumentidega ning kohandas vastavalt kontserni jaoks subsiidiumi summat.

                     (611)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas siiski järeldusi sooduslaenude kohta, ehkki pidi nende summade kindlaksmääramisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele. Tõepoolest – komisjon leiab, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik sooduslaenude kaudu saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud (95).

                     (612)

                     Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, kehtestab komisjon kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute kohta määratud suurima summa tasemele. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat summat kohaldati ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.

                                 Äriühingu nimi

                                 Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

                                 China National Tire kontsern

                                 32,85 %

                                 Giti kontsern

                                 7,74 %

                                 Hankooki kontsern

                                 2,06 %

                                 Xingyuani kontsern

                                 51,08 %

                                 Muud koostööd teinud äriühingud

                                 18,01 %

                                 Kõik teised äriühingud

                                 51,08 %

               4.   KAHJU

         4.1.   Liidu tootmisharu huvide määratlus

                     (613)

                     Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet üle 380 tootja. Need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

                     (614)

                     Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 21,7 miljonit rehvi. Komisjon tegi liidu kogutootmismahu näitaja kindlaks, tuginedes uurimise ajal saadud andmetele. Nagu on märgitud põhjenduses 30, moodustas lõplikkusse valimisse kaasatud liidu kümne tootja toodang üle 36 % toodangust ja müügist liidus, millest teatasid samasuguse toote koostööd tegevad liidu tootjad. Seepärast kontrolliti mikromajanduslikke näitajaid, tuginedes nende kümne liidu tootja vastustest saadud andmetele.

                     (615)

                     Liidu tootmine on killustatud suurte kontsernide ja rohkem kui 380 VKE vahel üle liidu. Suurettevõtjate toodang moodustab ligikaudu 90 % liidu kogutoodangust ja ligikaudu 87 % liidu tootjate müügist liidus. VKEd tegutsevad taastatud rehvide tootmise ja katta ülejäänud 10 % liidu toodangust ja 13 % liidu tootjate müük liidus uurimisperioodil (Vt tabel 5 – VKEde müügi osakaal kogumüügist liitu).

                     (616)

                     Leiti, et valimisse kaasatud tootjad importisid vaatlusalust toodet HRVst ja müüsid seda edasi liidu turul. Võrreldes nende kogumüügiga, oli näha, et impordi tase oli marginaalne ega mõjutanud nende liigitamist liidu tootjatena.

                     (617)

                     Nagu selgitatud põhjendustes 613–615, tootis üle 380 liidu tootja samasugust toodet, kes tootsid nii uusi kui ka protekteeritud rehve. Üheskoos määratleti nad liidu tootmisharuna.

                     (618)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et protekteerijad, olenemata sellest, kas nad kasutavad või ei kasuta töötlemislepingut, ei saa kuuluda liidu tootmisharu hulka. Nad olid seisukohal, et protekteerimine kuulub järelteenuste turule, mida ei saa kaitsta subsiidiumivastaste meetmetega, kuna protekteerijad võtavad olemasoleva osaliselt kulunud rehvi ja taastöötlevad selle uuesti kasutatavaks rehviks. Pealegi ei oma töötlemislepingut kasutavad protekteerijad rehvimantlit. Mantli omandiõigus jääb selle taastöötlemisel ja kulunud rehvile uue turvise kandmisel kliendile ning protekteeritud rehv tagastatakse omanikule.

                     (619)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid CRIA ja CCCMC oma väiteid, et protekteerimine on teenus ja leidsid, et tootja ja teenuseosutaja mõisteid on üksteist välistavad.

                     (620)

                     Komisjon märkis, et protekteerimissektor annab kulunud rehvimantlile teise (või veel mitu) elu, kuna sama mantlit saab korduvalt protekteerida. Kulunud rehvi ei ole enam võimalik liikluseks avatud teel turvaliselt kasutada ja seda ei tohi ringlusse tagasi suunata. Protekteerimata lõpeb kulunud rehvide elutsükkel prügilas, ehkki kulunud rehvi teatud osadest on võimalik pürolüüsi teel rehvidest saadavat kütust toota. Vastavalt põhjenduses 81 kirjeldatule on protekteerimine ümbertöötamisprotsess, mille käigus uuendatakse kasutatud rehve vanal rehvimantlil turvise asendamise teel. Seega ei ole protekteerimine vaid teenindus-, vaid ka tootmisprotsess. Hoolimata rehvimantli omandiõigusest on protekteerijad liidu tootjad, kelle tootmisprotsess algab rehvimantlist ja kelle tooteks on rehv.

                     (621)

                     Lisaks lõpeb kulunud rehvide elutsükkel ühel viisil kahest: need lõpetavad kas prügilas või neid kasutatakse hea rehvimantlina protekteerimiseks. Kui kulunud rehv ladustatakse prügilasse, võib selle omanik olla sunnitud selle eest maksma. Teise variandi puhul kujuneb kulunud rehv tuluallikaks. Protekteerijad võivad osta kulunud rehve autoteenindustelt või protekteerida kulunud rehve töötlemislepingu alusel. Kõik kontrollitud protekteerijad kasutavad rehvide tootmisel üht kahest tarneallikast (laos olevad rehvimantlid või töötlemislepingud). Kulunud rehvi ostuhind moodustas protekteeritud rehvi tootmise kogukulust keskmiselt ligikaudu 10 %. Komisjon oli seisukohal, et tootmiskulude ja lisandväärtuse erinevus ei olnud rehvimantlite kahe protekteerimisviisi puhul märkimisväärne ja käsitas neid protekteerimise kahe erineva ärimudelina. Seetõttu järeldas komisjon, et protekteerijad olid osa liidu rehvitööstusest, kuna nad lõid vaatlusalust toodet.

                     (622)

                     Nii kasutati kahjunäitajate väljaselgitamiseks ja kahjumarginaali väljaarvutamiseks protekteerijate esitatud ja komisjoni kontrollitud andmeid, sealhulgas tegelikke kulusid ja müügihindu käsitlevaid andmeid.

               4.2.   Liidu tarbimine

                     (623)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 50, tegi komisjon kontrollkäigu kahe sõltumatu importija valdustesse. Leiti, et vaatlusalusel perioodil deklareeriti vaatlusaluse toote importi ka CN-koodide 4011 90 00 ja 4011 99 00 all. Kõnealune import puudutas 3. segmendi rehve. Siiski ei olnud võimalik kindlaks teha, kas vaatlusaluse toote deklareerimisel esinenud probleem oli süstemaatiline või piirdus selle konkreetse importijaga.

                     (624)

                     Lisaks ületas koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate uurimisperioodil teatatud kogumaht Eurostat Comexti teatatud Hiina Rahvavabariigist pärit impordi kogumahu. Kuna aga kõnealused eksportivad tootjad ei ole esitanud andmeid varasemate aastate kohta, otsustas komisjon järgida konservatiivset käsitlusviisi ja jätta HRVst pärit impordimahud muutmata.

                     (625)

                     Seejärel leiti, et liidu tarbimise esialgsel kindlakstegemisel oli välja jäänud nende turviste tarnijate müük, kes ei olnud ETRMA Europooli liikmed. Seetõttu vaatas komisjon läbi liidu vaatlusaluse perioodi tarbimise.

                     (626)

                     Muudetud Euroopa Liidu tarbimine (96) muutus järgmiselt:

                        Tabel 1

                        Liidu tarbimine (tükkides
                         (97)
                        )

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine

                                 20 499 603

                                 20 962 782

                                 21 600 223

                                 21 748 781

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    102,3

                                    105,4

                                    106,1

                                    Allikas: ETRMA ja turvistarnijad, kes ei ole ETRMA Europooli liikmed.

                     (627)

                     Seega liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil suurenes. Vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine 6,1 % ligikaudu 20,5 miljonilt rehvilt 2014. aastal umbes 21,7 miljonile rehvile uurimisperioodil.

               4.3.   Taustteave liidu turu kohta

         4.3.1.   Üldkirjeldus

                     (628)

                     Liidu veoauto- ja bussirehvide turul on väga suur konkurents mitmete tootjate ja kaubamärkide vahel.

                     (629)

                     Liidu turg on jagunenud veoauto- ja bussitootjatele originaalvarustuse müügi turuks ja asendusrehvide turuks. Veoauto- ja bussirehvide originaalvarustuse sektoris sõltub nõudlus veoauto- ja bussitootmisest, samas kui järelturu sektorit mõjutavad mitmed tegurid, sealhulgas majandusaktiivsus, müügimaht, kasutatavate veoauto- ja bussiparkide suurus, ülesehitus ja kasutamine. Hiina importijate müük on keskendunud peamiselt asendusrehvide turule.

                     (630)

                     Ligikaudu 17 % liidu kogutarbimisest moodustab originaalvarustus, mida müüakse veoauto- ja bussitootjatele. Ülejäänud veoauto- ja bussirehvide müügi liidus moodustavad asendusrehvid, mida müüakse otse või kaudselt veoauto- või bussiomanikele. Asendusrehvid hõlmavad laiemat valikut rehve ja neid müüakse suurema hulga eri kanalite kaudu erinevate turundusstrateegiatega. Asendusrehve võidakse müüa otse lõppkasutajatele või seotud või mitteseotud turustajate kaudu, kes müüvad neid seejärel edasi lõppkasutajatele.

                     (631)

                     Peamised müügikanalid on müük turustajatele, kes müüvad neid edasi veoauto- või bussiparkide omanikele, või otsene müük veoauto- või bussiparkide omanikele koos teenustega (kontroll, hooldus, teenindus).

                     (632)

                     Ka kaubamärk mõjutab hinda, mida kliendid on valmis veoauto- ja bussirehvide eest maksma. Kaubamärgid on sageli seotud tajutava kvaliteedi ja teenusega ning see kehtib rohkem parema kvaliteediga rehvide puhul.

               4.3.2.   Uute ja protekteeritud rehvide omavahelised seosed

                     (633)

                     Komisjon tegi kindlaks, et peamised liidu tootjad koondusid 1. ja 2. segmenti, kus rehvid olid/on välja töötatud kui pika kasutusajaga ja protekteeritavad rehvid. See õigustas märkimisväärselt kõrgemaid hindu (ja kasumimarginaale) 1. ja 2. segmendi rehvide eeldatavate paremate näitajate eest.

                     (634)

                     Tegelikult näitas uurimine, et suuremad liidu tootjad turustavad aktiivselt oma rehvide protekteeritavust kui viisi luua kaubamärgilojaalsus ja eristada ennast 3. segmendi rehvide madalama hinnaga importijatest. Uurimine on näidanud, et suur osa väärtusest, mis on omistatud 1. ja 2. segmendi rehvidele, tuleneb tegelikult protekteerimistööstuse olemasolust 3. segmendis.

                     (635)

                     Protekteeritud ja uute rehvide suur asendatavus muudab samas 3. segmendi vaatlusaluse toote madala hinnaga Hiina impordi suhtes kõige haavatavamaks. Seda eelkõige seetõttu, et kasutajad on teadlikud, et kasutusomaduste poolest ei ole protekteeritud ja kehva kvaliteediga uued rehvid märkimisväärselt eristatavad. Selline samaväärsus tekitab omakorda olukorra, kus tarbija otsuse tegemisel, kas osta protekteeritud või 3. segmendi uusi rehve, saab määravaks teguriks hind.

                     (636)

                     Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkuseid esialgse hinnangu kohta ja andma teavet kõnealuse analüüsi kinnitamiseks või vaidlustamiseks, et saada selle uurimise lõppetapis nii täielik ülevaade kui võimalik.

                     (637)

                     Mitu huvitatud isikut vaidlustas seose uute ja protekteeritud rehvide vahel ning segmentide vahel. Komisjon koondas seda küsimust puudutava kogu teabe toimikusse lisatud teatisesse vastastikuste seoste kohta (98).

                     (638)

                     Põhjenduse 634 kohta väitsid CRIA ja CCCMC, et protekteerimistööstuse olemasolust ei tulenenud 1. ja 2. segmendile mingit väärtust.

                     (639)

                     Protekteerimisvaldkonna tähtsust käsitlevat teavet on laialt levitatud ja see on avalikult kättesaadav. Nagu märgitud põhjenduses 90, valmistavad uute rehvide tootjad ka protekteeritud rehve. Mõnel Hiina eksportival tootjal on oma protekteeritud rehvide kaubamärgid, nagu Hankook AlphaTread või Giti Genesis. Nagu on selgitatud toimikule lisatud teatises vastastikuste seoste kohta, leidis komisjon, et peamised rehvitootjad, sealhulgas Hiina eksportivad tootjad, tegelesid protekteerimisega. Hankooki kontsern tugineb liidu protekteerijatele, nagu Vacu-Lug Ühendkuningriigis või B.R.P. Pneumatici Itaalias oma protekteerimistegevusega. Giti Genesis, varasema nimega GT Ree Tread, tugineb Vacu-Lugile Ühendkuningriigis.

                     (640)

                     Peale selle teatas Pirelli Italy 2009. aastal Marangoniga (liidu protekteerimislahenduste pakkuja) sõlmitud lepingu kohta, et see projekt, mis on Pirelli Trucki teenuste pakkumise tugevdamise ja laiendamise strateegia osa, taotleb lisaväärtust eelkõige uute toodete puhul, mis lasti Euroopa turule 2009. aastal tootesarjades 88 Series ja 01 Series, mida iseloomustavad muude omaduste hulgas nende sobivus protekteerimiseks (99). Ka teised tootjad reklaamivad, et nende rehvid on protekteeritavad, näiteks kaubamärgi Athos importija, kes väidab, et kaubamärgi Athose rehvide turvisemuster on taastatav ja need sobivad külm- või kuumprotekteerimiseks, ning et sama kehtib ka kaubamärgi Aeolus (100) suhtes (mõlemad on liigitatud 3. segmenti). See näitab, et protekteeritavus on oluline väärtustegur nii Euroopa Liidus kui ka asjaomases riigis. Komisjoni uurimine on tõepoolest näidanud, et n-ö kõrgema segmendi tootjad sõltuvad nii turul suure väärtusega toote maine loomisel kui ka oma tarbija- ja talitluspidevuse strateegiates suuresti protekteerimistööstuse olemasolust ja kättesaadavusest. Nagu toimikule lisatud teatisest vastastikuste seoste kohta lisaks nähtub, peetakse protekteeritavust liidu ja asjaomase riigi toomisharu poolt enamaks kui pelgaks turuväärtuseks, vaid kõrgemate segmentide puhul tõeliseks väärtuse loojaks. Kõrgemate segmentide väärtus ja müügihind on seega tootmisahelas järgneva hästi toimiva protekteerimistööstusega lahutamatult seotud. Nendel põhjustel märkis komisjon põhjenduses 634, et „suur osa väärtusest, mis on omistatud 1. ja 2. segmendi rehvidele, tuleneb tegelikult protekteerimistööstuse olemasolust 3. segmendis“.

                     (641)

                     Sellele tuginedes kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused uute ja protekteeritud rehvide omavahelise ja segmentidevahelise seose kohta.

                     (642)

                     Põhjenduse 635 puhul leidsid CRIA ja CCCMC, et komisjon ei avalikustanud protekteeritud rehvide suure vastastikuse asendatavuse allikat, mis omakorda määras kindlaks, et hind on üks otsustav tegur kliendi otsuses osta kas protekteeritud või 3. segmendi uued rehvid.

                     (643)

                     Komisjon nõustus selle väitega. Seepärast esitas ta oma toimikule lisatud teatises vastastikuste seoste kohta ühiste müügikanalitega eri segmentide rehvide näiteid.

               4.4.   Asjaomasest riigist pärit import

         4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                     (644)

                     Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel.

                     (645)

                     Kooskõlas põhjendusega 626 muutus asjaomasest riigist tulev import liitu ja turuosa läbivaadatud liidu tarbimise arvutuse alusel järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Impordi maht (tükkides) ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 HRVst pärit impordi maht (tükkides)

                                 3 471 997

                                 3 840 290

                                 4 420 368

                                 4 596 098

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    110,6

                                    127,3

                                    132,4

                                 Turuosa

                                 16,9 %

                                 18,3 %

                                 20,5 %

                                 21,1 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    108,2

                                    120,8

                                    124,8

                                    Allikas: Eurostat Comext

                     (646)

                     Eurostati andmetel suurenes HRVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil 32 % ligikaudu 3,5 miljonilt rehvilt 2014. aastal kuni ligi 4,6 miljoni rehvini uurimisperioodil. See tõi kaasa Hiina impordi turuosa suurenemise kasvaval turul 16,9 %-lt 21,1 %-ni.

                     (647)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et komisjon oleks pidanud oma analüüsis arvestama liidu tarbimise suurenemist ja oleks pidanud esitama kolme segmendi kohta eraldi analüüsi. Nad väitsid, et 1. ja 2. segmendi puhul vähenes Hiina import vastavalt 2,7 % ja 2 %, samal ajal kui 3. segmendis suurenes import alates 2015. ja 2016. aastast 3,9 %. Kokkuvõttes väitsid nad, et impordi mis tahes väidetav kasv (absoluutses või suhtelises arvestuses) ei olnud uurimisperioodil märkimisväärne ega kahjustanud liidu tootmisharu.

                     (648)

                     Nagu selgitati põhjenduses 697, analüüsiti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda koondtasandil ja see hõlmas impordi analüüsi. Võttes arvesse liidu turu segmente, analüüsiti segmentide tasandit täiendavalt vaid teatavate põhiliste mikromajanduslike näitajate abil. Asjaomase toote HRVst pärit impordi maht kasvas. Eurostat Comexti impordistatistika kohaselt (mis võib olla, nagu on selgitatud põhjendustes 623 ja 624, alahinnatud) kasvas HRVst pärit impordi maht oluliselt nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses.

               4.4.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad

                     (649)

                     Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Hinna allalöömine määrati kindlaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate põhjal.

                     (650)

                     Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 3

                        Impordihinnad (eurot/tükk)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 HRV

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    99,9

                                    88,4

                                    89,1

                                    Allikas: Eurostat Comext

                     (651)

                     Vaatlusalusel perioodil langes Hiina impordihind 11 %.

                     (652)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et komisjoni analüüsis puuduvad viited turu jaotamisele segmentideks ja selles esitatakse üksnes Eurostati andmeid, ühegi viiteta valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt kogutud importi käsitlevatele arvandmetele.

                     (653)

                     Nagu selgitatakse põhjenduses 697, analüüsiti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda koondtasandil ning teatavate peamiste mikromajanduslike näitajate puhul ka liidu turu segmentide tasandil. Hinna allalöömise arvutustes võrreldi siiski valimisse kaasatud eksportivate tootjate hindu liidu tootjate hindadega, võttes arvesse konkreetset segmenti, millesse need kuuluvad.

                     (654)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid veel, et impordihindu mõjutas märkimisväärselt vahetuskursside kõikumine. Komisjon ei pidanud valuutakurssi oluliseks, sest kõik kahjumarginaali arvutamisel võrdluseks kasutatud hinnad on vääringustatud eurodes. Seega ei mänginud USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumine ei hinna allalöömise ega meetmete taseme kindlaksmääramisel mingit rolli. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (655)

                     Mõned huvitatud isikud (Pirelli, Giti kontsern) väitsid, et vastavalt Eurostati andmetele on Hiina impordihinnad (peamiselt 3. segmendi rehvide puhul) viimase kolme aasta jooksul langenud üksnes toorainehindade langemise tõttu (15,6 eurot ühiku kohta). Need isikud väitsid, et tooraine (looduslik kautšuk ja nafta) hinnad kukkusid märkimisväärselt, mõjutades uurimisperioodi jooksul järjepidevalt impordihindu.

                     (656)

                     Asjaomasest riigist liitu suunatud peamiste toorainete impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Impordihindade (eurot ühiku kohta) ja peamiste toorainete hindade muutumine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 HRV impordihind (eurot ühiku kohta)

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    100

                                    88

                                    89

                                 Looduslik kautšuk

                                 SGX RSS3 USD/tonn

                                 1 957

                                 1 560

                                 1 641

                                 2 050

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    80

                                    84

                                    105

                                 SGX TSR20 USD/tonn

                                 1 710

                                 1 370

                                 1 378

                                 1 660

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    80

                                    81

                                    97

                                 Butadieen USA senti/nael

                                 59,0

                                 34,0

                                 37,2

                                 62,5

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    58

                                    63

                                    106

                                 Brenti näitajad USD/barrel

                                 99,7

                                 53,4

                                 43,6

                                 49,6

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    54

                                    44

                                    50

                                    Allikas: Eurostat Comext ja kaebuse esitaja.

                     (657)

                     Vaatlusalusel perioodil ei kajastanud Hiina impordihinnad toorainehindade muutumist. Kuigi Hiina impordihinnad püsisid aastatel 2014–2015 stabiilsena, on peamiste toorainete hind märkimisväärselt langenud, loodusliku kautšuki puhul 20 % ning butadieeni ja Brenti näitajate puhul ligikaudu 45 %. Kuigi Hiina impordihinnad langesid 2015. ja 2016. aastal 12 %, püsisid toorainehinnad suhteliselt stabiilsena. Kõigele lisaks püsisid Hiina impordihinnad stabiilsena 2016. aastal ja uurimisperioodil, millal enamik toorainehindu alates 2016. aasta teisest kvartalist kuni 2017. aasta esimese kvartalini oluliselt tõusis. Komisjon jõudis järeldusele, et Hiina impordihinnad ei olnud toorainehindade muutumisega seotud. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

               4.4.3.   Hinna allalöömine

                     (658)

                     Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                                 (1)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi ja segmendi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

                                 (2)

                                 vastavaid valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi ja segmendi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

                     (659)

                     Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 18–24 %. Pealegi leiti, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on kolmes segmendis märkimisväärne: 1. segmendis 18 % – 20 % vahel ning 2. segmendis 22 % – 24 %. Hinna allalöömise märkimisväärne tase näitab selle juhtumi puhul subsideeritud impordi silmapaistvat mõju.

                     (660)

                     Mitu huvitatud isikut väitis, et hinna allalöömise arvutused tuleks teha analoogselt dumpingumarginaali arvutamisel kasutatud meetodiga, võrreldes kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid sõltumatutelt klientidelt, tooteliikide ja segmentide kaupa kõigi võrreldavate eksporditehingute kaalutud keskmiste hindadega. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid mitu isikut samalaadseid väiteid. Peale selle väitsid CRIA ja CCCMC, et komisjon peaks kohandama Hiina hindu ülespoole või liidu protekteeritud rehvide hindu allapoole, et tagada, et võrreldavad hinnad kajastaksid sarnast läbisõitu ning protekteeritud rehve müüvate liidu tootjate müügijärgseid ja garantiiteenuseid, eelkõige 3. segmenti, sest Hiina tootjad ei osutanud selliseid teenuseid. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid nad samu väiteid.

                     (661)

                     Nagu on selgitatud põhjendustes 658 ja 659, võeti hinna allalöömise võrdlusmeetodis arvesse keskmist müügihinda tooteliikide (PCN) ja segmentide kaupa. Hinna allalöömine arvutati võrreldavate tehingute alusel tooteliigi või tooteliikide kaupa. Kuna igas segmendis peetakse rehve läbisõidu poolest sarnaseks, ei olnud üldist kohandamist seega vaja. Sama kehtib ka garantiiteenuste kohta, välja arvatud 3. segmendis, kus erinevalt Hiina tootjatest võivad liidu tootjad tõepoolest osutada müügijärgseid või garantiiteenuseid. Seega kohandas komisjon valimisse kaasatud liidu tootjate hindu 3. segmendi müügijärgsete ja garantiiteenuste puhul, kui seda oli vaja. Hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalide ilma paranduskoefitsient allpool põhjenduse 692 tähenduses.

                     (662)

                     Dumpingu ja kahju arvutamise vahelist analoogiat käsitleva väite kohta märkis komisjon, et dumpingu arvutustes tuleb sarnase toote kui terviku dumpingumarginaalide arvutamisel tõepoolest võtta arvesse „kõiki võrreldavaid eksporditehinguid“ (101). Seevastu ei pea „uurimise eest vastutav asutus […] tegema hinna allalöömist kindlaks iga uurimisaluse tooteliigi puhul või kõigi kaupade puhul, mis moodustavad omamaise samasuguse toote. See tähendab, et uurimisasutusel on kohustus uurida objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mõju omamaistele hindadele“ (102). Käesoleval juhul oli komisjon rahul liidu tootjate ja eksportivate tootjate liidu turul müüdud tooteliikide väga suure võrdväärsusega (üldine võrdväärsus on 80–90 %). Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (663)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et komisjon peaks avaldama lisateavet võrdlemiseks kasutatud rehvitüüpide füüsikaliste omaduste kohta, sest on väga tõenäoline, et esineb erinevusi, mis ei kajastu tooteliikides, kuid mis õigustaksid kohandamist. Nad väitsid, et neil ei olnud võimalik selliseid erinevusi kindlaks teha, kuna neil ei ole teavet toodete kohta, mida müüvad valimisse kaasatud liidu tootjad. Need isikud väitsid veel, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikoja aruandes „Euroopa ühendused – kinnitusdetailid“ (103) toetatakse seda käsitlusviisi.

                     (664)

                     Komisjon ei nõustunud selle väitega. Komisjon märkis, et apellatsioonikogu eespool nimetatud aruandes käsitletakse normaalväärtuse määramiseks kasutatud asjaomase toote omaduste kohta vajaliku teabe esitamata jätmist. See viis olukorrani, kus tootjatel ei olnud võimalik otsustada, kas kaubanduskohanduste ühtlustamise taotlemine on dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohase õiglase võrdluse tegemiseks dumpinguarvutuste kontekstis vajalik või mitte. Samas juhtumis esitatud vaekogu aruandes märgiti siiski, et „kuigi on selge, et alusmääruse artikli 3 lõike 2 kohased objektiivse hindamise ja otseste tõendite üldised nõuded piiravad uurimisasutuse kaalutlusõigust hinna allalöömise analüüsi tegemisel, ei tähenda see, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 nõuded, mis käsitlevad hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohast arvessevõtmist, on kohaldatavad“ (104). Seetõttu ei saa sellele kohtupraktikale tugineda käesoleval juhul, kus CRIA ja CCCMC spekuleerivad „muude oluliste omaduste“ ja tooteliigis kajastamata erinevuste kohta teabe avalikustamata jätmise üle seoses hinna allalöömise ja kahju arvutustega. Lisaks sellele arvutas komisjon hinna allalöömise kooskõlas oma tavapärase metoodikaga, mis tagab õiglase võrdluse, kus toote kontrollnumbrid kajastavad piisavalt liidu tootjate ja eksportivate tootjate müüdavate tooteliikide füüsikalisi ja kõiki muid erinevusi. Lisaks, kui eksportivad tootjad olid seisukohal, et nende toodetel on konkreetsed omadused, mis erinevad liidu toodete omadustest ja mida nende hinnangul ei võetud tooteliigi puhul arvesse, oleksid nad pidanud sellised väited piisavalt vara esitama, mida aga ei tehtud. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (665)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei määranud hinna allalöömist kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Üksikasjalik hinna allalöömise arvutus tehti ainult uurimisperioodi kohta. Kuigi Hiina varasemate perioodide keskmisi impordihindu saab võrrelda liidu tootmisharu müügihindadega, on selline võrdlus sisuliselt mõttetu ja ebatäpne, sest i) andmed Hiina impordihindade kohta segmentide kaupa puuduvad ja ii) nende keskmiste hindade puhul ei arvestata võimalust, et tootevalik võis perioodi vältel muutuda.

                     (666)

                     Maailma Kaubandusorganisatsiooni aruandes „Hiina – HP-SSST (EL)“ (105) nõuti, et uurimisasutus hindaks dumpinguhinnaga impordi poolse hinna allalöömise tähtsust seoses omamaise tootmise osaga, mille puhul hinna allalöömist ei tuvastatud. Osalised leidsid, et komisjon sellist hindamist ei teinud.

                     (667)

                     Nagu märgitud põhjenduses 658, tegi komisjon vastavalt kohaldatavale kohtupraktikale arvutused uurimisperioodi kontrollitud andmete alusel tooteliikide ja segmentide kaupa. Kõik asjaomased arvutused tehti huvitatud isikutele teatavaks, järgides nende menetlusõigusi. Hinna allalöömise üldine tase oli uurimisperioodil ligikaudu 21 %, mida komisjon peab märkimisväärseks. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (668)

                     CRIA ja CCCMC aga leidsid, et on tõenäoline, et komisjon tuvastas hinna allalöömise ainult valimisse kaasatud liidu tootjate müügi väikese osa puhul. Nende arvates peab komisjon hindama võimalikku hinnasurvet, mida Hiina import võis tekitada ülejäänud liidu tootmisharu müügile, mille puhul komisjon hinna allalöömist ei tuvastanud.

                     (669)

                     See väide lükati tagasi, kuna valimisse kaasatud liidu tootjate müügi maht, mis vastas Hiina eksportivate tootjate impordile, on märkimisväärne (80–90 %). Pealegi leiti, et kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on kolmes segmendis märkimisväärne: 18–24 %.

                     (670)

                     China National Tire kontsern ja Heuver taotlesid Aeoluse CIF-hindade läbivaatamist, et kajastada Heuveri impordijärgseid kulusid. Pirelli väitis, et komisjon peab Pirelli rehvide muude liidu tootmisharus toodetavate ja müüdavate rehvide ning (sõltumatutele) jaemüüjatele müüdavate rehvidega võrdlemisel võtma arvesse tema lisakulusid.

                     (671)

                     Komisjon leidis, et Heuver ei olnud China National Tire kontserniga seotud. Seepärast ei olnud kohandamine õigustatud. Pirelli puhul määrati kaalutud keskmine CIF-hind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9, nagu on kirjeldatud ajutise dumpinguvastase määruse põhjenduses 118. Nagu on selgitatud põhjendustes 673–678, pidas komisjon asjakohaseks kohaldada dumpinguvastaste meetmete alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused subsiidiumivastaste juhtumite puhul seoses vaidluste lahendamist käsitleva deklaratsiooni vastavalt lepingu VI artikli rakendamist käsitleva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe V osa 1994 või subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ühetaoline kohtlemine, mis viitab nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaste juhtumite puhul. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (672)

                     Mitu isikut väitis, et komisjon ei saa hinna allalöömise analüüsil ja kahju taseme kindlaksmääramisel tugineda arvutatud ekspordihindadele ning et kasutatud meetod on vastupidine alusmääruse artikli 8 lõike 1 punktiga a ja artikli 8 lõikega 2 ettenähtule. Lisaks väitis Hankooki kontsern, et teda tuleks kahjumarginaali arvutamisel käsitada ühe majandusüksusena.

                     (673)

                     Esiteks osutatakse alusmääruse artikli 8 lõikes 1 subsideeritud impordi mõjule, mis võib kahjustada liidu tootjaid, mitte äriühingu (seotud importija) poolt liidus teisele kliendile kohaldatud edasimüügihinnale.

                     (674)

                     Teiseks ei ole alusmääruses hinna allalöömise arvutusmeetodit kindlaks määratud. Komisjonil on seega selle kahju elemendi hindamisel ulatuslik kaalutlusruum. Kaalutlusõigust piirab vajadus tagada, et järeldused põhineksid otsesel tõendusmaterjalil ja et uurimine on objektiivne, nagu on nõutud alusmääruse artikli 8 lõikes 1.

                     (675)

                     Rääkides hinna (eelkõige ekspordihinna) allalöömise arvutamisel kasutatavatest elementidest, peab komisjon välja selgitama liidu turul liidu tootjate konkureerimise tegeliku või võimaliku alguspunkti. Alguspunktiks on tegelikult esimese sõltumatu importija ostuhind, kuna sellel äriühingul on põhimõtteliselt valik osta kas liidu tootmisharult või kolmandate riikide klientidelt. Seevastu sõltumatute importijate edasimüügihindade analüüs ei näita punkti, milles toimub tegelik konkureerimine. Tegu on vaid punktiga, milles eksportija väljakujunenud müügistruktuur üritab leida kliente, kuid see leiab aset alles pärast punkti, milles importimise otsus on juba tehtud. Tõepoolest, kui eksportijal on liidus välja kujunenud sidusettevõtjate süsteem, on nad juba otsustanud, et nende kaubaallikad asuvad kolmandates riikides. Seega peaks võrdluspunkt asuma vahetult pärast seda, kui kaup ületab liidu piiri, mitte jaotusahela hilisemas etapis, nt kauba müümisel lõppkasutajale.

                     (676)

                     Selline lähenemisviis tagab järjekindluse ka juhtudel, kui eksportiv tootja müüb tooteid otse sõltumatule kliendile (importijale või lõppkasutajale), sest sellisel juhul ei kasutataks edasimüügihindu juba nende määratlusest lähtudes. Teistsuguse lähenemisviisi puhul diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid üksnes nende poolt kasutatava müügikanali alusel. Lisaks tagab selline lähenemine ühtsed tulemused paralleelsetes dumpinguvastases ja subsiidiumivastases uurimistes.

                     (677)

                     Sellisel juhul ei saa impordihinda võtta nimiväärtusena, kuna eksportiv tootja ja importija on seotud. Seega tuleb usaldusväärse impordihinna käepäraseks kindlaksmääramiseks sellise hinna leidmisel kasutada alguspunktina seotud importija edasimüügihinda esimesele sõltumatule kliendile. Sellisel rekonstrueerimisel on asjakohased dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatud ekspordihinna arvutamise eeskirjad ning neid saab kohaldada analoogia alusel, samuti saab neid kasutada dumpingul kasutatava ekspordihinna kindlaksmääramisel. Dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaldamine analoogia alusel võimaldab jõuda hinnani, mis on täielikult võrreldav CIF-hinnaga (liidu piiril), mida kasutatakse selleks, et analüüsida müüki sõltumatutele klientidele.

                     (678)

                     Seetõttu on usaldusväärse CIF-hinna väljaselgitamisel põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi lahutamine sõltumatutele klientidele edasimüügi hinnast, et oleks võimalik õiglane võrdlus.

                     (679)

                     Mitu isikut taotles, et komisjon avalikustaks teatavate impordijärgsete kulude olemuse ja kohaldatud protsendi, viidates allikale. Peale selle väitis Xingyuani kontsern, et need püsikulud tuleks jaotada kindla summana iga rehvi kohta, selle asemel et kasutada protsenti, mis oleks ebaõiglane eksportijate suhtes, kelle hinnad on skaala alumises otsas.

                     (680)

                     Komisjon märkis, et ta suurendas impordijärgsete kulude CIF-väärtust 3,2 % (millest transport oli 60 %, käitlemine 32 % ja tollikulud 8 %). Protsendimäärad arvutati kontrollitud impordijärgsete ühikukulude põhjal ja esitati seejärel protsendina kontrollitud sõltumatute importijate CIF-hinnast.

                     (681)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et õiglaseks võrdluseks hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi uurimise käigus tuleks arvesse võtta uute ja protekteeritud rehvide erinevusi.

                     (682)

                     Põhjenduse 117 kohaselt on uute ja protekteeritud rehvide põhilised füüsilised omadused ja põhiline kasutusala sama. Seetõttu lükati väide tagasi.

                     (683)

                     Hankooki kontsern avastas ebakõla 1. segmendi puhul teatatud kasumimarginaali ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali väljaselgitamiseks kasutatud sihtkasumimarginaali vahel.

                     (684)

                     Komisjon vaatas turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid läbi ja avastas tehnilise vea 1. ja 2. segmendi turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kindlaksmääramisel. Seetõttu korrigeeris komisjon turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutuskäiku.

                     (685)

                     Pärast Hankooki kontserni taotlust, avaldas komisjon täiendavat teavet müügi-, üld- ja halduskulude kohta, mis lahutati esimesele sõltumatule kliendile müügi hinnast, et saavutada tehasehindade tase. Komisjon kinnitas, et lahutati järgmised kulud: transport, kindlustuskulud, käitlemine, laadimine ja lisakulud, pakkimine, krediit, allahindlused ja komisjonitasud. Komisjon ei lahutanud liidu tootjate hindadest kaudseid müügikulusid, teadus- ja arendustegevuskulusid, rahastamiskulusid, turunduskulusid ega kasumit.

               4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.5.1.   Üldised tähelepanekud

                     (686)

                     Uurides subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 8 lõikele 4 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

                     (687)

                     Nagu on märgitud põhjendustes 24–32, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

                     (688)

                     Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kaebuses, Eurostati statistikas ja ETRMA avaldustes esitatud andmete alusel makromajanduslikke näitajaid, kui need olid asjakohased, et tagada andmete kehtivus kõikide liidu tootjate kohta. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustiku vastustes esitatud kontrollitud andmete ja ETRMA avalduste põhjal. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

                     (689)

                     Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja subsiidiumimarginaali suurus.

                     (690)

                     Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulud, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

                     (691)

                     Esialgses etapis tehtud kahjunäitajate analüüsi metoodika kohta on kaks märkust.

                     (692)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 28, koosnevad liidu tootjad mahu poolest kahest äriühingute kategooriast: suurettevõtjad ja VKEd (väga killustatud), esindades vastavalt 85 % ja 15 % liidu tootjate kogumüügist liidus 2016. aastal. Samas, liidu tootjate valimisse kaasamise tulemusena moodustasid valimisse kaasatud VKEde müügiandmed väikese osa valimisse kaasatud liidu tootjate kogumüügist liidus. Seepärast otsustas komisjon kaaluda valimisse kaasatud liidu tootjate tulemusi kooskõlas iga äriühingute kategooria turuosaga. Kuna VKEd tegutsevad üksnes 3. segmendis, oli selle kohandamise otsene tagajärg 3. segmendi müügi osakaalu suurenemine valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud andmekogumi raames.

                     (693)

                     Peale selle oli liidu tootjate kogumüük liidus jagunenud kolme segmendi vahel järgmiselt: 1. segment – 51 %, 2. segment – 23 % ja 3. segment – 26 %. Samas ei kajastanud valimisse kaasatud liidu tootjate müügiandmed liidus isegi pärast põhjenduses 692 kirjeldatud kohandamist liidu müügi tegelikku osakaalu segmendi kohta. Seepärast otsustas komisjon kaaluda valimisse kaasatud liidu tootjate tulemusi kooskõlas iga segmendi osakaaluga liidu tootjate liidus esinevas kogumüügis, et tagada kolme segmendi esindatus vastavalt nende osakaalule liidu kogumüügimahus kõikide mikromajanduslike näitajate puhul.

                     (694)

                     Mitu isikut väitsid, et kui komisjon järgib kolmeks segmendiks segmenteerimist, tuleb ka kahju määrata kindlaks segmentide tasandil. Eelkõige tuleb hinnata segmendipõhiselt liidu tootmisharu seisundit, samuti impordi mõju, näiteks tuleb hinnata 2. segmendi impordi (nii Hiinast kui ka teistest riikidest) mõju liidu 2. segmendi tootjatele.

                     (695)

                     Komisjon leidis, et hoolimata liidu turu segmenteerimisest on põhjenduses 109 määratletud rehvidel samad peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning nad on samaväärsed. Seega määrati vaatlusaluse toote puhul kahju kindlaks kooskõlas WTO subsiidiumivastase lepinguga. WTO apellatsioonikogu leidis eelkõige, et „kui uurimist teostavad ametiasutused kontrollivad omamaise tootmisharu üht osa, peaksid nad põhimõtteliselt samamoodi kontrollima selle ülejäänud osi ja tootmisharu kui tervikut“ (106). Seepärast on segmendianalüüs WTO õigusnormide kohaselt võimalik, aga sellega peab kaasnema kogu tootmisharu analüüs. Samamoodi aktsepteeris Üldkohus, et kahju analüüs võib keskenduda segmendile, mida subsideeritud import (107) on enim mõjutanud.

                     (696)

                     Seega viis komisjon teatavate näitajate analüüsi läbi segmendi tasandil. Nagu on näidatud põhjendustes 823–834, kinnitab see analüüs, et liidu tootmisharu kandis kokkuvõttes kahju ning asjaomase toote suundumused tervikuna vastavad eraldi segmentide tasandil täheldatud suundumustele.

                     (697)

                     Liidu tootmisharu majanduslikku olukorda analüüsitakse koondtasandil ning teatavate mikromajanduslike näitajate puhul ka liidu turu segmentide tasandil.

                     (698)

                     Mitu huvitatud isikut nõudsid üksikasjalikumat teavet meetodi kohta, mida kasutati äriühingute kaalumisel kategooriate (suured või VKEd) ja segmentide kaupa, nagu on kirjeldatud põhjendustes 692 ja 693.

                     (699)

                     Kaaluti müügimahu põhjal, sest liidu müügihind on tootmiskulude või liidus sõltumatutele klientidele müügi kasumlikkuse kindlakstegemisel asjakohane näitaja.

                     (700)

                     Üks liidu tootjate valimisse kaasamise kriteeriume oli liidu tootjate representatiivsus seoses suurusega, nimelt VKEde ja suuremate ettevõtjate poolest (põhjendus 29). Valimisse kaasati viis VKEd. Üks VKE otsustas uurimises koostöö tegemise lõpetada. Valimi moodustamisega seotud küsimustikule vastas neli VKEd.

                     (701)

                     Lisaks võttis komisjon arvesse huvitatud isikute märkusi, milles väideti, et liidu tootjate valimis peaks kajastuma turu jaotamine kolmeks segmendiks (põhjendus 25). Koostööd teinud liidu tootjad esitasid lisateavet, nagu on selgitatud põhjenduses 26.

                     (702)

                     Komisjon kaasas valimisse üksteist liidu tootjat. See on uuritavate liidu tootjate mõttes ebatavaliselt suur arv. Hoolimata sellest jõupingutusest nõudis VKEde tulemuslikkus ja tulemuslikkus segmentide arvestuses mikromajanduslike kahjunäitajate tulemuseks saadud koondandmete nõuetekohase analüüsi tegemiseks siiski kaalumist.

                     (703)

                     Koostööd teinud liidu tootjate ja valimisse kaasatud liidu tootjate müügi jaotus segmentide kaupa oli sarnane: 1. segmendis 60 %–70 %, 2. segmendis 15 %–25 % ja 3. segmendis 10 %–20 %. VKEde arvele langes 7 %–10 % koostööd teinud liidu tootjate teatatud liidu kogumüügist. Peale selle toodavad valimisse kaasatud liidu tootjad 2. ja 3. segmendi uusi ja protekteeritud rehve. Ligikaudu pool valimi müügist 3. segmendis moodustavad protekteeritud rehvid.

                     (704)

                     Kõigepealt hinnati müügi jagunemist suurte äriühingute ja VKEde vahel. VKEde müügi hindamine põhines ETRMA (külmtöötluse kohta) ja ETRMA Europooli mittekuuluvate turvisetarnijate esitatud teabel (108). Käesoleva uurimise käigus leiti, et külmprotekteeritud rehvide müügiga tegelevad VKEd ja kuumprotekteeritud rehvide müügiga suured tootjad. See on VKEde müügi hindamise konservatiivne meetod, sest komisjon kontrollis üht VKEst tootjat, kes rakendas mõlemat töötlusviisi. Suurte äriühingute hinnanguline müük on saadud lahutades liidu tootjate liidu kogumüügist VKEde hinnangulise müügi. Komisjon leidis esialgses etapis, et VKEde müük moodustas 2016. aastal ligikaudu 15 % liidu tootmisharu kogumüügist liidus (nagu eespool märgitud, oli see konservatiivne hinnang, sest mõned VKEd kasutavad ka kuumprotekteerimist). Seega määrati suurte äriühingute osakaaluks ligikaudu 85 % ja VKEde osakaaluks ligikaudu 15 %.

                     (705)

                     Teiseks võrreldi suhet 85 %/15 % valimi suhtega (milles suurte äriühingute osakaal oli üle 95 %). Lisaks moodustasid valimisse kaasatud VKEde müügiandmed umbes 4 % liidu VKEdest tootjate kogumüügist liidus. Selleks et tagada kahe liidu tootjate kategooria suhtelise tähtsuse asjakohane kajastus mikromajanduslikes näitajates, kaalus komisjon eespool nimetatud suhtel 85 %/15 % põhineval andmete koondamisel üksikute äriühingute näitajaid. Sellise meetodi kasutamise tõttu suurenes 3. segmendi müügi osakaal, mida kasutati mikromajanduslike näitajate kindlaksmääramiseks.

                     (706)

                     Eelnevalt kohaldati nii äriühingute kategooriate kaalumist kui ka segmentide kaalumist võrdselt kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, kasutades 2016. aasta andmeid. Komisjon pidas seda käsitlusviisi kättesaadavaid tõendeid arvestades põhjendatuks.

                     (707)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et komisjon ei tohiks kohaldada fikseeritud suhet (st 2016. aasta andmete põhjal arvutatud suhet) kogu vaatlusaluse perioodi suhtes, vaid et vaatlusaluse perioodi iga allperioodi suhtes tuleks kohaldada asjaomase allperioodi kohta arvutatud suhet. Lisaks väitsid nad, et mõned suured turvisetootjad kasutasid protekteeritud rehvide tootmisel külmtöötlust ja et kaks protekteeritud rehvide tootjat moodustasid osa suuremast kontsernist, mistõttu neid tuleks käsitada suurte ettevõtjatena. Eelneva põhjal väitsid eespool nimetatud isikud, et kasutatud meetodit ei saanud käsitada konservatiivsena ja et VKEde müügi maht oli ülehinnatud. Bipaver märkis, et kuumtöötlust ei kasuta sugugi ainult üks liidu protekteerija, vaid seda tegid neist mitmed (109).

                     (708)

                     Esmalt tutvus komisjon huvitatud isikute esitatud väidete ja tõenditega. Ta leidis, et mõnel suurel turvisetootjal on tõepoolest tütarettevõtted, kes kasutavad protekteeritud rehvide tootmisel külmtöötlust. Lisaks selgus, et kaks huvitatud isikute nimetatud tootjat, keda esialgu käsitati VKEdena, moodustasid osa suuremast kontsernist, mistõttu neid ei saanud VKEde hulka lugeda. Seepärast kohandas komisjon kaalumisel kasutatud määrasid. Suured ettevõtjad ja VKEd esitasid oma müügiandmed vaatlusaluse perioodi kohta. Teatatud kogumaht ligikaudu: 2014: 254 000, 2015: 227 000, 2016: 240 000 ja uurimisperiood: 250 000 protekteeritud rehvi, mis moodustas hinnanguliselt ligikaudu 5,5 % protekteeritud rehvide müügist vaatlusalusel perioodil.

                     (709)

                     Teiseks leidis komisjon VKEde kuumtöödeldud toodete müügi puhul, et protekteeritud rehvide tootmisel kasutab kuumtöötlust rohkem kui üks VKE. Komisjon palus mõnedel tootjatel esitada teavet kuumtöödeldud toodangu mahu kohta vaatlusalusel perioodil. Teatatud kogumaht ligikaudu: 2014: 149 000, 2015: 152 000, 2016: 138 000 ja uurimisperiood: 132 000 protekteeritud rehvi, mis moodustas hinnanguliselt ligikaudu 3,2 % protekteeritud rehvide müügist vaatlusalusel perioodil.

                     (710)

                     Kolmandaks arvutas komisjon ümber VKEde hinnangulise müügimahu vaatlusalusel perioodil, lisades VKEde kuumtöödeldud rehvide müügimahu ja jättes välja suurte ettevõtjate külmtöödeldud rehvide müügimahu.

                     (711)

                     Lõpuks arvutas komisjon vaatlusaluse perioodi iga allperioodi jaoks välja, missugune oli VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügist.

                        Tabel 5

                        VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügist (%)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügist, mida arvestati lõplikus etapis

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                 13,2

                                 VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügist, mida arvestati esialgses etapis

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                     (712)

                     Tabelist 5 nähtub, et VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügist muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt: see kasvas 2014. aastal 2,3 protsendipunkti, 2015. aastal 0,7 protsendipunkti ja vähenes 2016. aastal 0,9 protsendipunkti ning uurimisperioodil 1,4 protsendipunkti. Nagu näidatud tabelis 2, ei mõjuta konkreetse määra kasutamine vaatlusaluse perioodi iga aasta kohta järeldusi, mis tehti esialgse etapi suundumuste alusel, ning need jäävad kehtima 3. segmendis. Komisjon järeldas, et kogumüügi arvestamine aastate lõikes mõjutab analüüsi üldist tulemust väga vähe. Eespool esitatut arvesse võttes jäävad esialgses etapis kirjeldatud suundumuste põhjal tehtud järeldused jätkuvalt kehtima.

                     (713)

                     Teise, segmendipõhise kohaldamise puhul lähtus komisjon esialgses etapis kaebuse esitaja esitatud teabest, milles hinnatakse iga segmendi osakaalu liidu tarbimises 2016. aastal. Siiski väitsid CRIA ja CCCMC, et komisjon peaks kohaldama vaatlusaluse perioodi iga allperioodi suhtes asjakohast näitajat.

                     (714)

                     Uurimise käigus ei ilmnenud andmeid, mis olnuksid asjakohasemad ja mida oleks saanud kasutada arvutamaks segmentide osakaalu kogu vaatlusalusel perioodil, samuti ei ole huvitatud isikud selliseid andmeid esitanud. Seepärast otsustas komisjon teist, segmentidel põhinevat kohaldamist lõplikus etapis mitte kasutada. See lähenemisviis on suurendanud mikromajanduslike näitajate kindlakstegemisel 1. ja 2. segmendi osakaalu.

                     (715)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et kaalumisprotsess oli ebaseaduslik, sest alusmäärusega ei lubata muuta liidu tootjate valimit, mis peaks esindama kogu liidu tootmisharu. Lisaks sellele väitsid nad, et komisjoni metoodika ei vastanud nõudele tugineda objektiivse uurimise tegemiseks kahju kindlakstegemisel otsestele tõenditele, sest lõpuks määras kogu kahjuhindamise tulemuse väga väike arv äriühinguid, palju suurema andmekogumi kahjuks, mille tähtsust vähendatakse. Lisaks väitsid CRIA ja CCCMC, et komisjon ei või kahjunäitajate kaalumisel tugineda nelja valimisse kaasatud VKE esitatud teabele. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid CRIA ja CCCMC, et komisjon ei käsitlenud meetodi sobimatust esimese kohandamise puhul. Huvitatud isikud väitsid, et komisjon on loobunud oma lähenemisviisist.

                     (716)

                     Komisjon tuletas meelde põhjendustes 699–714 kasutatud meetodit.

                     (717)

                     Komisjon kordas ka, et kaalumise tulemusel muutus valitud valim liidu tootmisharu tervikuna statistiliselt esindavamaks, mis on kooskõlas WTO ja ELi kohaldatava kohtupraktikaga (110). Lisaks võimaldas see komisjonil paremini arvesse võtta valimisse kaasamata liidu tootjate (VKEd ning suured tootjad) tulemuslikkust, mis muidu kahjunäitajates piisavalt ei kajastuks, kui komisjon oleks tuginenud oma järeldustes valimile, käesolevas juhtumis kaalumist kasutamata. Arvestades liidu tootmisharu killustatust, ei saanud komisjon VKEdest tootjate olulisust liidu turul lihtsalt eirata. Kontrollitud VKEde esitatud andmed moodustavad hinnanguliselt umbes 4 % VKEde kogutoodangust vaatlusalusel perioodil. Selleks et kajastada äriühingute kahe eri kategooria suhtelist tähtsust, tugines komisjon oma järeldustes valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmetele ja kohaldas kaalumist. Teave, mida kasutati ja mida on nõuetekohaselt kontrollitud, oli vajaduse korral kättesaadav avalikus toimikus. Seepärast leidis komisjon, et ta oli teinud otseste tõendite alusel kahju olemasolu objektiivse uurimise. Seega lükati kõnealused väited tagasi.

               4.2.   Kahju analüüs segmentide kaupa

                     (718)

                     Nagu selgitatakse põhjenduses 697, analüüsiti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda koondtasandil ning teatavate mikromajanduslike näitajate puhul liidu turu segmentide tasandil. Mõned huvitatud isikud väitsid, et kahju segmentide kaupa analüüsis tuleks arvestada kõiki kahjunäitajaid ja põhjusliku seose näitajaid. Nad viitasid apellatsioonikogu aruandele United States - Hot Rolled Steel Products from Japan (111) („Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted“). Peale selle nõudsid need isikud, et komisjon eristaks ka uusi ja protekteeritud rehve, originaalvarustuse rehve ja asendusrehve, kuna originaalvarustuse turg oli Hiina konkurentsi eest kaitstud, viidates taas apellatsioonikogu aruandele „Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted“ (112).

                     (719)

                     Eespool nimetatud kohtupraktikast nähtub, et kui uurimist teostavad ametiasutused kontrollivad omamaise tootmisharu üht osa, „peaksid nad põhimõtteliselt samamoodi kontrollima selle ülejäänud osi ja tootmisharu kui tervikut“ (113). Apellatsioonikogu aruandes ei panda aga uurimisasutustele kohustust esitada kõik kahjunäitajad segmentide kaupa.

                     (720)

                     Peale selle olid selle juhtumi asjaolud erinevad. Apellatsioonikogu aruande „Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted“ kohaselt kaitses olulist osa USA omamaisest toodangust – enda tarbeks tootmine – kõnealusest impordist tuleneva otsese konkurentsi eest siseturu struktuur. Selles konkreetses olukorras arutas apellatsioonikogu küsimust siseturu iga osalise võrdleva uurimise abil, mis n-ö sidus ühte kaubaturu ja suletud turu. Apellatsioonikogu jaoks see n-ö suurendas uurimisasutuste suutlikkust hinnata asjakohaselt omamaise tootmisharu kui terviku seisundit. Käesoleval juhul ei ole aga liidu turu 1. ja 2. segmendil mingit kaitset. Hiina importijate müük on keskendunud peamiselt asendusrehvide turule ning see on tegelik olukord, mida ei ole mõjutanud liidu turu struktuur. Lisaks müüdi vaatlusalust toodet ka originaalvarustuse tootjatele. Seetõttu lükati tagasi väide, et liidu originaalvarustuse turg on Hiina konkurentsi eest kaitstud ja et seega tuleks seda analüüsida eraldi.

                     (721)

                     Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 695, kinnitab kohtupraktika ka seda, et uurides, kas on olemas kahju liidu tootmisharule tervikuna, võidakse sellises analüüsis keskenduda subsideeritud impordist kõige rohkem mõjutatud segmendile. Praegusel juhul on 65 % Hiina rehvide impordist seotud 3. segmendiga. Seepärast ei saa nõuetekohases kahjuanalüüsis jätta tähelepanuta subsideeritud impordi mõju, eriti turuolukorras, kus 3. segmendi rehvide müük pidevalt kasvab ja kus kõik liidu rehvituru moodustavad segmendid on omavahel seotud.

                     (722)

                     Seepärast leidis komisjon, et on teinud tootmisharu kui terviku nõuetekohase analüüsi.

               4.2.1.   Makromajanduslikud näitajad

                     (723)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et nad kahtlevad makromajanduslike näitajate puhul kasutatud mõningate andmete usaldusväärsuses.

                     (724)

                     Avalikku toimikusse lisati esialgseid järeldusi selgitav dokument (114).

                     (725)

                     Mis puudutab makromajanduslike näitajate kindlakstegemist, tugines komisjon mitmesugustele allikatele, sealhulgas Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (eespool ja edaspidi „ETRMA“) esitatud andmetele. ETRMA avaldab turuanalüüse, mis on üldsusele kättesaadavad tema veebisaidil. Kaebuse avalik versioon sisaldas ETRMA-lt saadud dokumenti (16. lisa – ETRMA 2016. aasta brošüür) (115). Komisjon märkis, et mõned eksportivad tootjad ja teatavad liidu tootjad on ETRMA liikmed ning esitasid ka seisukohti, mida toetasid ETRMA andmed (näiteks Hankooki kontsern ja Pirelli).

               4.2.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                     (726)

                     Pärast teabedokumendi avalikustamist tegi komisjon kindlaks, et, nagu on märgitud põhjenduses 625, tuleks liidu tootmismahtu parandada, et see sisaldaks nende turvisetarnijate müüki, kes ei ole ETRMA Europooli liikmed. Peale selle avastati viga tootmisvõimsuse kindlakstegemisel kasutatud arvutuses.

                     (727)

                     Liidu hinnanguline kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaadati vastavalt läbi ja need muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Tootmismaht (tükkides (116))

                                 20 973 089

                                 20 360 055

                                 20 619 725

                                 21 111 923

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    97,1

                                    98,3

                                    100,7

                                 Tootmismaht (tükkides)

                                 29 038 117

                                 28 225 985

                                 27 115 950

                                 26 525 214

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,4

                                    91,3

                                 Tootmisvõimsuse rakendusaste

                                 72,2 %

                                 72,1 %

                                 76,0 %

                                 79,6 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    100

                                    105

                                    110

                                    Allikas: ETRMA ja turvisetarnijad, kes ei ole ETRMA Europooli liikmed, Eurostat Comext ning kaebuse esitaja esitatud teave.

                     (728)

                     Nagu on näidatud tabelis 6,püsis tootmine uurimisperioodil suhteliselt stabiilne ehk 21,1 miljonit ühikut, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamise määr tõusis vaatlusalusel perioodil 7,4 protsendipunkti (72,2 %-lt 79,6 %-le), arvestades tootmisvõimsuse vähenemist.

                     (729)

                     Tootmisvõimsuse rakendamisastme tõusu peamist põhjust saab seostada üksnes tootmisvõimsuse olulise vähenemisega umbes 10 %. See puudutas peamiselt protekteerimisvaldkonda, sest vaatlusalusel perioodil lõpetas vähemalt 85 VKEd peaaegu kõikides liikmesriikides protekteeritud rehvide tootmise, aga oli seotud ka suurettevõtjate tütarettevõtjate sulgemisega (117).

                     (730)

                     Liidu tootmismahu langussuundumus ja ettevõtjate tegevuse lõpetamine on vastuolus kriisijärgse tarbimise kasvuga liidus, millest liidu tootmisharu oleks võinud kasu saada.

               4.2.1.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (731)

                     Pärast teabedokumendi avalikustamist tegi komisjon kindlaks, et, nagu on märgitud põhjenduses 625, tuleks müügi kogumahtu liidu turul parandada, et see sisaldaks üksnes nende turvisetarnijate müüki, kes ei ole ETRMA Europooli liikmed.

                     (732)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vaadati vastavalt läbi ning see muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kogumaht liidu turul (tükkides (118))

                                 14 835 082

                                 14 738 677

                                 14 533 199

                                 14 584 885

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    99,4

                                    98,0

                                    98,3

                                 Turuosa

                                 72,4 %

                                 70,3 %

                                 67,3 %

                                 67,1 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,0

                                    92,7

                                    Allikas: ETRMA ja turvisetarnijad, kes ei ole ETRMA Europooli liikmed, ning Eurostat Comext.

                     (733)

                     Kasvaval turul müük liidus vaatlusalusel perioodil veidi vähenes. Selle tulemusena vähenes turuosa 5,3 protsendipunkti võrra (72,4 %-lt 67,1 %-le), samal ajal kui HRVst pärit impordi maht suurenes enam kui 1,1 miljoni rehvi võrra, ehk 4,2 protsendipunkti võrra (17,1 %-lt 21,3 %-le).

                     (734)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et müügimaht liidu turul püsis eelmise kolme aasta jooksul stabiilsena ning ajavahemikul 2014–2017 vähenes liidu tootmisharu turuosa 5 protsendipunkti võrra, mis on tähtsusetu vähenemine.

                     (735)

                     Nad väitsid ka, et liidu müügimahtu, millest kaebuse esitajad teatasid ajavahemiku 2013–2016 kohta, iseloomustas suur langus 3. segmendis (– 30 %), samuti võis müügi vähenemist märgata 2. segmendis (– 7 %), ning vähesel määral ka 1. segmendis (– 1 %). Seega oli selge, et kahju on võimalik kindlaks teha üksnes 3. segmendis ja et kahju analüüsimisel tuleb arvesse võtta turu jaotust segmentidesse.

                     (736)

                     Komisjon märkis, et eelmises põhjenduses nimetatud arvandmed käivad ainult kaebuse esitajate, mitte liidu tootmisharu kui terviku müügi kohta. Need on seotud ka eri ajavahemikega. Seetõttu ei ole võimalik kaebuse esitajate müügimahu muutumist liidu tootmisharule üle kanda. Nagu on selgitatud põhjendustes 718–722, leidis komisjon, et olulise kahju olemasolu tuleb kindlaks teha vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu kui terviku, mitte ainult selle teatavate osade seisukohast. Seepärast ei uurinud komisjon suundumusi eraldi, nimelt iga segmendi kaupa, vaid kasutas koondmeetodit.

               4.2.1.3.   Kasv

                     (737)

                     Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 6,1 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes tarbimise kasvust hoolimata 1,7 % ning see tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil (rohkem kui 4 protsendipunkti võrra).

                     (738)

                     Giti kontsern väitis, et liidu tarbimist oleks tulnud analüüsida väärtuse, mitte mahu aspektist. Sellele tuginedes vähenes liidu tarbimise väärtus 5 % ja hakkas aeglaselt suurenema alles 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel.

                     (739)

                     Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. Liidu tarbimine andis ülevaate liidu turul asjaomasel ajal kättesaadavate rehvide arvust. Tavaliselt arvutatakse liidu tarbimise maht just selleks, et vältida vaatlusaluse perioodi suundumuste mõjutamist turuosaliste hinnakäitumise poolt.

               4.2.1.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (740)

                     Tootlikkus arvutati liidu tootmise läbivaadatud andmete alusel uuesti üle, nagu on selgitatud põhjenduses 726. Seega muutusid tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 38 445

                                 36 478

                                 34 959

                                 34 188

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    89

                                 Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta (119))

                                 546

                                 558

                                 590

                                 618

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    102

                                    108

                                    113

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused, turvisetarnijatelt ja ETRMA-lt saadud märkused.

                     (741)

                     Vaatlusalusel perioodil kadus üle 4 257 otsese töökoha, mis mõjutasid nii VKEsid, mille puhul on vähemalt 85 tootjat üle liidu lõpetanud tootmise, kui ka suurettevõtjaid, mis on mitu tehast sulgenud.

                     (742)

                     Pärast teabedokumendi avaldamist väitis Itaalia Protekteerijate Ühing (AIRP), et liidu protekteerimissektoris on tootmise ja turustamise valdkonnas ligikaudu 13 000 töökohta. Protekteerimisvaldkond on suhteliselt tööjõumahukas ning võrreldes uue rehviga toetab protekteeritud rehv töökohtade arvu 3–4 korda rohkem. AIRPi hinnangul vähendab mitu seotud äriühingut praegu töötajate arvu või kasutab või massiliselt töötuskindlustuse fonde.

                     (743)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et tööhõive, mille puhul komisjon tegi kindlaks 11 % vähenemise, on seotud üksnes protekteerimistööstusega. Selle asemel võib tootlikkuse arengut selgitada asjaolu, et liidu tootmisharus on viimasel ajal toimunud ümberkorraldamine ja ratsionaliseerimine.

                     (744)

                     Väide tööhõive vähenemise kohta on tegelikult väär, sest umbes pool sellest tuleneb suurtootjatest. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (745)

                     Heuver nõudis, et avaldataks põhjenduses 809 nimetatud 85 VKE nimed.

                     (746)

                     Komisjon oli leidnud, et turvisetarnijate poolt käesolevas uurimises esitatud klientide nimekirja alusel lõpetas tootmise vähemalt 85 tootjat. Komisjon tagas klientide isiku ja iga kliendi müügimahu konfidentsiaalsuse, sest tegemist on salajase äriteabega. Pealegi ei nõuta huvitatud isikutelt seda tüüpi dokumendi kokkuvõtet. Turvisetarnijad esitasid oma seisukohtadest kokkuvõtte, mis on esitatud avalikus toimikus. Seepärast järeldas komisjon, et huvitatud isikutel oli piisavalt teavet oma kaitseõiguste kasutamiseks.

                     (747)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et komisjoni eeldus, mille kohaselt külmtöödeldud rehve müüvad vaid VKE-d, on ekslik, kuna rehvide protekteerimiseks kasutavad külmtöötlemismeetodit ka paljud suured ettevõtjad. Nad leidsid, et seetõttu ei ole komisjoni eelduse põhjal tööhõivele ja tootlikkusele antud hinnangud usaldusväärsed.

                     (748)

                     Nagu põhjenduses 708 on märgitud, leidis komisjon, et suurte ettevõtete puhul on külmtöödeldud toodangu osakaal üsna piiratud ja seetõttu ei saa komisjoni poolt tööhõivele ja tootlikkusele antud hinnangut arvestamata jätta. Lisaks on tootlikkus eelkõige seotud tootmise liigiga (st protekteerimine või uue rehvi valmistamine). Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (749)

                     CRIA ja CCCMC väitsid ka, et ühe turvisetarnija esitatud kliendinimekirjas leidus klient, kes oli märgitud mitteaktiivseks, kuid kohalikele ametiasutustele esitatud aruanded osutasid sellele, et asjaomane äriühing oli ka 2017. aastal aktiivne. Komisjon selgitas toimikule lisatud teatises, (120) et asjaomase nimekirja koostamisel liideti kaheksa turvisetarnija esitatud müügiteave. Uurimise käigus käsitati asjaomast protekteerijat tootmise lõpetanud ettevõtjana, kuna ta oli lõpetanud turvise ostmise. Seega ei ole üheainsa tarnija koostatud nimekirja ja/või esitatud finantsaruannete põhjal võimalik teha kindlaid järeldusi selle kohta, kas teatav protekteerija on aktiivne või mitte. Silmas tuleks pidada ka seda, et ehkki CCCMCi nimetatud äriühing jätkas tegutsemist, kinnitas ta komisjonile, et rehvide protekteerimisega tegeleva töökoja tegevus on lõpetatud. Seepärast jätkas komisjon esialgse nimekirja kasutamist.

               4.2.1.5.   Tasakaalustavate subsiidiumide summa suurus

                     (750)

                     Kõik subsiidiumi summad ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike subsiidiumi summade mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

                     (751)

                     Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumidevastane uurimine liidus. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsideerimise mõju.

               4.2.2.   Mikromajanduslikud näitajad

                     (752)

                     Giti kontsern taotles, et komisjon avalikustaks ka ilma kaalumata nende mikromajanduslike näitajate muutumise, mille komisjon võttis vastu, et tal oleks võimalik analüüsida, kas sellised muutmata andmed annaksid kahjust teistsuguse pildi. Ka CRIA ja CCCMC väitsid sama ning kordasid seda pärast lõplike järelduste avalikustamist.

                     (753)

                     Komisjon lükkas väite tagasi, sest kahjunäitajate avalikustamine kaalumist kasutamata ei kajastaks liidu tootmisharu tegelikku olukorda, kuna valimisse ei ole võimalik kaasata nii palju VKEsid, kui oleks vaja selleks, et kajastada nende tegelikku osakaalu liidu tootjate hulgas.

               4.2.2.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (754)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Müügihind liidus ja tootmiskulu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tükk)

                                 237

                                 225

                                 216

                                 218

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Keskmine ühiku tootmiskulu (euro/tükk)

                                 200

                                 188

                                 183

                                 188

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    94

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (755)

                     Keskmine müügihind ühiku kohta vähenes 19 euro võrra, samal ajal kui ühikukulud vähenesid samal ajavahemikul 12 eurot. See vastab 8 % hinnalangusele vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui kulud vähenesid 6 %.

                     (756)

                     Tootmiskulu suurenes uurimisperioodil võrreldes 2016. aastaga, mis ei pruukinud müügihinnas täielikult kajastuda.

                     (757)

                     Kolme segmendi kohta viidi läbi samal kirjeldatud meetodil põhinev eraldi analüüs.

                     (758)

                     1. segmendis vähenes keskmine müügihind ühiku kohta 25 euro võrra, samal ajal kui ühikukulud vähenesid samal ajavahemikul 19 eurot. Mõlemad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %.

                        Tabel 10

                        Müügihind liidus ja tootmiskulu 1. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tükk)

                                 270,8

                                 255,3

                                 245,3

                                 245,7

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    91

                                 Keskmine ühiku tootmiskulu (euro/tükk)

                                 222

                                 200

                                 199

                                 203

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    90

                                    89

                                    91

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (759)

                     2. segmendis vähenes keskmine müügihind ühiku kohta 27 euro võrra, samal ajal kui ühikukulud vähenesid samal ajavahemikul 17 eurot. See on 12 % hinnalangus vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui kulud vähenesid 9 %.

                        Tabel 11

                        Müügihind liidus ja tootmiskulu 2. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot/tükk)

                                 228

                                 212

                                 193

                                 201

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    93

                                    85

                                    88

                                 Keskmine ühiku tootmiskulu (euro/tükk)

                                 187

                                 176

                                 162

                                 170

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    87

                                    91

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (760)

                     3. segmendis vähenes keskmine müügihind ühiku kohta 9 euro võrra, samal ajal kui ühikukulud vähenesid samal ajavahemikul 2 eurot. See on keskmise hinna 5 % langus vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui kulud vähenesid 1 %.

                        Tabel 12

                        Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurot/tükk)

                                 181

                                 176

                                 172

                                 172

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    97

                                    95

                                    95

                                 Keskmine ühiku tootmiskulu (euro/tükk)

                                 170

                                 175

                                 167

                                 172

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    98

                                    101

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (761)

                     CRIA ja CCCMC taotlesid, et komisjon selgitaks, kas kahjunäitajate kindlakstegemisel võeti arvesse seotud äriühingute vahelisi siirdehindu.

                     (762)

                     Komisjon selgitas, et kui müüki olid kaasatud seotud äriühingud, paluti valimisse kaasatud tootjatel esitada müük esimestele sõltumatutele klientidele. Mis puudutab toorainete ostmist seotud äriühingute kaudu, kontrollis komisjon siirdehindade põhimõtteid ega teinud kohandusi.

               4.2.2.2.   Tööjõukulud

                     (763)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 13

                        Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                 43 875

                                 44 961

                                 46 432

                                 46 785

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    102

                                    105

                                    106

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (764)

                     Keskmised tööjõukulud suurenesid vaatlusalusel perioodil 6 %.

               4.2.2.3.   Laovarud

                     (765)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 14

                        Laovarud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

                                    100

                                    81

                                    100

                                    144

                                 Lõppvarud (protsendina toodangust)

                                 7 %

                                 6 %

                                 7 %

                                 9 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    81

                                    97

                                    134

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (766)

                     Laovarud on suurenenud vaatlusalusel perioodil 44 % ning jõudnud ligikaudu 9 %-ni aastasest tootmismahust. See olukord avaldab valimisse kaasatud liidu tootjate finantsseisundile negatiivset mõju.

                     (767)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et komisjon peaks kaaluma nii kogu tootmisharu kui ka uute ja protekteeritud rehvide või eri kategooria segmentide vaheliste erinevuste analüüsimist. Nad väitsid, et kaebuse kohaselt ei ole 1. ja 2. segmendis laovaru suurenenud. 1. ja 2. segmendi laovarud hoopis vähenesid aastatel 2013–2016 vastavalt 15 % ja 21 %. Kaebuse esitaja teatas vastupidiselt 3. segmendi rehvide laovaru aga suurenemisest 17 %. Nende jaoks on kasv seotud ainult protekteerimistööstusega. Lisaks võivad laovaru kõikumist selgitada mitmesugused tegurid. Näiteks võib suurem müük tingida laovarude suurenemise eeldatavate tellimuste alusel. Näiteks registreeris Prometeon Tyre Group S.r.l. laovaru suurenemise, mille põhjustasid mitu tegurit, mis kõik olid seotud Euroopa majanduskriisiga. Rehvitootmine on tugevalt seotud transpordiga ja transport sõltub peamiselt kaubandusest üldiselt. Kaubanduskriis tingib transpordi vähenemise ja see tähendab loogiliselt võttes väiksemat rehvimüüki.

                     (768)

                     Komisjon märkis kõigepealt, et valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel. Seega 2011. aasta finantskriis seda otseselt ei mõjutanud. Lisaks puudutasid huvitatud isikute tsiteeritud arvandmed üksnes kaebuse esitajat ega kajastanud valimisse kaasatud liidu tootjate olukorda. Nende põhjal tehtud järeldusi ei saa pidada uurimise seisukohast liidu tootmisharu esindavaks. Sellest tulenevalt lükati kõnealune väide tagasi.

               4.2.2.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (769)

                     Esialgses etapis määrati kasumlikus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime kindlaks põhjendustes 692 ja 693 kirjeldatud metoodikaga.

                     (770)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 15

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 15,6 %

                                 16,7 %

                                 15,2 %

                                 13,7 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    107

                                    98

                                    88

                                 Rahavoog (miljonites eurodes)

                                 309

                                 312

                                 292

                                 272

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    101

                                    94

                                    88

                                 Investeeringud (miljonites eurodes)

                                 86

                                 63

                                 59

                                 65

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    73

                                    69

                                    76

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 21,0 %

                                 21,7 %

                                 19,3 %

                                 17,6 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    92

                                    84

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (771)

                     Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, väljendas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

                     (772)

                     Kogukasumlikkus vähenes 15,6 %-lt 2014. aastal 13,7 %-ni uurimisperioodil. See arvutati, tuginedes iga segmendi osakaalule müügimahus, nagu on selgitatud põhjendustes 692 ja 693. Kasumlikkuse vähenemine 1,9 protsendipunkti võrra tuleneb sellest, et hinnad langevad järsemalt (– 8 %) kui kulud (– 6 %).

                     (773)

                     Kogukasumlikkust mõjutab 1. segmendi kasumlikkus, samal ajal kui 3. segment üksi vaadelduna muutus uurimisperioodil kahjumlikuks. Peale selle on langemas ka kogu liidu tootmisharu suhteline suundumus kasumlikkuse poole.

                     (774)

                     Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumuse puhul on langus 12 %.

                     (775)

                     Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle areng oli vaatlusalusel perioodil negatiivne ehk 21,0 %-lt 17,6 %-le.

                     (776)

                     Lõppetapis, pärast osaliste märkusi kaalumismeetodi kohta (vt põhjendused 694–717), vaadati liidu müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) vastavalt läbi.

                     (777)

                     Nagu tabelis 16 on näidatud, jäävad esialgses etapis esitatud suundumuste põhjal tehtud järeldused ka pärast kaalumise läbivaatamist kõigi koondmeetodi põhjal analüüsitud mikromajanduslike näitajate puhul jätkuvalt kehtima:

                        Tabel 16

                        Liidus sõltumatutele klientidele müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Tabelis 15 esitatud kasumimarginaal (% müügikäibest)

                                 15,6

                                 16,7

                                 15,2

                                 13,7

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    106,9

                                    97,7

                                    88,1

                                 Kasumimarginaal läbivaadatud metoodikaga (põhjendused 694 ja 717) (% müügikäibest)

                                 15,4

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    109,5

                                    99,5

                                    88,6

                     (778)

                     Kolme segmendi kohta viidi läbi samal kirjeldatud meetodil põhinev eraldi analüüs.

                     (779)

                     1. segmendi kasumlikkus kõikus vaatlusalusel perioodil. 2014. aastal oli see 17,9 % ja suurenes 2015. aastal 21,8 %-ni ning vähenes seejärel uurimisperioodil veidi allapoole 2014. aasta taset (17,5 %-ni). See selgitas osaliselt tootmiskulu ja hindade arengut, sest 2015. aastal vähenes tootmiskulu rohkem kui müügihinnad.

                     (780)

                     Netorahavoog püsis 1. segmendis stabiilne, samal ajal kui investeeringutasuvus alanes vaatlusalusel perioodil 26,0 %-lt 24,3 %-ni.

                        Tabel 17

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 1. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 17,9 %

                                 21,8 %

                                 18,9 %

                                 17,5 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    122

                                    106

                                    98

                                 Rahavoog (miljonites eurodes)

                                 191

                                 218

                                 199

                                 192

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    113

                                    104

                                    100

                                 Investeeringud (miljonites eurodes)

                                 54

                                 36

                                 35

                                 38

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    68

                                    65

                                    72

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 26,0 %

                                 29,3 %

                                 25,0 %

                                 24,3 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    112

                                    96

                                    93

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (781)

                     2. segmendis vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 2,6 protsendipunkti (17,9 %-lt 2014. aastal 15,3 %-ni uurimisperioodil).

                     (782)

                     Netorahavoog vähenes 2. segmendis märkimisväärselt ehk 22 % ning investeeringutasuvus alanes vaatlusalusel perioodil 20,4 %-lt 16,2 %-ni.

                        Tabel 18

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 17,9 %

                                 16,7 %

                                 16,0 %

                                 15,3 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    93

                                    90

                                    86

                                 Rahavoog (miljonites eurodes)

                                 88

                                 76

                                 65

                                 69

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    86

                                    74

                                    78

                                 Investeeringud (miljonites eurodes)

                                 18

                                 16

                                 15

                                 17

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    92

                                    84

                                    97

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 20,4 %

                                 21,4 %

                                 20,1 %

                                 16,2 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    105

                                    98

                                    79

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (783)

                     3. segment oli uurimisperioodil kahjumlik (– 0,4 %). Eriti suured olid VKEde kahjumid (– 6,1 % uurimisperioodil). 3. segmendi suurettevõtjate kasumlikkus vähenes poole võrra alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini ehk 10 %-lt 4,8 %-ni.

                     (784)

                     Netorahavoog vähenes 3. segmendis märkimisväärselt ehk 62 % ning investeeringutasuvus alanes vaatlusalusel perioodil 7,6 %-lt 2,5 %-ni.

                        Tabel 19

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 6,1 %

                                 0,6 %

                                 2,7 %

                                 – 0,4 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Rahavoog (miljonites eurodes)

                                 28

                                 17

                                 26

                                 11

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    62

                                    93

                                    38

                                 Investeeringud (miljonites eurodes)

                                 14

                                 10

                                 10

                                 10

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    69

                                    66

                                    66

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 7,6 %

                                 0,2 %

                                 4,8 %

                                 2,5 %

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    2

                                    62

                                    33

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud).

                     (785)

                     Lõppetapis, pärast poolte märkusi kaalumismetoodika kohta (vt põhjendused 694–717), korrigeeriti müügi kasumlikkust liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) 3. segmendis vastavalt.

                     (786)

                     Nagu tabelist 20 nähtub, jäävad esialgses etapis esitatud suundumuste põhjal tehtud järeldused ka pärast kaalumise läbivaatamist 3. segmendi puhul jätkuvalt kehtima:

                        Tabel 20

                        3. segmendi müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Tabelis 18 esitatud kasumimarginaal (% müügikäibest)

                                 6,1

                                 0,6

                                 2,7

                                 – 0,4

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Läbivaadatud kaalumise põhjal arvutatud kasumimarginaal (% müügikäibest)

                                 5,9

                                 0,5

                                 2,7

                                 – 0,7

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    9

                                    45

                                    – 12

                     (787)

                     Investeeringute kohta väitsid China National Tire kontsern ja Pirelli, et uurimise tulemused olid vastuolus kaebuse esitaja esitatud arvandmetega. Giti kontsern väitis, et liidu tootmisharu kui terviku kasumlikkust alahinnati, sest komisjon manipuleeris 3. segmenti käsitlevate andmete tähtsuse suurendamiseks valimisse kaasatud liidu tootjate andmetega. Giti kontsern väitis ka, et tootmisharu ainus segment, mille kasumimarginaalid vähenesid (ja olid madalad), oli 3. segment. Selle turusegmendi arvele langes siiski ainult 20 % liidu kogumüügist/-tarbimisest. China National Tire kontsern ja Pirelli leidsid, et liidu tootmisharu on üldiselt väga kasumlik, selgelt positiivsete tulemustega 1. segmendis ja positiivsete tulemustega 2. segmendis.

                     (788)

                     Mis puudutab kasumlikkuse arvutamise meetodi kohta esitatud märkust, selgitas komisjon põhjendustes 691–717 mikromajanduslike näitajate kaalumisel kohaldatud meetodit, mille eesmärk oli kajastada liidu tootjate tegelikku majanduslikku olukorda. Ta märkis ka, et kõikide segmentide kasumlikkus vähenes 2014. aasta lõpust kuni uurimisperioodi lõpuni ja et kasumlikkuse absoluutarve tuleb vaadelda koos tema järeldustega segmentidevaheliste seoste kohta. Seetõttu lükkas komisjon need väited tagasi.

               4.3.   vastastikune seos segmentide vahel

                     (789)

                     Liidu bussi- ja veoautorehvide turgu on majanduskriis tugevalt mõjutanud. Kuna rehvide tarbimine on lahutamatult seotud uute sõidukite ostuga ja sõidukiparkide läbisõiduga, sõltub see suurel määral üldisest majandustegevusest. Majandustegevuse ja eelkõige maanteeveoga transporditavate kaupade mahu muutused kajastuvad otseselt rehvimüügis. Ajal, mil veoautosid kasutatakse vähem, muutub uute veoautode soetamine ja veoautorehvide asendamine vähem vajalikuks ning seega rehviturg kahaneb.

                     (790)

                     Pärast majanduskriisi on aset leidnud nõudluse struktuurne nihe kõrgema segmendi rehvidelt madalamate segmentide rehvide suunas, kus hinnad kipuvad ostuotsust mõjutama. Seda arvestades on imporditud rehvide odavad pakkumised ja teatavate sõidukipargi omanike eelistus valida odavamad rehvid omanud olulist rolli liidu turu ümberkujundamisel.

                     (791)

                     Kuna protekteerijad on suure surve all, on aina rohkem tehaseid ja töökodasid suletud, nagu on märgitud põhjenduses 741. Kättesaadavate kohalike rajatiste puudumisel vähenevad kvaliteetse kulunud rehvi protekteerimise võimalused. Selle tagajärjel muutub mitmekordse protekteerimisvõimalusega kvaliteetse rehvi ostmine vähem atraktiivseks. Arvestades neid muutusi ja pidades silmas 3. segmendi rehvide madala hinnaga importi, millest enamiku moodustas Hiina import, ei ole liidu uute rehvide tootjatel muud võimalust kui tugevdada oma kohalolekut ka 3. segmendis.

                     (792)

                     Lisaks on segmentidevaheline konkurents selge ka madalamate segmentide hindade mõjust kõrgema segmendi hinnakujundusele. Liidus on 1. segmendi rehvide hindade puhul olnud tunda odava impordi survet. Kaebuse esitaja väitis, et mõju oli tuntavam piirkondades, kus 3. segmendi rehvid olid rohkem esindatud (st nendes piirkondades olid 1. segmendi rehvid tavaliselt madalama hinnaga kui teistes liidu piirkondades, mis viitab konkurentsimõjule, mida 3. segmendi rehvid avaldavad 1. segmendi rehvidele).

                     (793)

                     See tähendab, et ettevõtjad tunduvad olevat asendanud osa oma 1. või 2. segmendi rehvide ostumahust 3. segmendi rehvide ostumahuga, mis näitab, et konkurents on segmendiülene.

                     (794)

                     Alltoodud tabelis näidatakse osakaalu segmendi kohta liidu tarbimises aastatel 2012 ja 2016. Sel ajavahemikul suurenes liidu tarbimine ligikaudu 3,8 miljonit tükki ja üle 90 % sellest kasvust esines 3. segmendis (ligikaudu 3,6 miljonit tükki). See tõi kaasa 3. segmendi suhtelise tähtsuse nihke, mis tähendas tõusu 27 %-lt 39 %-ni liidu kogutarbimisest.

                        Tabel 21

                        Liidu tarbimise lõhe segmendi kohta aastatel 2012–2016

                                 2012

                                 2016

                                 Liidu tarbimine

                                 17 684 000

                                 21 452 278

                                 1. segment

                                 46 %

                                 37 %

                                 2. segment

                                 27 %

                                 24 %

                                 3. segment

                                 27 %

                                 39 %

                                    Allikas: ETRMA ja Eurostat Comext.

                     (795)

                     Komisjon tegi kogutud teabe põhjal kindlaks, et varem olid 1. segmendi rehvid teiste segmentide jaoks hinna võrdlusalus. Peamised liidu tootjad koondusid 1. ja 2. segmenti, kus rehvid olid/on välja töötatud kui pika kasutusajaga ja protekteeritavad rehvid. See õigustas märkimisväärselt kõrgemaid hindu (ja kasumimarginaale) 1. ja 2. segmendi rehvide eeldatavate paremate näitajate eest. Tarbijad väärtustasid neid füüsikalisi ja tulemusnäitajaid ning olid valmis maksma selliste omaduste eest kõrgemat hinda. Samas näitas komisjonile kättesaadav teave, et ülalnimetatud hinnasuundumus muutus ning tekkis vastupidi toimiv langusmõju selliselt, et 3. segmendi hinnad hakkasid negatiivselt mõjutama 1. segmenti. Seejuures on enamik madala hinnaga impordist seotud 3. segmendiga, kus liidu tootjad kandsid uurimisperioodil kahju.

                     (796)

                     Ülaltoodu alusel tegi komisjon järelduse, et eri segmentide vahel esines tihe seos, mille puhul 3. segmendile avalduv hinnasurve mõjutab ka teiste segmentide hindasid.

                     (797)

                     Huvitatud isikud nõustusid üldiselt turu jaotamisega kolme segmenti. Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 86–91, liigitati kaubamärgid liidu turul ühte kolmest segmendist. Kõigi segmentide rehve müüdi üldjuhul tavapäraste müügikanalite kaudu.

                     (798)

                     Mitu huvitatud isikut vaidlustas teabedokumendis esitatud järeldused segmentidevahelise seose kohta. Komisjon koondas selleteemalise teabe toimikusse lisatud teatisesse uute ja protekteeritud rehvide ning segmentidevaheliste seoste kohta (121).

                     (799)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et idee, et 3. segmendi hinnad mõjutavad 1. ja 2. segmendi hinnakujundust (põhjendused 792 ja 796) on alusetu ja et komisjon ei esitanud selle väidetava mõju kohta mingeid põhjendusi. Isegi eeldades, et eespool nimetatud järeldused olid õiged, ei saanud ükski neist viia järelduseni, et 3. segmendi hinnad võisid mõjutada 1. ja 2. segmendi hindu. Nad väitsid ka, et rehvide hindu suunavad tooraine kulud ning et ei ole õige, et eri segmendid konkureerivad omavahel. Nad väitsid, et komisjon viitab lihtsalt „madalamate segmentide hindade mõjule kõrgema segmendi hinnakujundusele“ (põhjendus 792), korrates kaebuse esitaja väidet ilma kinnitavate tõenditeta. Giti kontsern väitis, et toimikus olevad faktid ei toeta komisjoni vastupidi toimiva langusmõju teooriat (ja et see on asjaomaste faktidega tegelikult vastuolus). Sellega seoses tuletas Giti kontsern meelde ka komisjoni enda väidet, et „Osalised, hinnakujundus, konkurents ja strateegiad erinevad segmenditi märkimisväärselt ja tegur, mis on ühe segmendi puhul otsustav, võib olla teise segmendi puhul tähtsusetu. Kuigi segmentide otste vahel võib olla konkurents, on segmentidevaheline konkurents peamiselt kvaliteedi ja hinna vahelise strateegilise valiku tulemus“ (122).

                     (800)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 637, koostas komisjon toimikusse lisatud teatise, mis sisaldab segmentidevahelise seose olemasolu järelduse alust. Selline järeldus põhines mitmel elemendil. Esimene on see, et segmentidevaheline konkurents algab hetkel, mil tehakse ostuotsus. Ostjal on siis võimalus valida

                                 —

                                 1. segmendi rehv, mis peab kauem vastu, on valmistatud kõige uuemat tehnoloogiat kasutades ja millel on kõige paremad kasutusnäitajad, mille alghind on kõrgem, või

                                 —

                                 2. segmendi rehv, mille on valmistanud sageli kallima hinnaklassi rehvide tootjad ja mis on vastupidavam kui 3. segmendi kaubamärgi tooted ja odavama hinnaga kui kallima hinnaklassi kaubamärgi tooted, mille alghind on kõrgem kui 3. segmendi rehvidel, või

                                 —

                                 3. segmendi rehv, millega kaasnevad väikseimad algkulud, kuid kõige väiksem vastupidavus ja kõige kehvemad kasutusnäitajad.

                     (801)

                     See otsus, mis kantakse üle hindadesse, viib kahekordse analüüsini: esialgne makse ja üldkulu rehvi kohta. Esialgse makse seisukohast kaasneb suurim investeering 1. segmendi rehvidega. Samal ajal on nende kulu rehvi kohta km arvestuses kõige väiksem. 3. segmendi rehvide puhul on muutujad täpselt vastupidised: esialgne makse on kõige väiksem, kuid kulu rehvi kohta km arvestuses kõige suurem (123).

                     (802)

                     Veel üks otsustava tähtsusega element oli ühised müügikanalid, kus tavaliselt pakutakse müügiks eri segmentide rehve koos, mis aitab kaasa segmentidevaheliste seoste dünaamikale (124).

                     (803)

                     Komisjon märkis ka, et väidet toorainekulude kohta tõendid ei kinnitanud.

                     (804)

                     Komisjon osutas eri segmentide müügi arengusuundumustele liidus, kasutades sellega seoses huvitatud isikute (Prometeon/Pirelli) esitatud tabelit. Tabel kandis järgmist pealkirja: „ETRMA liikmetest liidu tootjate liidu müügi hinnanguline muutumine“. CRIA ja CCCMC väitsid, et need arvud olid erinevad komisjoni leitud liidu müügi andmetest. Komisjon uuris väidet ja palus ETRMA-lt selgitusi. ETRMA selgitas, et avaldatud tabelis esitatud andmed olid ekslikult tähistatud. Avaldatud tabelis esitati tegelikult teave arengusuundumuste kohta liidu uute asendusrehvide turul (vt tabel 22 allpool). Nende andmete kohaselt oli olemas liidu tootjate selge ja kiiresti kasvav huvi madalama hinna, turu 3. segmendi vastu.

                        Tabel 22

                        Liidu uute asendusrehvide turu hinnanguline muutumine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018. aasta prognoos

                                 1. segment + 2. segment (miljonit eurot)

                                 8,7

                                 9,0

                                 9,1

                                 9,0

                                 9,2

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    105

                                    103

                                    106

                                 Määramistasand 3 (miljon eurot)

                                 3,6

                                 4,0

                                 5,0

                                 5,4

                                 5,5

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    111

                                    139

                                    150

                                    153

                                 ETRMA tootjate osakaal 3. segmendis

                                 12,5 %

                                 12,4 %

                                 13,1 %

                                 14,1 %

                                 18,9 %

                                    Allikas: Prometeon Tyre kontsern ja Pirelli (Prometeon Tyre kontsern ja Pirelli suuline esitlus 9. aprillil 2018 (andmete kogumi number: t18.007993)).

                     (805)

                     Eespool esitatud tabeli põhjal peaks 3. segmendi 2018. aasta prognoositud müük suurenema 2014. aasta tasemega võrreldes üle 53 %, samal ajal kui 1. ja 2. segmendi rehvide müügimaht jääb sarnasele tasemele ning suureneb 2014. aasta tasemega võrreldes eeldatavasti vaid 6 % võrra. Seda muutust tuleb vaadelda, võttes arvesse asjaomase riigi 3. segmendi eksportivatest tootjatest tuleneva konkurentsi järsku suurenemist aastatel 2014–2018 ning 3. segmendi vaatlusaluse toote liidu tootjate rahaliselt jätkusuutmatu kasumlikkuse.

                     (806)

                     Komisjon märkis, et see suundumus liidu asendusrehvide turul on mõjutanud ka neid liidu tootjaid, kes oleksid teeninud 1. ja 2. segmendis palju suuremat kasumit, Seda võib mõista üksnes põhjenduses 635 jj esitatud põhjuste valguses, nimelt käiguna, mille eesmärk oli kaitsta kõrgemate segmentide peamist väärtustegurit, mis eristab liidu 1. ja 2. segmendi müüki asjaomasest riigist pärit 1. ja 2. segmendi importmüügist. Osaluse suurendamine vähekasumlikus 3. segmendi müügis, mis omakorda suurendab konkurentsi 3. segmendi müügis, osutab sellele, et vaatlusaluse toote liidu tootjad tundsid uurimisperioodil ja enne seda 1. ja 2. segmendile avalduvat vastupidi toimivast langusmõjust tulenevat survet ja et see surve suureneb isegi pärast uurimisperioodi.

                     (807)

                     CRIA ja CCCMC märkisid, et komisjon väitis, et kvaliteetsete kulunud rehvide protekteerimise võimalused olid vähenenud (ajutise määruse põhjendus 791), kuid ei esitanud andmeid oma väite tõendamiseks.

                     (808)

                     Komisjon arvates ei tähenda asjaolu, et võis ette tulla protekteerijate tehaste ja töökodade sulgemist, tingimata seda, et kvaliteetsete kulunud rehvide protekteerimiseks on vähem võimalusi, sest nõudlus selliste kvaliteetsete rehvide järele vähenes pärast majanduskriisi (põhjendus 789).

                     (809)

                     CRIA ja CCCMC palusid, et komisjon avalikustaks 1. segmendi rehvide müügiandmed ja tegeliku protekteerimismahu, et oleks võimalik hinnata, kui palju protekteerimiskäitiste kättesaadavus tegelikult vähenes, võttes arvesse 1. segmendi vähenevat müüki. Giti kontsern märkis, et komisjon ei esitanud turuosa kohta andmeid segmentide kaupa, mis on vajalik selleks, et kontrollida, kas faktid kinnitavad komisjoni vastupidi toimiva langusmõju teooriat. Kõnealune teooria tugines eeldusele, et odav 3. segmendi import tekitas hinnasurve ja vähendas liidu tootjate turuosa 2. segmendis (ja 1. segmendis). Kui aga segmentide arvestuses esitatud turuosa andmed näitavad, et 1. ja/või 2. segmendi liidu tootjad suutsid oma turuosa tegelikult säilitada (või seda isegi suurendada), lükkaks see selle teooria lõplikult ümber. Giti kontserni jaoks ei ole selge, kas komisjon otsustas turuosa käsitlevat teavet mitte avalikustada või seda teavet lihtsalt ei kogutud. Igal juhul nõudis Giti kontsern, et komisjon avalikustaks (ja vajaduse korral koguks) need andmed, et kontrollida komisjoni vastupidi toimiva langusmõju teooria õigsust. Lisaks taotles Giti kontsern makronäitajate analüüsimist segmendi kaupa.

                     (810)

                     Komisjon selgitas põhjenduses 697,, et asjakohane oli analüüsida liidu tootmisharu majanduslikku olukorda tervikuna. Kõikides segmentides oli maht, tootmine ja import. 3. segment, mille raames toimub suurem osa Hiina impordist, viis kogu tootmisharu langusesse. Hiina subsideeritud hinnad lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu märgatavalt alla kõikides segmentides. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus halvenes. Mõned tehased, mis tootsid erinevaid rehve, tuli sulgeda (125) ja paljud protekteerijad pidid tootmise lõpetama. Komisjon tegi kindlaks, et vähemalt 85 VKEd lõpetasid tootmise, mis vähendas protekteerimissuutlikkust, nagu on selgitatud põhjenduses 791. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

                     (811)

                     CRIA ja CCCMC väitsid, et komisjoni väidet, et „liidu uute rehvide tootjatel [ei ole] muud võimalust kui tugevdada oma kohalolekut ka 3. segmendis“ (põhjendus 791), on raske mõista, sest komisjon ise selgitas, et kõik integreeritud protekteerijad (seega need uute rehvide tootjad, kes tegelevad ka protekteerimisega) kuuluvad 2. segmenti (põhjendus 90). Isikud kordasid sarnast väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist.

                     (812)

                     Komisjon märkis, et teatises oli uute ja protekteeritud rehvide kaubamärgipõhise kaardistuse tulemusena 3. segmenti liigitatud liidu uute rehvide tootjate kaubamärke. Seetõttu lükati väide tagasi.

                     (813)

                     Komisjon märkis, et „komisjonile kättesaadav teave“ näitas, et hinnasuundumus muutus ja et väidetavalt mõjutavad 3. segmendi hinnad nüüd negatiivselt 1. segmenti (põhjendus 795). CRIA ja CCCMC taotlesid selle teabe kättesaadavaks tegemist huvitatud isikutele.

                     (814)

                     Komisjon leidis, et segmentidevaheline seos põhjendab ka segmentide hinnakujundust. Tegelikult osutasid liidu uute rehvide tootjad mitut kaubamärki hõlmava strateegia alusel, et hinnamuutus ühes segmendis tingib kogu portfelli hinnakohanduse, ja üks valimisse kaasatud liidu tootja esitas põhjendatud selgituse. Komisjon kaalus kõiki neid elemente järelduse tegemisel kõiki segmente hõlmava hinnasurve kohta ning avaldas kõik need huvitatud isikutele (126). Seetõttu lükkas komisjon CRIA ja CCCMC taotluse tagasi.

                     (815)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et 1., 2. ja 3. segmendi kasumlikkuse muutumine ei olnud korrelatsioonis segmentidevahelise seosega. Nad juhtisid tähelepanu sellele, et uurimisperioodil oli liidu tootjate 1. segmendi kasumlikkus (17,5 %) suurem kui komisjoni poolt paralleelses dumpinguvastases uurimises esialgu kindlakstehtud sihtkasum (15,6 %) (nimelt kasum, mida võib eeldada subsideeritud impordi puudumise korral), (nagu põhjenduses 770 on selgitatud, kohandati vahepeal kasumlikkuse määra 15,4 %-le). Samamoodi oli liidu 2. segmendi tootjate kasumlikkus uurimisperioodil (15,3 %) põhimõtteliselt sama suur kui sihtkasum. Peale selle, kui liidu 1. ja 2. segmendi tootjate kasumlikkust mõjutas (kaudselt) 3. segmendi odav import, peaks eeldama samasugust kasumlikkuse muutumist nagu liidu 3. segmendi tootjate puhul.

                     (816)

                     Komisjon leidis, et nii see ei ole. Kuigi 3. segmendi kasumlikkus vähenes 2015. aastal 6,1 %-lt 0,6 %-le (nagu on kirjeldatud põhjenduses 785, kohandati kasumlikkuse näitajat pärast avalikustamist 5,9 %-lt 0,5 %-le), suurenes 1. segmendi tootjate kasumlikkus 2014.–2015. aastal tegelikult 17,9 %-lt 21,8 %-le. Kuigi 1. ja 2. segmendi kasumlikkus 2015.–2016. aastal vähenes, 3. segmendi tootjate kasumlikkus siiski neljakordistus 0,5 %-lt 2,7 %ni. Lühidalt öeldes väidavad need pooled, et 3. segmendi kasumlikkuse ning 1. ja 2. segmendi kasumlikkuse muutumise vahel ei ole mingit seost.

                     (817)

                     Lisaks märkis komisjon, et ainus periood, millal kasumlikkuse muutumine oli korrelatsioonis, oli 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel. Kasumlikkuse kerge vähenemine uurimisperioodil võib siiski olla seletatav toorainekulude ootamatu suurenemisega, mis ei olnud veel põhjustanud müügihindade tõusu. Mis puudutab müügihindade muutumist, siis isegi kui oli õige, et teabedokumendis esitatud andmed näitavad müügihindade 9 % (1. segmendis) ja 12 % (2. segmendis) suurust vähenemist vaatlusalusel perioodil, ei saa seda langussuundumust omistada 3. segmendi Hiina impordile järgmistel põhjustel. Esiteks tunnistas komisjon teabedokumendi teistes osades – kuid mida ta oma vastupidi toimiva langusmõju teooria väljatöötamisel nähtavasti eiras –, et tootmiskulud vähenesid uurimisperioodil (toorainehindade languse tõttu). 1. segmendis vähenesid tootmiskulud 9 %, mis on täpselt sama suur langus, nagu täheldati müügihindade puhul. Samamoodi vähenesid 2. segmendi tootmiskulud 9 %. Teisisõnu väitsid need huvitatud isikud, et komisjoni täheldatud hinnalangus on seletatav täielikult (1. segmendi puhul) ja 75 % ulatuses (2. segmendi puhul) tootmiskulude vähenemisega. Nad väidavad, et see ilmneb ka asjaolust, et kui tootmiskulud lõpuks 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenesid, tõusid ka hinnad. Teiseks toimus liidu turul üleminek väiksematele rehvidele. Väiksemate rehvide tükihind on väiksem kui suurtel rehvidel ja see seletab osaliselt müügihindade langust vaatlusalusel perioodil. Kõnealused huvitatud isikud väidavad, et komisjon ei võtnud seda muutust arvesse.

                     (818)

                     Komisjon leidis, et eri segmentide kasumlikkuse muutumise korrelatsiooni puudumine võib olla seletatav ostuotsuste tegemise viisiga. Arvestades toote laadi ja valikuid, mis kasutajal olenevalt olukorrast on, esineb ajaline viivitus. On tõsi, et kasutaja valikute hulk sõltub sellest, kas tal on rehv, ja kui on, siis sellest, kas tema rehvi saab veel protekteerida või mitte, ning olemasolevate võimaluste suhtelisest hinnast jne. Näiteks, kui kasutajal on vaja osta rehv, siis tõenäoliselt teeb ta otsuse kogu tootevaliku põhjal. Kui aga kasutajal on juba olemas protekteeritav rehv, konkureerib rehvi protekteerimise hind ilmselt 3. segmendi uue rehvi hinnaga ilma rehvipõhimiku müügist saadava netotuluta.

                     (819)

                     Lisaks sellele ei toetanud komisjoni kogutud teave vaatlusalusel perioodil liidu turul müüdud eri suuruses rehvide kohta väidet, et hinnad ja kulud olid väiksemad, kuna väiksemate rehvide esindatus turul oli suhteliselt suurem (127). Andmed näitasid tõepoolest, et tootevalik turul oli stabiilne ja koondus peamiste mõõtmete ümber. Lisaks ei leidunud Eurostati Hiina importi käsitlevates andmetes sellist toote keskmise suuruse vähenemist, mis näitab, et Hiinast imporditud rehvide osakaal hoopis suurenes 2014. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %. Komisjon käsitas seevastu liidu tootmisharus kulude vähendamiseks tehtud üldisi struktuurimuudatusi kui eri segmentidele avalduvat järelmõju tagajärge.

                     (820)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et import muudest riikidest oli märkimisväärne (hõlmates 11,9 % suuruse turuosa; mis on 2014. aastaga võrreldes üle 1 % suurem) ja see toimus järjest langevate hindadega (vaatlusalusel perioodil langes keskmine impordihind 17 %). Nende hinnakujundus näitas ka seda, et import oli suunatud turu 1. ja/või 2. segmendile. Import Türgist, Taist, Jaapanist, Lõuna-Koreast ja muudest riikidest (välja arvatud Venemaa) on liidu tootjate hindu 1. segmendis pidevalt 10 %–25 % alla löönud. Giti kontsern väitis, et 1. ja 2. segmendi hinnalanguse võis põhjustada 1. ja 2. segmendi rehvide importimine muudest riikidest, mitte Hiina 3. segmendi rehvidest tulenev hinnasurve. Selline olukord kummutaks komisjoni teooria taas täielikult. Igal juhul märkis kõnealune pool, et muudest riikidest pärit 1. ja 2. segmendi rehvide impordi mahtude (ja impordihindade) uurimise puudumisel on võimatu kindlaks teha, kas komisjoni teooria on faktiliselt õige.

                     (821)

                     Selle väite kohta leidis komisjon, et Giti kontserni koostatud analüüs on puudulik, kuna selles leiti, et kogu import müüdi otse liidus asuvatele esimestele sõltumatutele klientidele. Selles teoorias ei võeta arvesse, et keskmisi hindu võib mõjutada asjaolu, et osa sellest impordist müüakse huvitatud seotud pooltele. Peale selle ei kajastatud impordistatistikas keskmist hinda segmendi kohta, nii et komisjon ei saanud uurida impordihindu segmentide kaupa, nagu Giti kontsern nõudis. Seetõttu ei saa ettepandud analüüsi teha andmetega, mis komisjonil on õnnestunud seni uurimise käigus koguda või mis saadi huvitatud isikutelt, ning see ettepanek lükati seetõttu tagasi.

                     (822)

                     Seepärast lükkas komisjon huvitatud isikute väited tagasi ja kinnitas oma esialgsed järeldused.

               4.4.   Järeldus kahju kohta

                     (823)

                     Kokkuvõttes viitavad kahjunäitajad sellele, et liidu tootmisharu tervikuna on olnud suure surve all. Uurimisperioodi jooksul toimus langevatest müügihindadest hoolimata tootmisvõimsuse, investeeringute ja tööhõive vähenemine ning turuosa oluline kahanemine. Turuosa omandas segmenteerimisest olenemata vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu arvelt, tuues kaasa üle 4 200 töökoha kaotuse. Ehkki kasumlikkus oli kogu tootmisharus endiselt ligikaudu 14 %, vähenes see alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini 1,7 protsendipunkti ning alates 2015. aastast kuni uurimisperioodini 3,2 protsendipunkti. Peale selle on langemas ka kogu liidu tootmisharu suhteline suundumus kasumlikkuse poole.

                     (824)

                     Samuti tehti kindlaks, et Hiina import lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, ning selline olukord avaldas omakorda otsesest ja märkimisväärset mõjul liidu tootmisharu halvenevatele tulemustele ja vähenevale tootmisvõimsusele, tootmismahule, tööhõivele ja muude kahjunäitajatele. Negatiivset arengut oli kõige rohkem tunda 3. segmendis, kus mitu VKEdest protekteerijat lahkusid turult ega suutnud saada kasu sektori majanduse elavnemisest, ning see kajastus lõppkokkuvõttes madala hinnaga impordis. Tuletatakse meelde, et peamiselt 3. segmendis tegutsevad äriühingud annavad ligikaudu 20 % liidu kogutoodangust. Kahjumites 3. segment ei ole jätkusuutlik ning need kahjumid seavad ohtu kogu liidu protekteerimissektori püsimajäämise.

                     (825)

                     Peale selle mõjutas hinnasurve negatiivselt ka kõrgemate segmentide hindasid. 3. segmendi rehvide kasvav hinnasurve, mis tulenes madala hinnaga impordist, mis oli peamiselt seotud 3. segmendi rehvidega, on tekitanud sarnase arengu 2. segmendis, kus müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 12 %, ning isegi 1. segmendi rehvide hindu tuli konkurentsivõime säilitamiseks 9 % alandada.

                     (826)

                     Arvestades hindade omavahelist seost segmentide vahel, kandis ka kõige paremate tulemustega 1. segment kahju kasvava hinnalanguse surve tõttu kõigis kolmes segmendis, nagu on selgitatud eelmises peatükis. See tõi kaasa tootmisharu kurnatuse, väärtuse kahanemise kogu tarneahelas kõigis kolmes segmendis ja liidu turul pakutavate rehvide kvaliteedi vähenemise. Peale selle avaldab pingeline hinnakonkurents kõigis kolmes segmendis negatiivset mõju tootmisvõimsuse rakendamisele ning toob kaasa laovarude suurenemise tootmisharus koos rahavoo ja investeeringute kahanemisega. Lisaks mõjutab protekteerimisvaldkonna kahjum liidus ka 1. ja 2. segmendis tegutsevate äriühingute võimalikku kasumlikkust.

                     (827)

                     Lisaks väitsid kaebuse esitajad, et on risk kahju edasiseks süvenemiseks. Nende arvates on teistel impordi- ja eksporditurgudel kehtestatud mitmeid meetmeid, mis võivad kaubavahetuses häireid põhjustada. Peale selle on liidu tootjad on oma eksporditurgudel väidetavalt ohus, sest mõned riigid, nagu Türgi, on algatanud kaitsemeetmete uurimise. Risk olukorra halvenemiseks võib olla seotud ka väga suure ülemäärase tootmisvõimsusega HRVs, kus kasutamata tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 40 % Hiina praegusest ekspordist. Veel kartsid kaebuse esitajad struktuurset mõju ELi rehviturule, sest lisakulusid kvaliteetsete rehvide ostmiseks oleks aina keerulisem põhjendada, kui kvaliteetse rehvi mitmekordse protekteerimise võimalus kaoks koos protekteerimissektoriga. Lisaks prognoosivad nad HRVst pärit rehvide pidevat täiustumist. Kui HRVst pärit kvaliteetsematel rehvidel lubataks subsideeritud hinnaga konkureerida liidu rehvidega, vähendaks see liidu rehvitööstuse marginaale ning seega selle investeerimis- ja innovatsioonisuutlikkust. See omakorda sunniks liidu tootmisharu tuginema kehvema kvaliteediga rehvidele, mis nõuavad piiratud investeeringuid teadus- ja arendustegevusele, mõjutades omakorda nende protekteeritavust.

                     (828)

                     Giti kontsern märkis, et protekteerijate majandustulemuste paranemine võib pigem olla seotud tooraine kallinemise kui ajutiste meetmete kehtestamisega. Komisjon arvates puuduvad tõendid selle kohta, et toorainekulude kasv ja tellimuste arvu suurenemine (põhineb protekteerijate esitatud teabel) on omavahel seotud. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (829)

                     Mis puudutab liidu tootmisharu kasumlikkust, kinnitas komisjon China National Tire kontserni kriitilisi märkusi, et 3. segment kandis uurimisperioodil kahjumit (– 0,7 %), samal ajal kui 1. ja 2. segmendi kasumlikkus oli kahekordne. Komisjon ei olnud aga nõus järeldusega, et see näitaja, mis osutab kasumlikkuse erinevusele olenevalt segmendist, võiks ümber lükata järelduse liidu tootmisharule kui tervikule olulise kahju tekitamise kohta.

                     (830)

                     Kõik asjaomased näitajad osutavad, et liidu tootmisharu kannatas 3. segmendis olulist kahju. Lisaks negatiivsele kasumimarginaalile vähenes märkimisväärselt ka tööhõive, eelkõige protekteerimise valdkonnas. 31 % suurune hindade allalöömine on märkimisväärne 3. segmendis, kus ka Hiinast tuleneva konkurentsi mahu mõju oli kõige tuntavam. Nagu on näha tabelist 18, nihkub liidu tootjate uute rehvide müük märgatavalt ja pidevalt (aasta-aastalt) 3. segmendi suunas. 2016. aastal oli tabelis 18 esitatud liidu müük 3. segmendis 5 miljonit rehvi. Selline suundumus jätkus 2017. aastal. 2018. aasta prognoos näitab, et see müügi ülekandumine 3. segmenti suureneb veelgi, näidates seega selgelt hinnasurvet, mille alla liidu tootjad 1. ja 2. segmendis on sattunud.

                     (831)

                     Sellega seoses jäi komisjon arvamusele, et nagu on öeldud punktis 4.3, on segmentide vahel tugev seos, mis tekitab vastupidi toimiva langusmõju. Vastupidi paljude huvitatud isikute märkustele on liidu tootjate seisukohast olemas ainult üks rehviturg ja nad jaotavad selle kolme segmenti peamiselt turustamisstrateegia ja kvaliteedierinevuste pärast. See tähendab, et liidu tootjad võtavad arvesse kõigis kolmes segmendis toimuvaid muutusi. Seega, nagu on öeldud põhjenduses 798 jj, avaldavad 3. segmendi hinna- ja mahusurve otsest mõju ka ülejäänud kahele segmendile. Lisaks valisid rehvide kasutajad rehve kõigist kolmest segmendist. Nad tasakaalustavad oma valmisolekut maksta kõrgemat hinda rehvide oodatava kasutusea ja kaasnevate kuludega. Sellest tulenevalt kinnitab tootjate ja tarbijate käitumine, et segmentide vahel on tugev seos. Sellest järeldub, et täheldatud üleminek 3. segmendi rehvidele avaldab jätkuvat survet ka kahele ülejäänud segmendile. Sellega seoses märkis komisjon veel, et subsideeritud import puudutab peamiselt 3. segmenti. Arvestades segmendite omavahelist seost ja 3. segmendi üha kasvavat tähtsust, leidis komisjon, et negatiivsed suundumused, mida kogu liidu tootmisharu puhul juba täheldati, lähitulevikus vaid jätkuvad.

                     (832)

                     Kahju edasise süvenemise ohule osutavad ka Hiina keemia- ja naftakeemiatööstuse arengu 13. viisaastaku plaani eesmärgid – tehnoloogiline uuendamine, struktuuriline kohandamine ja keskkonnahoidlik areng. Kõnealust plaani kohaldatakse rehvitööstuse suhtes ja komisjon on kindlaks teinud suurel arvul subsiidiume. Nende põhjal on Hiina eksportivatel tootjatel struktuuriline eelis, et väärtusahelas ülespoole liikuda, kasutades jätkuvat juurdepääsu odavale rahastamisele. Kui HRVst pärit kvaliteetsemad rehvid konkureeriksid subsideeritud hindu kasutades üha enam liidu rehvidega, vähendaks see liidu rehvitööstuse marginaale ning seega selle investeerimis- ja uuendamissuutlikkust. See omakorda sunniks liidu tootmisharu tuginema kehvema kvaliteediga rehvidele, mis nõuavad piiratud investeeringuid teadus- ja arendustegevusele, mõjutades omakorda nende protekteeritavust ja tekitades seega kahju kõigile kolmele segmendile.

                     (833)

                     Võttes arvesse 3. segmendi kahjustatud olukorda ning praegu 2. ja 1. segmendis tuntavat vastupidi toimivat langusmõju, jäi komisjon oma järelduse juurde, et tootmisharu tervikuna kannatas olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

                     (834)

                     Seega jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharu tervikuna on olnud suure surve all. Vaatlusaluse perioodi jooksul toimus jätkuvalt langevatest müügihindadest hoolimata tootmisvõimsuse, investeeringute ja tööhõive vähenemine ning turuosa oluline kahanemine. Hiina import kärpis märkimisväärselt liidu tootmisharu hindu. Ka liidu tootmisharu kui terviku kasumlikkus vähenes ja vaatlusaluse perioodi lõpu poole isegi kiiremini. Lisaks suurenes igat liiki rehvide laovaru, eelkõige uurimisperioodil, mis mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu finantsolukorda. Paljud VKEdest protekteerijad lõpetasid tootmise ega saanud kasu majanduse elavnemisest. Komisjon pidas oluliseks ka AIRP, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerki (vastavalt Itaalia ja Saksamaa protekteerijate ühendused) või Banden Plan Europa B.V. (liidu protekteerija) või Vipal Europe'i (turvisetarnija) seisukohti, mille kohaselt on ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine juba andnud sektorile positiivse tõuke. Eelkõige on mitme liidu liikmesriigi protekteerijate tellimuste hulk alates 2018. aasta maist suurenenud ja nad usuvad, et see optimistlik väljavaade peaks püsima, kui ajutised dumpinguvastased meetmed muudetakse lõplikeks.

               5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

                     (835)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 6 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

                     (836)

                     Komisjon jälgis, et subsideeritud impordile ei omistataks muud võimalikku kahju, mis on põhjustatud muudest teguritest kui asjaomasest riigist tulevast subsideeritud impordist. Need tegurid on: import kolmandatest riikides, liidu tootjate ekspordimüügi tulemused ning kulude areng.

               5.1.   Subsideeritud impordi mõju

                     (837)

                     HRVst pärit subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla; hinna allalöömismarginaal oli 21 %, mille tõttu vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus (vastavalt 72,4 %-lt 67,1 %-ni ning 15,4 %-lt 2014. aastal 13,7 %-ni vaatlusalusel perioodil). Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi, samal ajal kui HRVst pärit impordi maht suurenes 32 % ning seega hõivas suurema osa liidu tarbimise kasvust.

                     (838)

                     Kokkuvõttes asendus vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kaotatud turuosa (– 5,3 protsendipunkti) Hiina impordiga (+ 4,2 protsendipunkti).

                     (839)

                     Kahjunäitajate analüüs põhjendustes 686–784 näitab, et liidu tootmisharu majanduslik olukord ja eelkõige finantsseisund on halvenenud ning see langeb kokku HRVst pärit subsideeritud impordi suure mahu saabumisega. Sellise impordi hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad ning on avaldanud märkimisväärset survet liidu turul toimuvale hindade langusele. Peamised tegurid, millega käesoleval juhtumil arvestada tuleb, ongi impordi järsk suurenemine ja märkimisväärne hindade allalöömine.

                     (840)

                     Hiina eksportijatel õnnestus suurendada märkimisväärselt oma turuosa liidu tootmisharu arvelt. Uurimisperioodil koondus suurem osa subsideeritud Hiina impordi kogumahust 3. segmenti, sundides mitut liidu tootjat selles segmendis, eelkõige VKEdest protekteerijaid, turult lahkuma. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et selline subsideeritud hinnaga suur maht on mõjutanud hinnakujundust. Varem kujundas hinda 1. segment, st et 2. segmendi hinnad kujunesid sõltuvalt 1. segmendi hindadest ning 3. segmendi hinnad sõltuvalt 2. segmendi hindadest. Nüüd oli see vastupidi – 2. segmendi hinnad kujunesid 3. segmendi hindade alusel ja 1. segmendi hinnad 2. segmendi hindade alusel. See tõi kaasa müügihinna languse kõigis segmentides. Komisjon järeldas seega, et HRVst pärit subsideeritud impordi järsul kasvul oli liidu tootmisharu kannatatud olulise kahju puhul määrav roll.

                     (841)

                     Mitu huvitatud isikud väitis, et komisjon ei tõendanud, kuidas Hiina rehvide impordi maht ja hinnatase on liidu tootmisharu kas eraldi või koos oluliselt mõjutanud. Nad väitsid, et kuigi Hiina eksportijatelt pärit import liitu suurenes vaatlusalusel perioodil 1 124 101 tüki võrra, suurenes liidus ka tarbimine 1 341 615 tüki võrra. Seega ei saanud Hiina konkureerivate hindadega import iseenesest liidu tootmisharu müüki turul kahjustada. Lisaks sellele ei tähenda asjaolu, et mõned liidu tootjad pidid ühest turusegmendist lahkuma ja et hinnakujundus liidu turul muutus, tingimata seda, et Hiina import on vastutav liidu tootmisharule olulise kahju tekitamise eest. Asjaolu, et Hiina eksportijate hinnad olid madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja et liidu tootjad ei suutnud suurenenud tarbimist katta ning et nad pidid oma hindu alandama, et need oleksid konkurentsivõimelisemad, ei ole piisav tõendamaks, et Hiina import on liidu tootmisharu kantud kahju eest vastutav.

                     (842)

                     Komisjon kordas, et Hiina subsideeritud hinnad lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu märgatavalt alla kõikides segmentides. Need olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt märkimisväärselt madalamad. Lisaks ei ole toorainehindade muutusega selgitatav asjaolu, et impordihinnad püsisid aastatel 2014 ja 2015 stabiilsena, langesid 2016. aastal ja püsisid uurimisperioodil samal madalal tasemel (vt põhjendus 650). Toorainehinnad langesid vaatlusaluse perioodi alguses, kuid tõusid uurimisperioodil. Sellest hoolimata ei tõstnud Hiina eksportivad tootjad oma hindu. See näitas, et nad soovivad oma turuosa liidu tootmisharu kahjuks veelgi suurendada ja see neil ka õnnestus.

                     (843)

                     Üks eksportiv tootja väitis, et Hiina impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ei ole põhjuslikku seost, sest Hiina eksport toimub peamiselt 3. turusegmendis, samal ajal kui enamik liidu tootjaid valmistab 1. ja 2. segmendi tooteid. See väide on faktiliselt väär. 1. ja 2. segmendi tooted moodustavad umbes 32 % Hiinast pärit koguimpordist. Pealegi, nagu on selgitatud punktis 4.3 uute ja protekteeritud rehvide ning eri segmentide omavaheliste seoste kohta, on eri segmentide vahel tihe seos ning koos moodustavad need ühe toote. Odavate Hiina 3. segmendi rehvide hinna- ja mahusurve mõjutab ka teiste segmentide hindasid ja mõjutab seega kogu liidu tööstusharu. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (844)

                     Samad eksportivad tootjad väitsid veel, et kahjuanalüüs ja seega ka põhjusliku seose analüüs tuleks teha, võttes arvesse, et 3. segmendi rehvid olid odavamad, sest nende kasutusiga on märkimisväärselt lühem kui 1. ja 2. segmendi rehvide kasutusiga. Turuosa tuleks hinnata, võrreldes turuosa selle väärtuse, mitte koguse aspektist. Kui seda arvesse võtta, on liidu tootmisharu turuosa vähenemine ja Hiina eksportivate tootjate turuosa suurenemine palju vähem märgatav.

                     (845)

                     Komisjon tunnistas, et rehvide kasutusiga on analüüsi oluline aspekt, mis näitab segmentidevahelist seost. Ta ei olnud aga nõus, et see aspekt kaotab kindlakstehtud põhjusliku seose. Isegi kui Hiina rehvide turuosa liidus on väärtuse poolest „lühema kasutusea“ tõttu väiksem kui „tükiarvestuses“, ei muuda see tõsiasja, et põhjus, miks liidu tootmisharu on surve alla sattunud ja olulist kahju kandnud, on just nimelt tarbijate üha suurenev huvi osta Hiina „odava hinna ja väikese läbisõiduga“ rehve. Seega leiab komisjon, et Hiinast pärit impordi turuosa suurenemine, kas väärtuse või mahu põhjal, kinnitab järeldust põhjusliku seose kohta.

                     (846)

                     Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast pärit impordi hinna languse põhjustas väiksemate rehvide kasvavast nõudlusest tingitud tootevaliku muutus. Selle väite kinnituseks ei esitatud ühtki tõendit. Igal juhul, isegi kui suurus oleks mõjutanud keskmiste hindade arengut, lõi Hiina import liidu tootmisharu hindu alla ka samade suuruste puhul, sest võrdlus tehakse alati tooteliigi kaupa. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (847)

                     Muud tegurid, mida uuriti põhjuslikkuse analüüsil kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 7, olid: import teistest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused ja liidu tootmisharu kulude areng.

               5.2.   Import kolmandatest riikidest

                     (848)

                     Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 23

                        Import kolmandatest riikidest

                                 Riik

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                    Türgi

                                 Türgist pärit impordi maht

                                 712 497

                                 710 504

                                 856 110

                                 884 241

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    120

                                    124

                                 Türgist pärit impordi ühikuhinnad

                                 212

                                 216

                                 194

                                 185

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    91

                                    87

                                 Turuosa

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 4,0 %

                                 4,1 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 12,6 %

                                 11,4 %

                                 12,1 %

                                 12,3 %

                                    Lõuna-Korea

                                 Lõuna-Koreast pärit impordi maht

                                 431 676

                                 463 643

                                 477 185

                                 381 167

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    111

                                    88

                                 Koreast pärit impordi ühikuhinnad

                                 219

                                 191

                                 181

                                 186

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    87

                                    83

                                    85

                                 Turuosa

                                 2,1 %

                                 2,2 %

                                 2,2 %

                                 1,8 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 7,6 %

                                 7,4 %

                                 6,8 %

                                 5,3 %

                                    Jaapan

                                 Jaapanist pärit impordi maht

                                 386 128

                                 418 802

                                 398 427

                                 390 859

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    108,5

                                    103,2

                                    101,2

                                 Jaapanist pärit impordi ühikuhinnad

                                 293

                                 227

                                 218

                                 221

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    77,6

                                    74,4

                                    75,4

                                 Turuosa

                                 1,9 %

                                 2,0 %

                                 1,9 %

                                 1,8 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 6,8 %

                                 6,7 %

                                 5,6 %

                                 5,5 %

                                    Venemaa

                                 Venemaalt pärit impordi maht

                                 181 031

                                 237 582

                                 270 515

                                 279 798

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    131,2

                                    149,4

                                    154,6

                                 Venemaalt pärit impordi ühikuhinnad

                                 145

                                 131

                                 130

                                 130

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    90,7

                                    89,6

                                    89,5

                                 Turuosa

                                 0,9 %

                                 1,1 %

                                 1,3 %

                                 1,3 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,8 %

                                 3,9 %

                                    Tai

                                 Taist pärit impordi maht

                                 142 735

                                 177 209

                                 174 994

                                 167 509

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    124,2

                                    122,6

                                    117,4

                                 Taist pärit impordi ühikuhinnad

                                 310

                                 226

                                 233

                                 241

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    72,9

                                    75,3

                                    77,7

                                 Turuosa

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,8 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 2,5 %

                                 2,8 %

                                 2,5 %

                                 2,3 %

                                    Muud kolmandad riigid

                                 Kõigist muudest riikidest pärit impordi maht

                                 338 457

                                 376 075

                                 469 425

                                 464 224

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    111

                                    139

                                    137

                                 Kõigist muudest riikidest pärit impordi ühikuhinnad

                                 202

                                 195

                                 200

                                 192

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    99

                                    95

                                 Turuosa

                                 1,7 %

                                 1,8 %

                                 2,2 %

                                 2,1 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 6,0 %

                                 6,0 %

                                 6,6 %

                                 6,5 %

                                    Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV

                                 Kõigist muudest riikidest pärit impordi maht

                                 2 192 524

                                 2 383 815

                                 2 646 656

                                 2 567 798

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    121

                                    117

                                 Kõigist muudest riikidest pärit impordi ühikuhinnad

                                 227

                                 202

                                 192

                                 189

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    85

                                    83

                                 Turuosa

                                 10,8 %

                                 11,5 %

                                 12,3 %

                                 11,9 %

                                 Osa liidu impordi kogumahus

                                 38,7 %

                                 38,3 %

                                 37,5 %

                                 35,8 %

                                    Allikas: Eurostat

                     (849)

                     Kolmandatest riikides pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil veidi ehk 10,8 %-lt 11,9 %-ni. Muude kolmandate riikide koguimpordist olid üksnes Venemaa impordi keskmised hinnad Hiina impordihindadega sarnased. Vaatlusaluse toote impordi keskmised hinnad olid selgelt kõrgemad kui Hiina impordi keskmised hinnad. Vaatlusaluse toote Venemaalt pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 0,9 %-lt 1,3 %-le. Samas ei nõrgendanud Venemaa impordi piiratud kogused põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kannatatud kahju vahel.

                     (850)

                     Seepärast järeldas komisjon esialgu, et isegi kui muudest kolmandatest riikidest pärit import võis avaldada teatavat piiratud mõju liidu tootmisharu olukorrale, oli peamine kahju põhjustaja HRVst pärit subsideeritud import.

                     (851)

                     Mitu huvitatud isikut väitis, et komisjon peaks esitama lisaanalüüsi mõju kohta, mida avaldab Venemaalt pärit import, mille hinnatase on sama mis Hiina impordil.

                     (852)

                     Komisjon leidis, et imporditud mahud erinevad märkimisväärselt. Kui Hiinast pärit import suurenes 3,5 miljonilt rehvilt 2014. aastal 4,6 miljoni rehvini (nimelt 1 100 000 ühiku võrra) uurimisperioodil, suurenes Venemaalt pärit import samal perioodil 0,2 miljonilt rehvilt 0,3 miljoni rehvile (nimelt kõigest 100 000 ühiku võrra). Arvestades Venemaalt pärit sarnase hinnaga väikesi koguseid (ainult 6 % HRVst pärit impordi kogumahust ja nende turuosa liidu turul on kõigest 1,3 %), ei nõrgenda see import põhjuslikku seost Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

                     (853)

                     Teised huvitatud isikud väitsid, et muudest riikides, nagu Jaapanist, Koreast ja Türgist pärit impordi mahud olid märkimisväärsed ja hind oli madalam kui liidu tootmisharu hind. Väidetavalt kõrvaldasid need oma hinna ja koguse tõttu põhjusliku seose Hiina impordi ja liidu tootmisharu kannatatud kahju vahel.

                     (854)

                     Komisjon täheldas, et Jaapanist, Lõuna-Koreast ja Türgist pärit impordi hinnad olid Hiinast pärit impordi hindadest tublisti kõrgemad. Pealegi on enamasti tegemist siirdehindadega seotud importijate jaoks. Seetõttu ei saa neid impordihindu kasutada liidu tootmisharu hindadega võrdlemise alusena. Kõigele lisaks müüdi Jaapani, Lõuna-Korea ja Türgi rehve hinnaga, mis vastab nende vastavale segmendile liidu turul. Seega ei oleks kõnealune import tohtinud liidu tootmisharu kahjustada. Mis puudutab koguseid, püsisid nende turuosad stabiilsena (maht vähenes Lõuna-Korea puhul 50 000 tüki võrra, jäi stabiilseks Jaapani puhul ja suurenes Türgi puhul 170 000 tüki võrra) ning need esindasid ligikaudu poolt HRVst pärit impordi mahust. Seepärast lükati see väide tagasi.

               5.2.1.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

                     (855)

                     Liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 24

                        Liidu tootmisharu eksporditulemus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Uurimisperiood

                                 Ekspordimaht (tükkides)

                                 6 079 036

                                 5 920 561

                                 5 893 729

                                 5 920 981

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    97,4

                                    97,0

                                    97,4

                                 Keskmine hind (eurot/tükk)

                                 188

                                 179

                                 169

                                 168

                                    Indeks 2014 = 100

                                    100

                                    95,3

                                    89,9

                                    89,8

                                    Allikas: Eurostat Comext

                     (856)

                     Eurostati andmetel vähenes ekspordimaht vaatlusalusel perioodil 2,6 %. Keskmisi ekspordihindasid mõjutavad väärtuse ülekanded seotud äriühingutele. Puuduvad tõendid, et liidu eksporditegevus võis vähendada põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahel.

                     (857)

                     Teatavad huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjad kannatasid kahju, sest nad eksportisid kahjumiga kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis mõjutas nende investeeringutasuvust ja investeerimisvõimet. Nagu on märgitud põhjenduses 862, mõjutavad keskmisi ekspordihindasid väärtuse ülekanded seotud äriühingutele. Lisaks arvutati põhjenduses 754 esitatud tootmiskulud valimisse kaasatud liidu tootjate müügi puhul sõltumatutele klientidele. See ei võimalda teha nende kahe andmekogumi võrdlemise alusel põhjendatud järeldusi. Pealegi näitasid mikronäitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate eksport leiti olevat kasumlik. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (858)

                     Komisjon kordas, et vaatlusalusel perioodil olid kogused stabiilsed. Peale selle on nende hindade puhul tegemist seotud poolte vaheliste siirdehindadega, mistõttu ei saa teha järeldusi asjaolust, et need hinnad olid vaatlusalusel perioodil langemas. Seepärast lükati need väited tagasi. Seega kinnitab komisjon, et puuduvad tõendid, et liidu tööstusharu eksporditegevus võiks nõrgendada põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja tuvastatud kahju vahel.

               5.3.   Kulude areng

                     (859)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 755, vähenesid liidu tootmisharu kogukulud 12 eurot rehvi kohta vaatlusalusel perioodil tingituna peamiste toorainete (looduslik ja sünteetiline kautšuk) muutustest. Samas vähenes liidu tootmisharu keskmine müügihind 19 euro võrra rehvi kohta tingituna Hiina subsideeritud impordi hinnasurvest.

                     (860)

                     Seega võib teha järelduse, et kulude muutus ei saanud olla liidu tootmisharu kahju põhjuseks.

                     (861)

                     Giti kontsern väitis, et uued rehvid on muutunud odavamaks, sest kulud vähenesid, kuid protekteerijad ei saanud sellest vähenemisest kasu, sest toorainete osakaal nende tootmiskuludes on uute rehvidega võrreldes märkimisväärselt väiksem. See selgitab protekteerimistööstuse poolt 3. segmendis kantud kahju, mille peamine põhjus on toorainehindade muutumine, sest need on alates 2012. aastast pidevalt langenud ja hakkasid taastuma alles 2017. aastal.

                     (862)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 650, ei järginud Hiina impordihinnad toorainehindade muutust, samal ajal kui liidu tootmisharu tootmiskulud kajastasid seda muutust (128). Kahju tekkis seetõttu, et Hiina import kärpis märkimisväärselt liidu tootmisharu hindu vaatlusalusel perioodil. Seepärast lükati see väide tagasi.

               5.4.   Muud teadaolevad tegurid

                     (863)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli väitsid, et komisjon ei võtnud arvesse, et kaks peamist tootjat on teinud oma protekteerimisärisse suuri investeeringuid. Väidetavalt võib see selgitada seda, miks teised liidu tootjad pidid 3. turusegmendist lahkuma. Nende poolte väitel sundis majanduskriis kaht peamist tootjat (Goodyear ja Continental) investeerima oma protekteerimisärisse ja nad avasid oma protekteerimistehased. Kättesaadava teabe kohaselt võrdub kummagi tehase tootmisvõimsus kümne väikese protekteerija aastatoodanguga. China National Tire kontsern on veendunud, et nende investeeringutega on tekitatud iseendale kahju. Need investeeringud tekitasid väidetavalt tootmise ülevõimsust ja suurendasid kunstlikult ühikukulusid ning põhjustasid selle tagajärjel kasumi vähenemise. Investeeringute mõju kogu liidu tootmisharule on väidetavalt piisav, et nõrgendada võimalikku põhjuslikku seost Hiina subsideeritud impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel, seda nii üksi kui ka koos muude teadaolevate teguritega.

                     (864)

                     ETRMA esitatud teabe kohaselt kuumvormimisega protekteerimise kasutamine (kasutavad ainult suured tootjad) vaatlusalusel perioodil tegelikult vähenes (toodang vähenes 2,3 miljonilt 2014. aastal 2,1 miljonini uurimisperioodil). Need arvud ei toetanud seega väidet, et kahe peamise tootja investeeringud tekitasid liigse tootmisvõimsuse. Seepärast lükati väide iseendale kahju tekitamise kohta tagasi.

                     (865)

                     Teatavad huvitatud isikud väitsid, et kasvav nõudlus väiksemate rehvide järele mõjutas tõenäoliselt tootevalikut eri aastatel sel viisil, et uurimisperioodi lõpuks müüdi proportsionaalselt rohkem väikese suurusega rehve. Sõidukitele kehtestatud linnasisesed kaalu- ja suurusepiirangud ning e-kaubanduse kasv (mis nõuab koormate väiksemateks kogusteks jagamist, mis omakorda nõuab rohkem kergveokeid ja väikesi kaubikuid), on kaasa toonud väiksemate rehvide suurema nõudluse. See tähelepanek ei käinud ainult liidu tootjate müügi kohta. Hiina import kattis ka suuremat nõudlust väiksemate rehvide järele ja seetõttu selgitas see (osaliselt) Hiina impordi müügihindade vähenemist.

                     (866)

                     Mis puudutab väidet tootevaliku muutumise kohta, siis ei toeta komisjoni kogutud teave vaatlusalusel perioodil liidu turul müüdud suuruste kohta väidet, et hinnad ja kulud olid väiksemad, kuna väiksemate rehvide esindatus turul oli suhteliselt suurem (129). Uurimisperioodi käsitlevad andmed näitavad tõepoolest, et tootevalik turul on stabiilne ja koondub peamiste mõõtmete ümber. Lisaks ei leidunud Eurostati Hiina importi käsitlevates andmetes sellist toote keskmise suuruse vähenemist, mis näitab, et Hiinast imporditud rehvide osakaal hoopis suurenes 2014. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % (130). Komisjon märkis seevastu, et tootmisharu oli teinud kulude vähendamiseks üldisi struktuurilisi kohandusi, arvestades eri segmentidele avalduvat järelmõju. Seepärast lükati see väide tagasi.

               5.5.   Järeldus põhjusliku seose kohta

                     (867)

                     Põhjuslik seos tehti kindlaks liidu tootjate poolt kantud kahju ja vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud impordi vahel.

                     (868)

                     Asjaomase riigi suureneva subsideeritud impordi märkimisväärne hinna- ja mahusurve liidu tootmisharule vaatlusalusel perioodil ei lasknud liidu tootmisharul liidu turu kriisijärgsest kasvust osa saada. Kõige karmim konkurents esineb tõepoolest 3. segmendis, kus leiab aset enamik Hiina impordist, mõjutades ka kõrgemaid segmente, nagu on selgitatud põhjendustes 825–826. Eespool toodud kahjunäitajate analüüsist nähtub, et liidu tootmisharu üldist majanduslikku olukorda on mõjutanud Hiinast pärit subsideerimisest tingitud madalate hindadega impordi suurenemine, mis lööb liidu hinnad olulisel määral alla. Hiina eksportijatel õnnestus omandada märkimisväärne turuosa liidu tootmisharu arvelt, mis tõi kaasa tööhõive vähenemise ja tootmisvõimsuse kahanemise liidu tootmisharus. Liidu tootmisharu kaotas ajavahemikus 2014. aastast kuni uurimisperioodini oma turuosast 5,2 protsendipunkti ning tema müügimaht jäi samale tasemele, samal ajal kui tarbimine liidu turul suurenes. Peale selle on kogu liidu tootmisharus kasumlikkus vähenemas, kusjuures eelkõige kantakse kahju seoses 3. segmendi rehvidega.

                     (869)

                     Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Ei leitud, et teised kindlakstehtud tegurid, nagu import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate ekspordimüügi tulemused ning liidu tootmisharu turuosa, hindade ja kasumlikkusega seotud negatiivsetest arengutest tulenev hinnakasv, oleksid nõrgestanud põhjuslikku seost. Isegi nende tegurite kombineeritud mõju analüüsimise järel jäi komisjon samale seisukohale: ilma subsideeritud impordita ei oleks kahjulik mõju liidu tootmisharu olukorrale olnud kindlasti nii ulatuslik. Eelkõige poleks turuosa langenud sellisele tasemele ning tööhõive oleks säilinud.

                     (870)

                     Seega tegi komisjon esialgses etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit subsideeritud import ning et muud tegurid ei nõrgestanud põhjuslikku seost kahju ja subsideeritud impordi vahel.

                     (871)

                     Liidu tootmisharule tekitatud kahju peamine põhjus ei olnud ei Venemaalt pärit import (väikese mahu tõttu) ega ka Jaapanist, Koreast ja Türgist pärit import (siirdehindade tõttu, mis olid Hiina hindadest isegi kõrgemad). Samuti ei põhjustanud liidu kahjustatud olukorda liidu eksporditulemused ja selle kulude areng. Viimast ei selgita ka muud asjaolud, nagu kahe peamise tootja investeeringud protekteerimisärisse ja tootevaliku muutus.

                     (872)

                     Seega kinnitas komisjon põhjendustes 835 – 871 esitatud järeldused, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli HRVst pärit subsideeritud import ning et muud tegurid ei nõrgendanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna.

               6.   LIIDU HUVI

                     (873)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustavast subsideerimisest ei ole antud juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu ja importijate huve.

               6.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (874)

                     Võimalike dumpinguvastaste meetmete mõju on liidu tootjate ja eelkõige VKEde jaoks tõenäoliselt positiivne. Nad saaksid kasu tarbimise kasvust ja õiglaste tingimustega turust. Eelkõige oodatakse, et nendel tingimustel suudavad liidu tootjad suurendada oma müüki ja seega taasomandada kaotatud turuosa. See suurendaks omakorda veelgi liidu tootmist ja tootmisvõimsuse rakendusastet. Õiglastel tingimustel suudaks liidu tootmisharu tõsta oma hindasid ja parandada oma finantsseisundit.

                     (875)

                     Arvestades protekteerimisvaldkonna ja protekteeritavate rehvide tootmise omavahelisi seoseid, võimaldaksid kavandatavad meetmed eelkõige protekteerimissektoril püsima jääda. See edendaks tööhõivet, kuna protekteerimissektor on tööjõumahukas ning hõlmab kogu liitu.

                     (876)

                     Teatavad huvitatud isikud (China National Tire kontsern ja Pirelli, Giti kontsern ja Kirkby) leidsid, et liidu protekteerimistööstust kahjustaks väiksem tarnimine ja rehvimantlite kõrgem hind. Nende arvates mõjutaksid 1. ja 2. segmendi rehvide suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed negatiivselt sõltumatuid liidu protekteerijaid, kes kasutavad oma tootmisliinil nende segmentide rehvimantleid.

                     (877)

                     Komisjon ei nõustu sellise hinnanguga. Hoolimata asjaolust, et suurtel liidu tootjatel on integreeritud protekteerimistegevus, protekteerivad paljusid nende rehvimantleid endiselt sõltumatud liidu protekteerijad. Lisaks mainisid sõltumatud liidu protekteerijad komisjonile, et praegu ületab rehvimantlite pakkumine nõudluse. Nende hinnangul peavad paljud tarbijad madala segmendi Hiina rehvide ostmist odavamaks kui olemasolevate protekteerimist. See tähendab, et paljud rehvimantlid, mida oleks saanud protekteerida, tuli kasutuselt kõrvaldada. Veelgi tähtsam on see, et sõltumatud protekteerijad ja ühingud toetasid meetmeid, ükski liidu protekteerija ei võtnud sõna meetmete vastu. See osutab, et meetmed on liidu protekteerimistööstuse huvides.

               6.2.   Liidu kasutajate ja importijate huvid

                     (878)

                     Algatamisteade saadeti rohkem kui 40 vaatlusaluse toote importijale ja kasutajale ning nende ühingutele.

                     (879)

                     Viis mitteseotud importijat vastas valimi moodustamisega seotud küsimustikule. Nad esindavad [10–15 %] HRVst pärit koguimpordist. Nendest viiest äriühingust kaks kaasati nende impordimahu alusel valimisse (moodustades [6–10 %] Hiina koguimpordist) ning nad vastasid küsimustikule.

                     (880)

                     Mõlema valimisse kaasatud importija puhul moodustas vaatlusaluse toote import Hiinast uurimisperioodil märkimisväärse osa käibest. Nende ärimudel põhineb peamiselt lepingutel Hiina eksportivate tootjatega, ehkki neil on ka alternatiivseid allikaid (kas siseturul või muudest kolmandatest riikidest). Seega, ehkki meetmed avaldavad nende tegevusele mõju, eeldatakse ka seda, et meetmete kehtestamine tõstab hinnad liidu turul õiglasele tasemele.

                     (881)

                     Teine ärimudel tugineb nii-öelda üksnes konteineripõhisele kauplemisstrateegiale. Sel juhul on importijatel rohkem paindlikkust tarneallikate muutmiseks. Kolm valimisse mittekuuluvat importijat kuuluvad sellesse kategooriasse ning nende impordimaht on uurimisperioodil vähem kui 2 % Hiina koguimpordist. Selline madal koostöötase viitab asjaolule, et meetmete kehtestamine ei avalda nende tegevusele märkimisväärset mõju.

                     (882)

                     Teavet esitasid veel kaksteist importijat ja kaks importijate ühingut ning enamik neist esitas teavet pärast registreerimismääruse avaldamist. Esitati märkusi registreerimise ja meetmete võimaliku kehtestamise kohta. Samas ei esitanud ükski liidu importija põhjendatud väiteid.

                     (883)

                     China National Tire kontsern ja Pirelli, Giti kontsern ja Heuver väitsid, et kui meetmed vastu võetakse, väheneb Hiinast pärit import, mis toob kaasa üldise pakkumise vähenemise. See omakorda tooks kaasa spekulatiivse hinnatõusu lõppkasutajate kahjuks. Liidu tootmisharu kaitsvad meetmed mõjutaksid ka lõpptarbijaid, kellel oleks väiksem tootevalik.

                     (884)

                     Komisjon leidis, et nagu nähtub tabelitest 1 ja 6, on üldine tootmisvõimsus liidus siseturu varustamiseks piisav. Lisaks on kolmandates riikides (Türgi, Lõuna-Korea, Jaapan, Venemaa, Tai ja paljud teised riigid) palju tootjaid, kes juba müüvad liidu turule. Nende müügi kogumaht vaatlusalusel perioodil oli suhteliselt stabiilne ja turuosa oli umbes 12 %. Komisjon tuletab meelde, et Hiina hinnad olid tugevalt allpool kõigi teiste suuremate importivate riikide hindu; Eurostati andmete kohaselt oli Hiinast tulnud impordi keskmine hind tüki kohta 128,8 eurot, samas kui kõigist teistest riikidest tulnud impordi hind uurimisperioodil oli 189 eurot tüki kohta. Seepärast võib põhjendatult eeldada, et pärast võrdsete võimaluste taastamist liidu turul tagab import kõigist riikidest vajaliku pakkumise.

                     (885)

                     Komisjon tuletas ka meelde, et liidu turg on konkurentsil põhinev turg, kus paljude tootjate vahel, kes tegutsevad kõikides segmentides, on karm konkurents. Seepärast avaldab õiglase hinnatasemega import liidu tootmisharu hindadele jätkuvalt täiendavat konkurentsisurvet.

                     (886)

                     Mitu importijat väitis, et meetmete kehtestamise korral võivad nad turult üldse lahkuda. Komisjon tuletas meelde, et subsiidiumivastaste meetmete kehtestamise eesmärk on taastada võrdsed võimalused, nii et liidu tootjad ja kolmandate riikide tootjad konkureeriksid võrdsetel tingimustel. Seega kehtestatakse tollimaksud ainult sellisel tasemel, mis võimaldaks Hiinast pärit impordil liidu tootjatega endiselt konkureerida, kuid õiglaste hindadega. Lisaks sellele, arvestades et Hiina subsideeritud hindade ja kõigist muudest riikidest pärit impordi hindade suur erinevus meetmete kohaldamise tõttu väheneb, on importijatel teistest riikidest pärit bussi- ja veoautorehvide müümiseks suuremad ärivõimalused.

                     (887)

                     Komisjon jõudis järeldusele, et meetmed ei oleks nende importijate huvides, kes tuginevad peamiselt väga odavate Hiina rehvide impordile. Mitmekesisema tooteportfelliga importijaid ausa konkurentsi taastamine aga tõenäoliselt väga ei mõjuta.

                     (888)

                     Tarnijate huvid

                     (889)

                     Turviste tarnijad on esitanud avaldusi, mis toetavad subsiidiumivastaste meetmete kehtestamist, väites, et need meetmed on vajalikud protekteerimissektori püsimajäämiseks. Ilma protekteerimistegevuseta kannataks nende äritegevus suurt kahju. Komisjon järeldas, et meetmete kehtestamine oleks turvise tarnijate huvides.

               6.3.   Muud huvid

                     (890)

                     Liidu pikaajaline poliitika (131) on vähendada jäätmeid ja hallata tooraineid jätkusuutlikult. Liidu poliitika on kahesuunaline: see käsitleb jäätmetest hoidumist ja julgustab ringlussevõttu (132). Peale selle kehtib horisontaalne poliitikaeesmärk julgustada liidu turul väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olemasolu (133).

                     (891)

                     Protekteerimine on tõhusa ringmajanduse jaoks väga oluline. Lisaks usaldusväärsuse, tulemuslikkuse ja ohutuse kõrge standardi tagamisele loovad protekteeritud rehvid ka suure eelise keskkonna seisukohast (vähesem toorainete ja energia tarbimine ning vähesem CO2 heide, saaste ja veetarbimine). Seega aitaks see ka kaasa selliste ulatuslikumate ühiskondlike eesmärkide saavutamisele, nagu teatavates liidu poliitikapõhimõtetes tunnustatud eesmärgid.

                     (892)

                     Mitu huvitatud isikut rõhutas, et kõrgema hinnaklassi rehvide tootjad toodavad uusi kvaliteetseid rehve, millel on ette nähtud pikk kasutusiga ja mida saab protekteerida. Ilma protekteerimissektorita toob konkurents rehvitööstuses lõppkokkuvõttes kaasa võidujooksu languse suunas, mille tagajärjed liidus on tootmisharu kurnatus, väärtuse kahanemine kogu tarneahelas ning pakutavate toodete kvaliteedi halvenemine.

                     (893)

                     AIRP väitis, et protekteerimistegevus on ringmajanduse näide, sest ühe rehvi protekteerimisel võrreldes uue rehvi tootmisega kasutatakse 70 % vähem toorainet, 65 % vähem energiat ja 19 % vähem vett ning see tekitab 37 % vähem CO2 ja 21 % vähem õhusaastet (tahkeid osakesi) ning põhjustab 29 % vähem mullaerosiooni riikides, kus toodetakse looduslikku kautšukki.

                     (894)

                     Peale selle hoiab protekteerimissektor praegu ära ligikaudu 240 000 kasutatud rehvi tekke igal aastal. Seega meetmed, millega kaitstakse liidus kvaliteetseid protekteeritavaid rehve ning mis on kehtestatud eelkõige ühekordselt kasutatavate rehvide vastu, aitaksid samuti veelgi rohkem kaasa jäätmete ärahoidmisele kooskõlas jäätmedirektiivi eesmärkidega, sest need toetaksid elujõulise protekteerimissektori püsimist liidus.

                     (895)

                     AIRP läbi viidud uuringute kohaselt säästab Itaalia igal aastal tänu protekteerimisele keskmiselt 30 miljonit liitrit toornaftat, samuti 20 000 tonni muid strateegilisi tooraineid, nagu looduslik ja sünteetiline kautšuk, tahmasuits, tekstiilkiud, teras ja vask, ning vähendab CO2 heidet 10 202 tonni võrra. Samade uuringute kohaselt vähendab iga protekteeritud rehv CO2 heidet 26,5 kg võrra.

                     (896)

                     Seega meetmed, mis kaitsevad liidus kvaliteetseid protekteeritavaid rehve ja on kehtestatud eelkõige ühekordselt kasutatavate rehvide vastu, tugevdaksid ka poliitika sidusust liidu eesmärkidega, mis käsitlevad jäätmete vähendamist ja ringmajandust, sest need toetaksid elujõulise protekteerimissektori püsimist liidus. Lisaks, arvestades, et selles sektoris tegutsevad peamiselt VKEd, oleks need meetmed kooskõlas ka komisjoni olulise eesmärgiga toetada VKEsid.

               6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (897)

                     Subsiidiumidevastased meetmed avaldaksid liidu tootjatele positiivset mõju. Hoolimata väidetest, et see võib avaldada negatiivset mõju liidu importijatele, ei oleks kõnealune tollimaks siiski ebaproportsionaalne, pidades silmas kogu liidu tootmisharu üleilmseid mõjusid. Leitakse, et liidu tootmisharu vaba tootmisvõimsus ja import teistest riikidest maandaksid riske, pakkudes alternatiivseid tarneallikaid. Ausa konkurentsi ja võrdsete tingimuste taastamine subsideeritud impordi puudumisel aitaksid luua kogu liidu rehviturul jõudsa arengu ning tugevdada poliitika sidusust ringmajanduse, jäätmetest hoidumise ja liidus VKEde kaitsmise eesmärkidega. Neid põhjendusi arvestades ei ole veenvaid põhjendusi HRVst pärit bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes meetmete kehtestamise vastu.

                     (898)

                     Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hämmerling, et subsiidiumivastase tollimaksu kehtestamine ei ole liidu huvides vastavalt alusmääruse artiklile 31. Ta viitas eelmises põhjenduses esitatud komisjoni järeldusele ning arvas, et selline lähenemisviis ei ole vastuvõetav. Kuna Hämmerling ei esitanud ühtki argumenti või täiendavat tõendusmaterjali kõnealusest meetmest tulenevate selgelt ebaproportsionaalsete kulude kohta importijatele, mis võiks vihjata sellele, et konkureerivate huvide kaalumine tuleks läbi vaadata, lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (899)

                     Subsiidiumi vastaste meetmete kehtestamine peaks seega andma liidu tootmisharule võimaluse püsida turul ja parandada oma seisundit. On suur risk, et kui meedet ei kehtestata, võib liidu tootmisharu olla sunnitud protekteeritud rehvide valdkonnast keskpikas perspektiivis lahkuma, mis toob vältimatult kaasa töökohtade kadumise – nagu on juba juhtunud, arvestades mitmete VKEde sulgemist, nagu on märgitud põhjenduses 729. Importijate või kasutajate seisukohast ei tehtud uurimise selles etapis kindlaks veenvaid põhjendusi HRVst pärit bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes subsiidiumi vastaste meetmete kehtestamise vastu. Alusmääruse artikli 31 kohaselt ei ole kaalukaid põhjusi, mis osutaksid sellele, et meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

               7.   LÕPLIKUD SUBSIIDIUMIVASTASED MEETMED

                     (900)

                     Subsiidiumi, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada lõplikud subsiidiumivastased meetmed.

               7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

                     (901)

                     Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

                     (902)

                     Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks kõnealuses sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt subsideeritud impordi puudumisel. Kõnealune sihtkasum kehtestati kasumi põhjal, mille liidu tootmisharu teenis 2014. aastal. Seda käsitleti vaatlusalusel perioodil aastana, mil valitsesid kõige normaalsemad konkurentsitingimused, sest Hiina impordi maht oli väikseim ja keskmine impordihind kõrgeim.

                     (903)

                     Pärast paralleelses dumpinguvastases uurimises toimunud avalikustamist väitsid mitu huvitatud isikut, et liidu turu kolmeks segmendiks jaotamisega oldi üldiselt nõus ning et iga segmendi kohta oli tehtud ulatuslikke analüüse ja esitatud andmeid. Siiski võis esialgses etapis kõigi segmentide puhul ühe sihtkasumi kasutamine liigselt kaitsta subsideeritud impordi eest 3. segmendi rehvide puhul neid liidu tootjaid, kes ei jõudnud tootmisharu kui terviku jaoks kehtestatud sihtkasumini. Seepärast peaks komisjon kasutama väiksema tollimaksu reegli nõuetekohase kohaldamise eesmärgil mittekahjustava hinna ja kahjumarginaali arvutamiseks iga segmendi kasumlikkust.

                     (904)

                     Komisjon nõustus selle väitega. Ta leidis, et käesoleval juhul on asjakohasem määrata sihtkasum segmendi kohta, sest meetmete puhul on tegemist kindlasummalise tollimaksuga rehvi kohta, mis omakorda põhineb kahjumarginaalil, mis tuletatakse toote kontrollnumbrist iga segmendi kohta. Seetõttu muutis komisjon sihtkasumit järgmiselt: 17,9 % 1. segmendis, 17,9 % 2. segmendis ja 6,1 % 3. segmendis.

                     (905)

                     Giti kontsern väitis, et 2014. aastat, mille põhjal sihtkasum arvutati, tuleb pidada erandlikuks, kuna sellel aastal oli 1. ja 2. segmendi kasumlikkus ühesuurune, kahe järgmise aasta jooksul aga mitte.

                     (906)

                     Komisjon tuletas meelde, et sihtkasumi kindlaksmääramisel peab ta välja selgitama aasta, mil valitsesid tavapäraste konkurentsitingimustega kõige sarnasemad tingimused, mida subsideeritud import ei moonutanud. Võttes arvesse, et subsideeritud impordi maht ja turuosa olid kõige väiksemad 2014. aastal, tuleks 2015. ja 2016. aasta näitajad eelnevat silmas pidades kõrvale jätta. Samuti ei saanud komisjon kasutada 2014. aastale eelnevate aastate näitajaid, kuna puudub asjakohane tõendatud teave. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

                     (907)

                     Mõned huvitatud isikud (kaebuse esitaja, Soome rehvispetsialistid, Itaalia rehviprotekteerijate ühing, Bipaver, VIPAL, Portugali protekteerijate ühendus ja äriühing Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk) leidsid, et 3. segmendi puhul kasutatud sihtkasum 6,1 %, mis avalikustati paralleelses dumpinguvastases uurimises, oli liiga väike, et kajastada protekteerijatele tekitatud kahju, ning et kasutada oleks tulnud ligikaudu 10 %-list kasumimäära, mis saavutati enne impordi suurenemist.

                     (908)

                     Komisjon tuletas meelde, et 3. segmendi rehvide turgu iseloomustab eelkõige asjaolu, et see hõlmab nii protekteeritud kui ka uusi rehve, mis turuosa pärast üksteisega aktiivselt konkureerivad. Nagu sedastati põhjenduses 824, seadis protekteerimistööstuse kahjum, mille tase oli jätkusuutmatu, ohtu kogu liidu protekteerimissektori püsimajäämise. Lisaks jõuti põhjenduses 868 esialgsele järeldusele, et kõnealune kahjum mõjutas ka 1. ja 2. segmendis tegutsevate äriühingute kasumlikkust. Nende järelduste puhul tuleb silmas pidada, et liidul on selge huvi tugeva protekteerimistööstuse vastu, nagu on selgitatud põhjenduses 153.

                     (909)

                     Seepärast otsustas komisjon hinnata väidet, et 3. segmendi 2014. aasta kasumlikkus, mis ulatus lõplike järelduste kohaselt 6,1 %-ni, oli liiga väike selleks, et piisaval määral tagada liidu protekteerimissektori püsimajäämine.

                     (910)

                     Selleks otsustas komisjon küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal kogutud teabele tuginedes uurida, missugune on kõnealuses segmendis 2014. aastal tegutsenud äriühingute kasumlikkus. Valimisse kaasatud suurte äriühingute puhul, kes tegutsesid 3. segmendi protekteerimissektoris, oli kasumlikkuse näitaja 2014. aastal – 6,04 %. Valimisse kaasatud VKEde puhul oli sama näitaja 2,71 %. Need arvud näitavad, et Hiina impordi mõju protekteerimissektorile, mis esindab märkimisväärset osa kogu liidu tööstusharust, oli tuntav juba 2014. aastal.

                     (911)

                     Seepärast püüdis komisjon välja selgitada, missugune peaks olema 3. segmendi liidu tootjate sihtkasum tavapärastes konkurentsitingimustes, võttes nõuetekohaselt arvesse protekteerimisega tegelevaid äriühinguid. Ka selle hinnangu koostamisel kasutas komisjon toimikus sisalduvaid andmeid. Kaebuses oli vaatlusaluse toote 3. segmendi tootjate sihtkasumiks määratud 9,2 %, mis kaebuse esitajate väitel peaks tagama kõikide 3. segmendis tegutsevate tootjate (sh vaatlusaluse toote protekteerijate) nõuetekohase toimimise. See näitaja oli kooskõlas ka vaatlusaluse toote protekteerijate poolt paralleelses dumpinguvastases uurimises lõplike järelduste kohta esitatud märkustega, milles väideti, et komisjon peaks 3. segmendi tootjate puhul lähtuma ligikaudu 9 % kasumlikkuse tasemest. Nende väidetes rõhutati eelkõige asjaolu, et 2014. aasta näitajad juba kajastasid liidu protekteerimistööstusele tekitatud kahju. Komisjon vaatles ka andmeid, mille valimisse kaasatud liidu protekteerijad olid esitanud 2006. ja 2007. aasta kohta, mis nende arvates olid viimased aastad, kui valitsesid tavapärased konkurentsitingimused. Nendel aastatel oli liidu protekteerijate kasum 9,4 %.

                     (912)

                     Komisjon võrdles eespool nimetatud näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate 2014. aasta kasumlikkuse koondnäitajatega 3. segmendis. Kui VKEde tulemuslikkuse osakaal kogu liidu tootmisharus arvestamata jätta, oli 3. segmendi kasumlikkus kõnealusel aastal 9,2 %. See kaalumata näitaja oli asjakohasem kui eelnevalt kaalutud näitaja 6,1 %. 3. segmendis tegutsevatele VKE-dele avaldas Hiina import juba 2014. aastal tugevat mõju, nii et kõnealuse aasta kaalutud näitaja ei kajasta täiel määral protekteerimistööstuse tavapäraseid konkurentsitingimusi.

                     (913)

                     Seetõttu leidis komisjon, et 2014. aasta sihtkasum oleks asjakohane arvutada nii, et see kajastaks Hiina impordi kahjulikku mõju liidu protekteerimistööstusele, mida võis märgata juba kõnealusel aastal. Eelnevat arvesse võttes otsustas komisjon kehtestada vaatlusaluse toote 3. segmendi tootjate sihtkasumiks 9,2 %. See kujutab endast minimaalset mittekahjustavat hinda, mille 3. segmendi liidu tootjad peavad tavapärastest konkurentsitingimustes saavutama, võttes nõuetekohaselt arvesse protekteerimistööstuse vajadusi.

                     (914)

                     Heuver väitis, et komisjon ei saa teha vahet protekteeritud rehvide ja uute rehvide vahel, kuna neid käsitleti pidevalt ühe ja sama tootena, mida on võimalik üksteisega asendada. Ka kogu kahjuanalüüs ja põhjuslikku seost käsitlev analüüs tehti protekteeritud rehve ja uusi rehve üksteisest eristamata.

                     (915)

                     Huvitatud isik märkis ka, et komisjon ei esitanud õigustatud põhjendusi selle kohta, miks ta kasutas käesoleva uurimise vaatlusalusalusest perioodist erinevat ajavahemikku, ega ka selle kohta, et Hiina import mõjutas kogu liidu tootmisharu juba 2014. aastal. Huvitatud isiku arvates annab asjaolu, et eespool nimetatud sihtkasumit ei saavutatud ka siis, kui HRVst pärit import liidu tootmisharu ei kahjustanud (2008–2014), selgelt tunnistust sellest, et kahju tekitasid muud tegurid.

                     (916)

                     Xingyuani kontsern väitis, et 9,2 % sihtkasum ei ole asjakohane, kuna seda ei ole kontrollitud. Olukord aastatel 2006–2007 oli praegusest liiga erinev, samuti puudusid tõendid selle kohta, et liidu tootmisharule tekitati 2014. aastal kahju. Huvitatud isik väitis ka, et sihtkasumit ei kehtestatud selleks, et tagada tootmisharu püsimajäämine, vaid selleks, et kõrvaldada kahjustava dumpingu mõju. Ta märkis, et kaalumata kasumlikkuse kasutamine ei olnud asjakohane. China National Tire kontsern kordas sama väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist.

                     (917)

                     China National Tire kontsern väitis, et komisjon ei analüüsinud põhjuslikku seost Hiinast pärit impordi ja liidu protekteerimistööstuse tulemuslikkuse vahel. Huvitatud isik väitis ka, et kasumimarginaal ei tohiks olla suurem kui kasum, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada tavapärastes turu konkurentsitingimustes. Ta märkis, et komisjon ei tohiks 3. segmendi asjakohase sihtkasumi hindamisel vaadelda uusi ja protekteeritud rehve eraldi. Lõpuks väitis huvitatud isik, et komisjon ei olnud põhjendanud, miks 3. segmendi sihtkasumiks oli kehtestatud 9,2 %. Ta kordas sarnast väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist.

                     (918)

                     CCCMC ja CRIA väitsid, et 9,2 % sihtkasumi kehtestamine 3. segmendi puhul ei kajasta tavapäraseid konkurentsitingimusi ja et aastad 2006–2007 ei ole kahju kindlakstegemiseks sobivad. Asjaolu, et komisjon pööras liiga suurt tähelepanu 3. segmenti kuuluvate rehvide protekteerijatele, mõjutas ka kogu liidu tootmisharu hõlmavat kahjuanalüüsi. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid need isikud samalaadseid väiteid.

                     (919)

                     Prometeon väitis, et kahjumimarginaali läbivaadatud arvutus toetab järeldust, et väidetav kahju on väga väike. 3. segmendile omistatud kogukahju oleks ligikaudu 54 miljonit eurot, mis moodustab 91 % liidu tootmisharule tekitatud kogukahjust, 1. ja 2 segmenti kuuluvaid rehve see aga ei mõjuta. Prometeon kordas ka oma väidet, et kasutada tuleks teistsugust meetmevormi. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid huvitatud isik ja Hämmerling sarnast väidet.

                     (920)

                     Komisjon lükkas need väited tagasi järgmistel põhjustel.

                     (921)

                     Esiteks võeti 3. segmendi 9,2 % sihtkasumi määramisel arvesse valimisse kaasatud liidu tootjate 2014. aasta tegelikku kasumlikkust 3. segmendis enne äriühingute kaalumist segmentide kaupa. Antud juhul on asjakohasem kasutada kaalumata arvandmeid, et vähendada VKE-de tulemuslikkuse osakaalu, kuna VKE-dele avaldas Hiinast pärit märkimisväärne import juba siis kahjulikku mõju.

                     (922)

                     Teiseks, 2006. ja 2007. aasta andmetele osutamine ei muuda komisjoni antud hinnangut. Pigem kinnitab see järeldust, et 2014. aasta kaalumata arvandmete põhjal tehtud järeldused on mõistlik võrdlusalus. Ükski huvitatud isik ei ole väitnud, et konkurentsitingimused olid aastatel 2006–2007 moonutatud. Valimisse kaasatud protekteerijad on esitanud finantsaruandeid, mis toetavad väidet, et aastatel 2006–2007 oli nende tavapärane kasumlikkus keskmiselt 9–10 %.

                     (923)

                     Kolmandaks, 3. segmendi sihtkasum, mis määrati 2014. aasta kohta esitatud kaalumata arvandmete põhjal, oli kooskõlas ka kaebuses soovitatud sihtkasumiga. Seega leidis liidu tootmisharu juba esialgses etapis (st ammu enne seda, kui komisjon oli otsustanud kasutada kaalumist), et kõnealust arvnäitajat (9,2 %) võib käsitada asjakohase sihtkasumina.

                     (924)

                     Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi ja kinnitas oma otsust määrata 3. segmendi sihtkasumiks 9,2 %.

                     (925)

                     Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute subsiidiumimarginaal.

               7.2.   Lõplikud meetmed

                     (926)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 10, kehtestas komisjon registreerimismäärusega HRV-st pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes registreerimisnõude, pidades silmas tasakaalustusmeetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (134) artikli 24 lõike 5 alusel. Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 2018/163 tunnistati kehtetuks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1579 artikliga 4.

                     (927)

                     Harmoneeritud süsteemi gruppe 8708 ja 8716 käsitlevate selgitavate märkuste kohaselt tuleb rehvidega komplekteeritud sõidurattad, haagiste ja poolhaagiste rehvidega rattad klassifitseerida gruppidesse 8708 ja 8716. Kuna on olemas risk, et käitajad võivad meetmetest kõrvalehoidmiseks importida Hiina rehvidega komplekteeritud rattaid, pidas komisjon riski minimeerimise eesmärgil asjakohaseks jälgida selliste rataste importi. Jälgimise kava käigus kogutud teavet saaks kasutada ka alusmääruse artikli 23 kohaseks meetmetest kõrvalehoidmise uurimiseks, kui seda peaks tulevikus vaja olema. Seepärast tuleks uutele või protekteeritud kummist õhkrehvidega sõiduratastele, haagiste ja poolhaagiste kummist õhkrehvidega ratastele, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121, kehtestada eraldi TARICi koodid.

                     (928)

                     Hämmerling väitis, et alusmäärus ei anna komisjonile õiguslikku alust klassifitseerida kaupu tolliga seotud eesmärgil. Nagu märgitud põhjenduses 927, tuleb rehvidega komplekteeritud sõidurattad, haagiste ja poolhaagiste rehvidega rattad vastavalt harmoneeritud süsteemi gruppe 8708 ja 8716 käsitlevatele selgitavatele märkustele klassifitseerida gruppidesse 8708 ja 8716. Põhjenduses kirjeldati komisjoni kavatsust jälgida selliste uute või protekteeritud kummist õhkrehvidega sõidurataste, haagiste ja poolhaagiste kummist õhkrehvidega rataste importi, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121 ja mis on vastavalt tollialastele õigusaktidele õigesti klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 87 (135).

                     (929)

                     Subsiidiumivastane uurimine viidi läbi paralleelselt dumpinguvastaseid meetmeid puudutava uurimisega ja piirdus kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega. Arvestades väiksema tollimaksu reegli kasutamist ja asjaolu, et väärtuselise tollimaksuna esitatuna on tasakaalustatavate subsiidiumide lõplikud summad mõnel juhul madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestatud lõplike tasakaalustatavate subsiidiumide tasemel ning kehtestab seejärel lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vastavalt asjakohasele kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele.

                     (930)

                     Kõnealuse meetodi ja vaatlusaluste asjaolude alusel, arvestades eriti asjaolu, et meetmed on piiratud kahjumarginaaliga, leiab komisjon, et käesoleval juhul ei teki topeltarvestamise probleemi.

                     (931)

                     Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati kõigi muude äriühingute puhul tollimaks valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tasemele. „Kõikide muude äriühingute“ puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd.

                     (932)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas siiski järeldusi sooduslaenude kohta, ehkki pidi nende summade kindlaksmääramisel osaliselt toetuma kättesaadavatele faktidele. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik sooduslaenude kaudu saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud.

                     (933)

                     Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

                                 Hiina eksportivad tootjad

                                 Dumpingumarginaal (*1)

                                 Subsiidiumimarginaal

                                 Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                                 Tasakaalustava tollimaksu määr

                                 Dumpinguvastase tollimaksu määr

                                 Kindlasummaline tasakaalustav tollimaks

                                 Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks

                                 China National Tire kontsern

                                 85 %

                                 32,85 %

                                 37,29 %

                                 32,85 %

                                 4,44 %

                                 49,07

                                 0,37

                                 Giti kontsern

                                 56,8 %

                                 7,74 %

                                 29,56 %

                                 7,74 %

                                 21,82 %

                                 11,07

                                 36,89

                                 Hankooki kontsern

                                 60,1 %

                                 2,06 %

                                 23,41 %

                                 2,06 %

                                 21,35 %

                                 3,75

                                 38,98

                                 Xingyuani kontsern

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                                 Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

                                 71,5 %

                                 18,01 %

                                 32,39 %

                                 18,01 %

                                 14,38 %

                                 27,69

                                 21,62

                                 Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

                                 71,5 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 0 %

                                 57,28

                                 0

                                 Kõik teised äriühingud

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                     (934)

                     Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalne dumpinguvastane ja subsiidiumivastane tollimaksumäär määrati kindlaks käesolevate uurimiste järelduste põhjal. Seetõttu vastab see kõnealuste uurimiste ajal tuvastatud asjaomase äriühingu olukorrale. Seda tollimaksumäära (erinevalt „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing. Imporditavate toodete suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

                     (935)

                     Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist pärast oma juriidilise isiku nimevahetust. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

                     (936)

                     Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Kui impordil see arve puudub, maksustatakse äriühingut kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksuga.

                     (937)

                     Et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoidunud eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

                     (938)

                     Võttes arvesse Euroopa Kohtu hiljutist praktikat, (136) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

               8.   MEETMETE VORM

                     (939)

                     Komisjon leidis, et väärtuselisel tollimaksul on kaks peamist puudust. Esiteks ajendab väärtuseline tollimaks äriühingut müüma oma tootevaliku madalama hinnaga tooteid. See tekitaks lisasurve 3. segmendis, ehkki just selles turusegmendis on vaja suurimat kaitset karmi ebaausa konkurentsi eest. Seega pidas komisjon asjakohasemaks kehtestada 3. segmendi rehvide suhtes tollimaks teataval absoluutsel tasemel.

                     (940)

                     Teiseks võib väärtuseline tollimaks kaasa tuua üsna suured kogused kõrgema hinnaga 1. segmendi ja 2. segmendi rehvide puhul. Seega esineb risk, et need kvaliteetsed rehvid võivad muutuda liiga kalliks, ehkki just need rehvid võivad olla liidu protekteerimissektori jaoks kasulikud. Liidu protekteerijad vajavad sobivaid rehvimantleid, mida võivad pakkuda kas liidu 1. või 2. segmendi tootjad või mõned nende segmentide Hiina eksportijad. Kui meetmetega kehtestatakse 1. ja 2. segmendi liitu importimise suhtes liiga karmid sanktsioonid, võib see avaldada negatiivset mõju liidu ringmajanduse poliitilistele eesmärkidele.

                     (941)

                     Seega leidis komisjon, et liidu huvides on kehtestada tüki kohta arvestatav kindlasummaline tollimaks, mis arvutatakse iga eksportija individuaalse kahjumarginaali alusel. Sellised kindlasummalised tollimaksud kõrvaldaksid riski, et 3. segmendis esinevat subsiidiumi ei käsitleta piisavalt, kuna 3. segmendi rehve imporditakse liitu suurtes kogustes ning nende eest makstaks suhteliselt kõrget kindlasummalist tollimaksu võrreldes nende tegeliku väärtusega. Samal ajal võivad sellised tollimaksud mõjuda negatiivselt 1. ja 2. segmendi rehvide liitu importimisele; need rehvid on aga protekteeritavad ja seda saavad teha liidu ettevõtjad.

                     (942)

                     Kokkuvõttes leidis komisjon, et on asjakohane kehtestada ajutised tollimaksud kindlasummaliste tollimaksude vormis.

               9.   AVALIKUSTAMINE

                     (943)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina RVst pärit teatavate uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide (mille koormusindeks on üle 121) impordile.

                     (944)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (137) artikli 25 lõike 1 alusel asutatud komitee positiivse arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste teatavate uute või protekteeritud kummist õhkrehvide impordile, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121 ning mis kuuluvad CN-koodide 4011 20 90 ja ex 4012 12 00 (TARICi kood 4012120010) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist.

               2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, on eurodes tüki kohta järgmised:

                           Äriühing

                           Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

                           TARICi lisakood

                           Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                           57,28

                           C331

                           Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                           11,07

                           C332

                           Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                           49,07

                           C333

                           Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                           3,75

                           C334

                           Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

                           27,69

                           Vt I lisa

                           Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

                           57,28

                           Vt II lisa

                           Kõik teised äriühingud

                           57,28

                           C999

               3.   Lõikes 2 või I või II lisas nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on märgitud sellise arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevaga varustatud ja alla kirjutatud deklaratsioon, milles on esitatud tema nimi ja ametikoht ning mille tekst on järgmine: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et siinsel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

               4.   Kummist õhkrehvidega sõidurataste, haagiste ja poolhaagiste kummist õhkrehvidega rataste (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) TARICi koodid on 8708701015, 8708701080, 8708705015, 8708705080, 8708709115, 8708709915, 8716909015 and 8716909080.

               5.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2015/2447 artiklile 131, vähendatakse lõikes 2 kindlaks määratud dumpinguvastast tollimaksu protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

               6.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivis, mida tuleb maksta sellise tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivise saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistehingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ning mida suurendatakse kolme ja poole protsendipunkti võrra.

            Artikkel 2
            Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikli 1 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega.

                           „2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, on eurodes tüki kohta järgmised:

                                       Äriühing

                                       Lõplik dumpinguvastane tollimaks

                                       TARICi lisakood

                                       Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                                       4,48

                                       C331

                                       Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                                       36,89

                                       C332

                                       Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                                       0,37

                                       C333

                                       Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                                       38,98

                                       C334

                                       I lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

                                       21,62

                                       Vt I lisa

                                       II lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

                                       0

                                       Vt II lisa

                                       Kõik teised äriühingud

                                       4,48

                                       C999

                           3.   Lõikes 2 või I või II lisas loetletud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et siinsel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.“

                        2)

                        Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
                        „võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja tabelis esitatud äriühingute loetellu ning kohaldades talle individuaalset tollimaksu, mis ei ole suurem kui nende äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises, kui mõni uus eksportiv tootja Hiina RVs esitab piisavad tõendid komisjonile selle kohta, et:.

                                    a)

                                    ta ei eksportinud perioodil 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (uurimisperioodil) liitu artikli 1 lõikes 1 nimetatud vaatlusalust toodet,

                                    b)

                                    ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kellele kohaldatakse siinse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid,

                                    c)

                                    ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu märkimisväärne kogus.“

                        3)

                        Lisa asendatakse I ja II lisaga.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. november 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  ELT C 346, 14.10.2017, lk 9.

            (3)  Mõistet „Hiina valitsus“ on selles määruses kasutatud laiemas mõttes ja see hõlmab riiginõukogu, samuti kõiki ministeeriume, talitusi, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

            (4)  Komisjoni 4. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/683 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes (ELT L 116, 7.5.2018, lk 8).

            (5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate uute ja protekteeritud rehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 264, 11.8.2017, lk 14), mida on muudetud Hiina Rahvavabariigist pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise teate parandusega (ELT C 356, 21.10.2017, lk 24).

            (6)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 263, 22.10.2018, lk 3).

            (7)  Komisjoni 1. veebruari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/163, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi registreerimise nõue (ELT L 30, 2.2.2018, lk 12).

            (8)  Vt kontserni üksikasjalikku ülesehitust põhjenduses 50.

            (9)  Vt kontserni üksikasjalikku ülesehitust põhjenduses 50.

            (10)  Vt kontserni üksikasjalikku ülesehitust põhjenduses 50.

            (11)  Komisjoni kogutud ja saadud teave viitab sellele, et liidu bussi- ja veoautorehvide turg on jagatud kolme segmenti. 1. segmendi rehvid hõlmavad kõrgema hinnaklassi uusi rehve, mis on põhitootjate juhtiva kaubamärgiga. 2. segmendi rehvid hõlmavad enamikku muu kui kõrgema hinnaklassi nii uusi kui ka protekteeritud rehve, mille hinnad ja läbisõidunäitajad on ligikaudu 65–80 % 1. segmendi rehvide hinnast. 3. segmendi rehvid hõlmavad nii uusi kui ka protekteeritud rehve, millel on väiksemad läbisõidunäitajad ja väga piiratud protekteeritavus.

            (12)  Vt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (2003/361/EÜ).

            (13)  Uurimisperioodil tegutses see äriühing nime all Chonche Auto Double Happiness Tyre Corp. Alates 13. augustist 2018 on äriühingu uus nimi Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.

            (14)  Seotud äriühinguga China National Tire & Rubber Co. Ltd. rohkem kui 5 % osaluse kaudu uurimisperioodil kooskõlas komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 punktiga d.

            (15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

            (16)  Kooskõlas vaidluste lahendamise deklaratsiooniga vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingule või subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu V osale. Vt ka DS 427 WT/DS427/RW, Hiina dumpinguvastane tasakaalustavate tollimaksude meede broilerite puhul, mille punktis 7.1 tsiteeritakse seda deklaratsiooni. Komisjon leiab, et ta peaks nii palju kui võimalik tagama vasturääkivusteta tulemused paralleelsetes dumpingu- ja subsiidiumivastastes uurimistes.

            (17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

            (18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

            (19)  Toimikusse lisatud teade (andmete kogumi number t18.007994).

            (20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

            (21)  Euroopa Komisjon, juhtum COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag; juhtum COMP/E-2/36.041/PO. Euroopa Kohtu 9. novembri 1983. aasta otsus kohtuasjas C-322/81 Michelin vs. komisjon, ECLI: EU:C:1983:313.

            (22)  Nimetatud uurimine puudutas USAd, Indiat, Egiptust ja Euraasia Majanduskomisjoni.

            (23)  Euroopa Komisjon, juhtum COMP/M. 4564 — Bridgestone/Bandag; juhtum COMP/E-2/36.041/PO. Euroopa Kohtu 9. novembri 1983. aasta otsus kohtuasjas C-322/81 Michelin vs. komisjon, ECLI: EU:C:1983:313.

            (24)  Euroopa Komisjon, juhtum COMP/M. 4564 – Bridgestone/Bandag, lk 4.

            (25)  Euroopa Kohtu 17. märtsi 2016. aasta otsus kohtuasjas C-232/14, Portmeirion Group, ECLI:EU:C:2016:180, punktid 47 jj.

            (26)  Tööstus- ja teabeministeeriumi teade rehvitööstuse aluspõhimõtete trükkimise ja levitamise kohta, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] nr 2.

            (27)  Vt rehvitööstuse aluspõhimõtete artikkel 30.

            (28)  viisaastakukava 17. peatüki 1. jaotis, esiletõst lisatud.

            (29)  Naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava IV peatüki 5. jaotis.

            (30)  Otsuse nr 40 III peatüki artikkel 12.

            (31)  Suuniskataloog struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon).

            (32)  Nõukogu rakendusmääruse (EL) 215/2013 põhjendus 182, ELT L 73, 15.3.2013 (orgaanilise kattega terastooted)

            (33)  Teatis, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] nr 16.

            (34)  Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskava (22. oktoober 2014).

            (35)  Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb ettevõtete riigile kuuluvaid varasid, Hiina Rahvavabariigi presidendi 28. oktoobri 2008. aasta dekreet nr 5, artiklid 11 ja 12.

            (36)  Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb panganduse reguleerimist ja järelevalvet, Hiina Rahvavabariigi presidendi 31. oktoobri 2006. aasta dekreet nr 58.

            (37)  Vt põhjendus 132 koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade kohta ja põhjendused 165 ja 166 koostööst keeldunud riigi omanduses olevate pankade nimede ja andmete kohta.

            (38)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China (USA – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud teatavatele Hiina toodetele)), Appellate Body Report (apellatsiooniasutuse ettekanne), 11. märts 2011, DS 379, punkt 318. Vt ka WT/DS436/AB/R (USA – süsinikteras (India)), apellatsioonikogu 8. detsembri 2014. aasta ettekanne, punktid 4.9–4.10, 4.17–4.20, ja WT/DS437/AB/R (USA – tasakaalustavate tollimeetmete kohta teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu 18. detsembri 2014. aasta aruanne, punkt 4.92.

            (39)  Vt komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17, põhjendused 121–128).

            (40)  Vastavalt CRBC rakendusmeetmetele Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBRC korraldus [2017] nr 1), CBRC rakendusmeetmetele välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBRC korraldus [2015] nr 4), pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmetele (CBRC [2013] nr 3).

            (41)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, põhjendus 132.

            (42)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, põhjendus 132.

            (43)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, põhjendus 141.

            (44)  Apellatsioonikogu 21. veebruari 2005. aasta aruanne WT/DS/296 (DS296 „United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea“), punkt 116.

            (45)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

            (46)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

            (47)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

            (48)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

            (49)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, põhjendused 152–244.

            (50)  IMFi töödokument „Resolving China's Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

            (51)  Livingston, M. Poon, W.P.H. ja Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, lk 24.

            (52)  Price, A. H., Brightbill T. C., DeFrancesco R. E., Claeys, S. J., Teslik, A. ja Neelakantan, U. (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, lk 68.

            (53)  Konkreetsed näited on avaldanud Reuters. (2016). Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final „A-“ https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (vaadatud 21. oktoobril 2017).

            (54)  Lin, L. W. ja Milhaupt, C. J. (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market. Columbia Law and Economics Working Paper, nr 543, lk 20; Livingstone, M., Poon, W. P. H. ja Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, lk 9.

            (55)  Vt Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse kehtestatud ajutised meetmed krediidireitingualase tegevuse haldamiseks seoses väärtpaberituruga, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus [2007] nr 50, 24. august 2007; ja Hiina Rahvavabariigi Panga teatis China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. ja teiste äriühingu võlakirjade krediidireitingute valdkonnas tegutsevate asutuste kohta, Yinfa [1997] nr 547, 16. detsember 1997.

            (56)  Vt PBOC teatis, mis käsitleb reitinguagentuuride krediidireitingualast tegevust pankadevahelisel võlakirjaturul, jõustus 1. juulil 2017.

            (57)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, punkti 3.4.4 põhjendused 152–242.

            (58)  Fikseeritud intressimääraga laenude puhul. Muutuva intressimääraga laenude puhul kasutati uurimisperioodil kehtinud PBOC võrdlusaluseks olevat intressimäära.

            (59)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, tsiteeritud allmärkuses 39, põhjendused 175–187.

            (60)  Daily Report of China Onshore RMB Bond Market, 17. mai.2017, Bond Information Department, China Central Depository & Clearing Co. Ltd., lk 5.

            (61)  Juhised subsiidiumisumma arvutamiseks tasakaalustavat tollimaksu käsitlevates uurimistes, EÜT C 394, 17.12.1998, lk 6.

            (62)  Goldman Sachs Asset Management, Global Liquidity Management. (2015). KKK: China's Bond Market, first half 2015. Vt ka http://www.kwm.com/en/knowledge/insights/chinas-onshore-bond-market-open-for-business-20151216#ref-id-here (vaadatud 16. novembril 2016).

            (63)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/2321, ELT L 338, 19.12.2017, lk 1.

            (64)  Vt komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/969, ELT 9.6.2017, L 146, lk 17, punktid 149–151.

            (65)  WT/DS316/AB/R EC ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid, 18. mai 2011, punkt 1102.

            (66)  WT/DS316/AB/R EC ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid, 18. mai 2011, punkt 1067.

            (67)  „Siiditee Fond alustab tegevust: intervjuu Zhou Xiaochuan'iga“, 16. veebruar 2015, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, viimati vaadatud 11. septembril 2018.

            (68)  The Belt and Road Initiative: launching a new paradigm for international investment and financing cooperation (uue paradigma kasutuselevõtt rahvusvahelisteks investeeringuteks ja rahastamiskoostööks), intervjuu Siidiree fondi esimehe Jin Qiga 26. juuni 2017, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb/23809/23812/35485/index.html, vaadatud 11. septembril 2018.

            (69)  Esitanud CNRC 5. lisana oma märkustele, mis käsitlesid teabedokumendi avaldamist.

            (70)  https://premium.goauto.com.au/pirellis-new-push-into-truck-tyres/, 14. aprill 2016, vaadatud 11. septembril 2018.

            (71)  WT/DS316/AB/R EC ja teatavad liikmesriigid – suured tsiviilõhusõidukid, 18. mai 2011, punktid 1043 ja 1046

            (72)  https://www.acwapower.com/en/newsroom/press-releases/latest-news/epc-contract-with-shanghai-electric-to-develop-700-mw-dewa-csp-project-signed-in-china/.

            (73)  „Shanghai Electric to construct solar facility in Dubai“, 14. aprill 2018, www.chinadaily.com.cn.

            (74)  http://ctgsail.com/message-from-chairman.

            (75)  „Siiditee Fond alustab tegevust: intervjuu Zhou Xiaochuan'iga“, 16. veebruar 2015, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, viimati vaadatud 11. septembril 2018.

            (76)  Sinosure aastaaruanne 2014, lk 20.

            (77)  Tööstus- ja teabeministeeriumi teade rehvitööstuse aluspõhimõtete trükkimise ja levitamise kohta, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] nr 2, artiklid 18 ja 19.

            (78)  Suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet.

            (79)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, millega kehtestatakse tasakaalustavad tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes (ELT L 73, 15.3.2013, lk 16–97), põhjendus 182.
         Nõukogu 6. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 451/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 128, 14.5.2011, lk 1–17).

            (80)  Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa [2015] nr 9);

            (81)  teade, mis käsitleb otsese elektrikaubanduse katseprojekti Chongqingis, Yu Fu Office [2016] nr 167.

            (82)  Teade, mis käsitleb turupõhise elektrikaubanduse kiirendamist ja kauplemismehhanismide täiustamist, välja andnud NDRC ja riigi energiaamet, 18. juuli 2018.

            (83)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/366 (ELT L 56, 3.3.2017, lk 1) (Päikesepaneelid), põhjendused 421 ja 425.

            (84)  Vt punkt 3.1.

            (85)  Vt muu hulgas nõukogu 14. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) 2011/42, ELT L 128, lk 18 (kaetud kvaliteetpaber), nõukogu 15. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2013, ELT L 73, lk 16 (orgaanilise kattega terastooted), komisjoni 3. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/366, ELT L 56, lk 1 (päikesepaneelid), komisjoni 23. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1379/2014, ELT L 367, lk 22 (klaasfilamentkiust tooted), komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/918, ELT L 360, lk 65 (polüesterstaapelkiud). (klaasfilamentkiust), komisjoni rakendusotsus 2014/918, ELT L 360, 16.12.2014, lk 65 (polüesterstaapelkiud).

            (86)  Nagu möönis Üldkohus kohtuasjas T-444/11 Gold East Paper ja Gold Huacheng Paper versus nõukogu, Üldkohtu 11. septembri 2014. aasta otsus ECLI:EU:T:2014:773.

            (87)  Apellatsioonikogu aruanne „Ühendriigid – Softwood Lumber IV, punkt 106“.

            (88)  Maailmapanga statistilise suutlikkuse näitaja on liitnäitaja, mis hindab riigi statistilise süsteemi suutlikkust. See põhineb diagnostikaraamistikul, mis hindab järgmisi valdkondi: metoodika; andmeallikad; ning perioodilisus ja õigeaegsus. Riike hinnatakse nendes valdkondades 25 kriteeriumi alusel, kasutades avalikult kättesaadavat teavet ja/või riigi sisendit. Kõikide riikide andmed saab ekstraheerida veebilehel http://databank.worldbank.org/data/reports.aspx?source=Statistical-capacity-indicators.

            (89)  Vt komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17), põhjendus 330.

            (90)  Kesktolliameti korraldus nr 235, 20. detsember 2017.

            (91)  Shandongi provints on suurima rehvitootmisbaasiga provints Hiinas ning seal toodetakse ligikaudu 50 % Hiina rehvide kogutoodangust.

            (92)  Shandongi provintsi rehvitööstuse teisenemise ja moderniseerimise rakenduskava, mille on 22. oktoobril 2014 avaldanud Shandongi provintsi rahvavalitsus, peatükid 4.6 ja 6.2.

            (93)  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 6.

            (94)  Näiteks nõukogu rakendusmäärus (EL) 2011/42, ELT L 128, 14.5.2011, lk 18 (kaetud kvaliteetpaber), nõukogu rakendusmäärus (EL) 2013/215, ELT L 73, 11.3.2013, lk 16 (orgaanilise kattega terastooted), komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/366, ELT L 56, 3.3.2017, lk 1 (päikesepaneelid), komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1379/2014, ELT L 367, 23.12.2014, lk 22 (klaasfilamentkiust tooted), komisjoni rakendusotsus 2014/918, ELT L 360, 16.12.2014, lk 65 (polüesterstaapelkiud). (klaasfilamentkiust), komisjoni rakendusotsus 2014/918, ELT L 360, 16.12.2014, lk 65 (polüesterstaapelkiud).

            (95)  Vt mutatis mutandi ka WT/DS294/AB/RW, USA – Zeroing (artikkel 21.5 DSU), apellatsioonikogu 14. mai 2009. aasta aruanne, punkt 453.

            (96)  Märkus toimiku juurde, milles käsitletakse liidu tarbimise prognoosimiseks kasutatavat meetodit (andmete kogumi number: t18.004870).

            (97)  Liidu tarbimine määrati esialgu: 2014: 20 248 578; 2015: 20 782 365; 2016: 21 452 278; Uurimisperiood 21 590 193.

            (98)  Toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta (andmete kogumi number t18.007993).

            (99)  https://www.pirelli.com/tyre/ww/en/news/2009/12/04/pirelli-tyre-collaboration-with-marangoni-for-truck-tyre-retreading/ [viimati külastatud 7. septembril 2018].

            (100)  https://www.aeolus-tyres.com/aeolus-eco-twin-a-second-life-for-tyres/ [viimati külastatud 17. juulil 2018].

            (101)  Apellatsioonikogu vastavusaruanne, WT/DS397/AB/RW, EC – Fasteners (Euroopa ühendused – kinnitusdetailid), punkt 5.265.

            (102)  Apellatsioonikogu aruanne, WT/DS454/AB/R ja WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (Japan)/China – HP-SSST (EU) (Hiina – HP-SSST (Jaapan)/Hiina – HP-SSST (EL)), punkt 5.180.

            (103)  Apellatsioonikogu vastavusaruanne, WT/DS397/AB/RW, EC – Fasteners (Euroopa ühendused – kinnitusdetailid), punkt 5.189.

            (104)  Vaekogu aruanne, WT/DS397/R, EC – Fasteners (China) (Euroopa ühendused – kinnitusdetailid (Hiina)), punkt 7.328; vt ka vaekogu aruanne, WT/DS219/R, EC – Tube or Pipe Fittings (Euroopa ühendused – toruliitmikud), punkt 7.292.

            (105)  Apellatsioonikogu aruanne, WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (EU) (Hiina – HP-SSST (EL)), punkt 5.180.

            (106)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, USA – Teatavate Jaapanist pärit kuumvaltsitud terasetoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed, punkt 204.

            (107)  Üldkohtu 28. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas T-35/01, Shanghai Teraoka Electronic Co.Ltd vs. nõukogu, punktid 129 ja 258.

            (108)  Hinnanguline külmprotekteeritud rehvide müük vaatlusalusel perioodil: 2014: 2 619 000; 2015: 2 335 000; 2016: 2 095 000; Uurimisperiood: 2 046 000.

            (109)  Turvisetarnija Kraiburg esitas Bipaverile nimekirja oma tellijatest, kes ostavad toorainet kuumtöötluse jaoks. Nimekiri sisaldas 38 ettevõtja nime.

            (110)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, United States — Anti-dumping Measures on Certain Hot-Rolled Steel Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – teatavate Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed), punkt 204, ja kohtuotsus, Üldkohus, 28. oktoober 2004, Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd vs. nõukogu, T-35/01, punktid 129 ja 258.

            (111)  Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu aruanne WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted), punktid 195–196.

            (112)  Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu aruanne WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted), punkt 207.

            (113)  Maailma Kaubandusorganisatsiooni apellatsioonikogu aruanne WT/DS184/AB/R, United States - Hot Rolled Steel Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit kuumvaltsitud terastooted), punkt 204.

            (114)  Toimikusse lisatud teatis (andmete kogumi number t18.007994).

            (115)  ETRMA veebisaidil on avaldatud 2016. aasta ja 2017. aasta brošüür.
         Vt http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20180329---statistics-booklet-2017---alternative-rubber-section-final-web.pdf.

            (116)  Tootmismaht (ühikut) oli eelnevalt kehtestatud: 2014: 20 722 065; 2015: 20 199 411; 2016: 20 496 669; Uurimisperiood: 20 863 087.

            (117)  2017. aastal sulges Goodyeari kontsern oma Ühendkuningriigi tehase (ligikaudu 330 töökohta); Michelini kontsern sulges liidus mitu tehast: Prantsusmaal kaks tehast (2014. aastal – 700 töötajat ja 2017. aastal – 330 töötajat), Saksamaal (2016. aastal – 200 töötajat), Ungaris (2015. aastal – 500 töötajat) ja Itaalias; Continentali kontsern sulges ühe tehase Saksamaal.

            (118)  Müügi kogumaht liidu turul (tükkides) määrati esialgu kindlaks järgmiselt: 2014: 14 584 057; 2015: 14 558 260; 2016: 14 385 254; Uurimisperiood: 14 426 297.

            (119)  Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kehtestati esialgu järgmiselt: 2014: 539; 2015: 554; 2016: 586; Uurimisperiood: 610.

            (120)  Toimikusse lisatud teatis (andmete kogumi number t18.007994).

            (121)  Toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta (andmete kogumi number t18.007993).

            (122)  Kaebuse punkt 107.

            (123)  Tabelites10–12 liidu keskmise müügihinna kohta segmentide arvestuses ja toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta, lk 7–10 (andmete kogumi number: t18.007993).

            (124)  Toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta, lk 11 ja 12 (andmete kogumi number: t18.007993).

            (125)  2017. aastal sulges Goodyeari kontsern oma Ühendkuningriigi tehase (ligikaudu 330 töökohta); Michelini kontsern sulges liidus mitu tehast: Prantsusmaal kaks tehast (2014. aastal – 700 töötajat ja 2017. aastal – 330 töötajat), Saksamaal (2016. aastal – 200 töötajat), Ungaris (2015. aastal – 500 töötajat) ja Itaalias; Continentali kontsern sulges ühe tehase Saksamaal.

            (126)  Toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta, lk 12–14 (andmete kogumi number: t18.007993).

            (127)  Toimikusse lisatud teatis vastastikuste seoste kohta, lk 12 ja 13 (andmete kogumi number: t18.007993).

            (128)  Ajutise dumpinguvastase määruse põhjendused 176–182.

            (129)  Turul müüdud rehvide mõõtmete analüüs põhines Europooli andmetel. Kolmandate isikute andmed, mille kokkuvõte on esitatud koalitsiooni poolt ajutise dumpinguvastase määruse kohta esitatud märkuste avalikus versioonis.

            (130)  Osakaalu/ühiku arvutus põhineb Eurostati andmetel ja on täielikult kättesaadav kaebuse 2. lisa avaliku versiooni lehel „Var. Imports Weight“.

            (131)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

            (132)  Vt 2018. aasta jaanuaris vastu võetud ELi ringmajanduse tegevuskava; http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm.

            (133)  Vt komisjoni poliitika, millega toetatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_et.

            (134)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

            (135)  Komisjoni 12. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1925, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 31.10.2017, lk 619–632).

            (*1)  tehti kindlaks dumpinguvastase uurimise käigus

            (136)  Kohtuotsus Euroopa Kohus (kolmas koda), 18. jaanuar 2017, Wortmann v Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

            (137)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

            1. LISA
            Valimisse kaasamata koostööd teinud Hiina eksportivad tootjad:

                        Äriühingu nimi

                        TARICi lisakood

                        Bayi Rubber Co., Ltd

                        C335

                        Bridgestone (Huizhou) Tire Co., Ltd

                        C336

                        Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

                        C338

                        Guizhou Tyre Co., Ltd

                        C340

                        Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

                        C341

                        Megalith Industrial Group Co., Ltd

                        C342

                        Michelin Shenyang Tire Co., Ltd

                        C343

                        Nanjing Kumho Tire Co., Ltd

                        C344

                        Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

                        C345

                        Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

                        C346

                        Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

                        C347

                        Qingdao Fudong Tyre Co., Ltd

                        C348

                        Qingdao Hairunsen Tyre Co., Ltd

                        C349

                        Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

                        C350

                        Sailun Jinyu Group Co., Ltd

                        C351

                        Shaanxi Yanchang Petroleum Group Rubber Co., Ltd

                        C352

                        Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

                        C353

                        Shandong Changfeng Tyres Co., Ltd

                        C354

                        Shandong Haohua Tire Co., Ltd

                        C355

                        Shandong Hengfeng Rubber & Plastic Co., Ltd

                        C357

                        Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

                        C358

                        Shandong Homerun Tires Co., Ltd

                        C359

                        Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

                        C360

                        Shandong Hugerubber Co., Ltd

                        C361

                        Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

                        C362

                        Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

                        C363

                        Shandong Mirage Tyres Co., Ltd

                        C364

                        Shandong Vheal Group Co., Ltd

                        C365

                        Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

                        C366

                        Shandong Wosen Rubber Co., Ltd

                        C367

                        Shandong Yongfeng Tyres Co., Ltd

                        C368

                        Shandong Yongsheng Rubber Group Co., Ltd; Shandong Santai Rubber Co., Ltd

                        C369

                        Shandong Yongtai Group Co., Ltd

                        C370

                        Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

                        C371

                        Shengtai Group Co., Ltd

                        C372

                        Toyo Tire (Zhucheng) Co., Ltd

                        C374

                        Triangle Tyre Co., Ltd

                        C375

                        Weifang Goldshield Tire Co., Ltd

                        C376

                        Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

                        C377

                        Xuzhou Armour Rubber Company Ltd

                        C378

            2. LISA
            Muud valimisse kaasamata Hiina eksportivad tootjad, kes teevad koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumidevastases uurimises.

                        Äriühingu nimi

                        TARICi lisakood

                        Briway Tire Co., Ltd.

                        C337

                        Goodyear Dalian Tire Co., Ltd

                        C339

                        Shandong Hawk International Rubber Industry Co., Ltd.

                        C356

                        Sichuan Kalevei Technology Co., Ltd.

                        C373

                        Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

                        C379