title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/433, 22. märts 2016, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N8 esinemise tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               23.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 76/29

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/433,
   22. märts 2016,
   millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N8 esinemise tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, (1) milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku ning artikli 8 punkti 4,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

               (2)

               Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille kogu territooriumilt on lubatud asjaomaseid kaupu liitu importida või liidust läbi vedada.

               (4)

               Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (4) (edaspidi „kokkulepe”) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva taudipuhangu korral.

               (5)

               15. jaanuaril 2016 kinnitasid Ameerika Ühendriigid, et Indiana osariigi ühes põllumajanduslikus majapidamises esines alatüüpi H7N8 kuuluvat kõrge patogeensusega linnugrippi ja seega ei saa osariiki enam kõnealusest haigusest vaba osariigina käsitada. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise Indiana osariigist liitu ekspordiks mõeldud kaubasaadetistele. Samuti on nad lähtunud kõnealuse taudi tõrje ja leviku piiramise puhul hädatapmise põhimõttest.

               (6)

               Pärast eespool nimetatud haiguspuhangu algust võeti vastu rakendusmäärus (EL) 2016/148 (5) (millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N8 esinemise tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi), et kehtestada piirangud Indiana osariigist liitu kaupade toomise suhtes.

               (7)

               Ameerika Ühendriigid esitasid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud garantiidele on asjakohane muuta teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid Indiana osariigi üksnes neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud piirangud seoses eelmiste puhangutega.

               (8)

               Peale selle on Ameerika Ühendriigid teatanud, et pärast kodulindude hädatapmist on 2016. aasta jaanuarikuu jooksul lõpule viidud selle põllumajandusliku majapidamise puhastamine ja desinfitseerimine, kus esines taudipuhang, ning kõnealuse majapidamisega epidemioloogiliselt seotud muude põllumajandusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine. On asjakohane määrata kindlaks kuupäev, millal neid territooriumi osasid, mille suhtes kehtestati seoses kõnealuste taudipuhangutega veterinaarpiirangud, võib uuesti käsitada kõrge patogeensusega linnugripist vabana, ning millal võib nendest osadest pärit teatavaid linnukasvatussaadusi uuesti lubada liitu importida.

               (9)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. märts 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

      (2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

      (3)  Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

      (4)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1998/258/EÜ (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

      (5)  Komisjoni 4. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/148, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H7N8 esinemise tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 30, 5.2.2016, lk 17).

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriikide Indiana osariiki käsitlev kanne koodiga US-2.21.1 järgmisega:

                     Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

                     Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

                     Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

                     Veterinaarsertifikaat

                     Eritingimused

                     Eritingimused

                     Linnugripi seire staatus

                     Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

                        Salmonella tõrje staatus (6)

                     Näidis(ed)

                     Lisatagatised

                     Lõppkuupäev (1)

                     Alguskuupäev (2)

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     6A

                     6B

                     7

                     8

                     9

                     „US – Ameerika Ühendriigid

                     US-2.21.1

                     Indiana osariik

                                 Dubois' maakond

                                 Martini maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     15.1.2016

                     1.5.2016

                     POU, RAT

                     N
                     P2
                     P2

                     BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA, LT20

                     A

                     S3, ST1”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 603/2014, 4. juuni 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 166/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 603/2014,
   4. juuni 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  46,1

                  MK

                  77,0

                  TR

                  76,3

                  ZZ

                  66,5

                  0707 00 05

                  MK

                  28,8

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  67,4

                  0709 93 10

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  110,5

                  0805 50 10

                  AR

                  120,1

                  ZA

                  116,4

                  ZZ

                  118,3

                  0808 10 80

                  AR

                  101,9

                  BR

                  87,5

                  CL

                  97,8

                  CN

                  97,8

                  NZ

                  144,5

                  US

                  161,9

                  UY

                  70,3

                  ZA

                  91,4

                  ZZ

                  106,6

                  0809 10 00

                  TR

                  190,9

                  ZZ

                  190,9

                  0809 29 00

                  TR

                  395,0

                  ZZ

                  395,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 796/2012, 30. august 2012 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               4.9.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 238/5

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 796/2012,
   30. august 2012,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1136/2006 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 27,1 % ja 47,4 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärinevate kangmehhanismide impordi suhtes.

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (2)

               Pärast seda, kui avaldati teade (3) lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 26. aprillil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas LAMMA (kangmehhanismide tootjate ühendus) kolme liidu tootja nimel (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, praegusel juhul üle 50 % liidu kangmehhanismide kogutoodangust.

               (3)

               Taotluses esitati piisav tõendusmaterjal selle kohta, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordile kehtestatud meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (4)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 23. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine

   4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimise pooled

               (6)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele.

               (7)

               Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

               (8)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

               (9)

               Selleks et komisjon saaks seoses Hiina eksportivate tootjate ja sõltumatute importijatega otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada representatiivse valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Võttes arvesse, et ükski Hiina eksportiv tootja ei andnud endast teada ega esitanud algatamisteates nõutud teavet ning et ainult üks sõltumatu importija andis endast teada, kuid ei esitanud komisjonile algatamisteates nõutud teavet, ei peetud kummalgi juhul valimi moodustamist vajalikuks.

               (10)

               Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid kaks äriühingut kuuest liidu tootjast, kes olid teada enne uurimise algatamist ning kes valiti nende müügimahu ja vaatlusaluse toote tootmismahu alusel 2010. aastal ning samuti nende geograafilise asukoha alusel liidus. Valik esindas üle 50 % kogu hinnangulisest liidu toodangust ja müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Huvitatud isikutel paluti toimikuga tutvuda ja esitada märkused selle valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid kavandatud valimi kohta.

               (11)

               Komisjon saatis küsimustikud kahele valimisse kaasatud liidu tootjale, endast teada andnud importijale ning kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele.

               (12)

               Vastused küsimustikule laekusid kahelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt. Põhjenduses 9 nimetatud sõltumatu importija, kes andis endast teada, ei vastanud valimi küsimustele ega esitanud vastust küsimustikule.

               (13)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad

                                       —

                                       Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itaalia,

                                       —

                                       NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Sloveenia,

                           b)

                           kasutaja

                                       —

                                       HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tšehhi Vabariik.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (14)

               Käesolevas läbivaatamises käsitletav toode on sama, mis esialgses määruses, nimelt Hiinast pärit ja CN-koodi ex 8305 10 00 (TARICi kood 8305100050) alla kuuluv paberite ja muude dokumentide kiirköitjates ja kaustades arhiveerimiseks mõeldud kangmehhanismid. Kangmehhanismid koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente. Sama CN-koodi alla kuuluvad spiraalköitjad ei kuulu käesolevas uurimises vaatlusaluse toote alla.

               (15)

               Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas nagu ka esialgne uurimine, et vaatlusalusel tootel ja liidu tootjate poolt liidus toodetud tootel on samad tehnilised ja füüsikalised omadused ning samad kasutusviisid. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (16)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

         1.   Sissejuhatavad märkused

               (17)

               Nagu mainitud põhjenduses 9, ei andnud ükski Hiina eksportiv tootja algatamisteate järel endast teada ega teinud uurimises koostööd. Hiina ametivõime teavitati sellest asjaolust ja võimalusest, et kohaldatakse algmääruse artikli 18 lõiget 1, ning neile anti võimalus teha märkusi. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

               (18)

               Seetõttu ning vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 tuli allpool esitatud järelduste tegemisel dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta lähtuda kättesaadavatest andmetest, eelkõige avalikult kättesaadavast teabest, nagu äriühingute ametlikud veebisaidid ja veebiotsingud toote kohta, läbivaatamistaotluses esitatud teabest ning läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud poolte (taotlejate ja valimisse kaasatud liidu tootjate) käest saadud teabest.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (19)

               Algatamisteates tehti ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriiki.

               (20)

               Kuna ei Hiina eksportivad tootjad ega sõltumatud importijad liidu turul ei teinud koostööd, ei saanud komisjon tehingute alusel kindlaks määrata ekspordi müügimahtu ega -hindu. Seetõttu kaalus komisjon teisi võimalusi ekspordihinna kindlaksmääramiseks.

               (21)

               Esiteks kaaluti võimalust ristkontrollida Eurostati andmeid muude kättesaadavate andmetega. See võimalus oli siiski ebasobiv, kuna üks allikas hõlmas ka muud importi peale vaatlusaluse toote ning teiste allikate puhul ei olnud võimalik võrrelda ekspordihindu liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa.

               (22)

               Teiseks kaalus komisjon võimalust kasutada läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihindu. Tuletatakse meelde, et seda meetodit kasutati esialgses uurimises ning et see võimaldab võrdlust tooteliikide kaupa. Kuid läbivaatamistaotluses esitatud arved käsitlesid ekspordihindu muudele kolmandatele riikidele.

               (23)

               Seetõttu ei olnud võimalik liitu suunatud ekspordi hindade põhjal teha dumpinguarvutusi ja ei olnud võimalik kinnitada dumpingu esinemist. Seetõttu keskendus uurimine dumpingu kordumise tõenäosusele.

         3.   Dumpingu kordumise tõenäosus

               (24)

               Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimisel analüüsiti järgmisi asjaolusid: normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos; tootmisvõimsus, toodang ja vaba tootmisvõimsus Hiinas; liidu turu ligitõmbavus Hiina impordi jaoks.

         3.1.   Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos

               (25)

               Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 normaalväärtust Hiinast tuleva ekspordi hinnaga.

         3.1.1.   Normaalväärtuse määramise alus

               (26)

               Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

               (27)

               Liidu tootjate läbivaatustaotluses nimetati mitmeid tootjaid muudes turumajanduslikes riikides peale liidu, nimelt Indias, Iraanis ja Tais. Pärast algatamisteadet võeti nende tootjatega nõuetekohaselt ühendust ning ühendust võeti ka teiste sellistes riikides asuvate võimalike tootjatega, keda oli võimalik avalikult kättesaadavate andmete põhjal kindlaks teha.

               (28)

               Algatamisteates oli märgitud, et kui peale liidu ei tule muude turumajanduslike riikide tootjatelt koostöösoove, siis määrab komisjon normaalväärtuse tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Liidus tegelikult makstud või makstav hind võeti normaalväärtuse määramisel aluseks ka esialgses uurimises.

               (29)

               Ükski huvitatud isik ei teinud märkusi ülalnimetatud meetodi sobivuse kohta normaalväärtuse määramiseks.

               (30)

               Ükski väljaspool liitu asuva turumajandusliku riigi tootja, kellega komisjon ühendust võttis, ei teinud käesolevas uurimises koostööd.

               (31)

               Võttes arvesse eespool öeldut, ei jäänud komisjonile normaalväärtuse määramiseks muud võimalust, kui toetuda liidus tegelikult makstud või makstavale hinnale.

         3.1.2.   Normaalväärtus

               (32)

               Nagu selgitatud põhjendustes 26–31, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a, kasutades tavapärase kaubandustegevuse käigus sarnase toote eest liidus tegelikult makstud või makstavat hinda.

               (33)

               Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks valimisse kaasatud liidu tootjate sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

               (34)

               Kõigepealt tehti kindlaks, kas valimisse kaasatud liidu tootjate samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, tuli teave liitu eksporditud kogu müügimahu kohta kindlaks teha vastavalt kättesaadavatele andmetele. Nagu märgitud põhjenduses 21, ei olnud Eurostati ja muud statistilised andmed sobivad dumpingu jätkumise tuvastamiseks, kuid neid andmeid saab kasutada liitu tuleva imporditaseme määramiseks (see on vajalik Hiinast tuleva ekspordi kogumahu jaoks). Selle põhjal peeti valimisse kaasatud liidu tootjate omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportijatega, ei olnud võimalik analüüsida tüüpilisust tooteliikide kaupa.

               (35)

               Seejärel uuris komisjon, kas mõlema valimisse kaasatud liidu tootja omamaist müüki võiks pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud müügiks, st kas mõlema valimisse kaasatud liidu tootja puhul oli keskmine müügihind tootmiskuluga võrdne või sellest kõrgem ning seega kasumlik.

               (36)

               Tehti kindlaks, et liidu tootjate müük oli keskmiselt kasumlik, ning seejärel määrati normaalväärtus valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise müügihinna alusel.

         3.1.3.   Ekspordihind

               (37)

               Koostöö puudumise tõttu eksportivate tootjatega leiti, et kõige asjakohasem alus ekspordihinna määramiseks olid läbivaatamistaotluses esitatud Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse ekspordil.

         3.1.4.   Võrdlus

               (38)

               Võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasemel. See võrdlus näitas, et läbivaatamistaotluses esitatud ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid märkimisväärselt madalamad kui normaalväärtus (üle 30 %). See osutab asjaolule, et meetmete kaotamise korral suunataks liitu väga tõenäoliselt dumpinguhinnaga import.

         3.2.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

               (39)

               Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, tuginevad järgmised järeldused peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele, mida on võimaluse korral ristkontrollitud avalikult kättesaadava teabega.

               (40)

               Selle alusel leiti, et Hiina kangmehhanismide tootmisvõimsus on hinnanguliselt vähemalt 600–700 miljoni ühiku vahel. See hinnang põhineb liidu tootmisharu esitatud teabel.

               (41)

               Lisaks on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiina saab kangmehhanismide tootmisvõimsust suurenenud nõudluse korral hõlpsasti suurendada, muu hulgas täiendava tööjõu palkamise teel ja piiratud investeeringute teel seadmestikku.

               (42)

               Ükski huvitatud isik ei teinud märkusi ega andnud teavet seoses tootmisvõimsusega Hiinas.

               (43)

               Selle alusel võib väita, et Hiina tootmisvõimsus on umbes 170–350 % suurem kui liidu tarbimine ning märkimisväärselt suurem kui liidu toodang.

         3.3.   Toodang ja Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus

               (44)

               Kuna ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, tugines teave tegeliku toodangu ja vaba tootmisvõimsuse kohta peamiselt läbivaatamistaotluses sisaldunud teabele, mida on võimaluse korral ristkontrollitud avalikult kättesaadava teabega.

               (45)

               Läbivaatamistaotluses hinnati kangmehhanismide toodanguks 200–400 miljonit ning vabaks tootmisvõimsuseks 200–500 miljonit ühikut. Selline vaba võimsus vastab umbkaudu liidu tarbimisele.

               (46)

               Pärast võimaluse korral ristkontrollimist avalikult kättesaadavate allikatega leiti, et esitatud hinnangud on põhjendatud.

               (47)

               Seoses vaba võimsusega ja nagu nimetati põhjenduses 41, on uurimise käigus saadud teabest näha, et Hiina saab kangmehhanismide tootmisvõimsust suurenenud nõudluse korral hõlpsasti suurendada, muu hulgas täiendava tööjõu palkamise teel ja piiratud investeeringute teel seadmestikku.

               (48)

               Arvestades eelöeldut võib põhjendatult järeldada, et Hiinas on olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Nagu selgitatakse põhjendustes 49–55, on olemas suur tõenäosus, et selline vaba tootmisvõimsus suunataks meetmete kaotamise korral liidu turule.

         3.4.   Liidu turu atraktiivsus

               (49)

               Käesoleva uurimisega kogutud teabe alusel on näha, et liidu turg oleks meetmete kaotamise korral Hiina kangmehhanismide impordile atraktiivne turg. Meenutatakse, et enne kehtivate meetmete jõustamist oli liidu tarbimine märkimisväärne, ulatudes ligi 400 miljoni ühikuni. Samal ajal oli Hiinast pärit eksport üle 200 miljoni ühiku, moodustades üle 50 % liidu tarbimisest.

               (50)

               Uurimine näitas, et liidu nõudlus kangmehhanismide järele on jäänud oluliseks. Liidu tarbimine on vaatlusalusel perioodil ainult natuke langenud, nagu märgitakse põhjendustes 63, 64 ja 98, ning liidu turg jääb suurimaks ülemaailmseks kangmehhanismide turuks, moodustades üle 50 % maailmaturust.

               (51)

               Kangmehhanismide jaoks on veel mõni muu turg, kuid need ei suuda tõenäoliselt ära tarbida Hiina üleliigset tootmisvõimsust.

               (52)

               Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 38, näitas võrdlus kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu turu hindade vahel, et liidu turg oleks meetmete kaotamise korral atraktiivne sellise madalahinnalise impordi jaoks. Seda ka selle tõttu, et valitsevad hinnad on liidu turul üldiselt kõrgemad kui muudel eksporditurgudel.

               (53)

               Võttes arvesse eelnimetatud kaalutlusi, oleks tõenäoline, et meetmete kaotamise korral suunataks Hiina eksport liidu turule.

               (54)

               Avalikult kättesaadavast teabest Hiina tootjate kohta on näha, et sellised äriühingud suunavad oma müügi peamiselt või ainult eksporditurule.

               (55)

               Viimaks tuleb tähele panna, et alates lõplike meetmete kehtestamisest on olnud mitmeid juhtumeid kangmehhanismide impordi vale klassifitseerimisega, mille puhul deklareeriti suurtes kogustes eraldi olevaid kangmehhanisme ja kaasi terviklike kiirköitjatena. Selle tagajärjel ei makstud sellise impordi puhul tollimaksu. Sellise valesti klassifitseerimise tõttu esitas tolliseadustiku komitee 2010. aasta novembris selgitava avalduse, milles märgiti, et selliselt imporditud kangmehhanismid tuleb eraldi deklareerida. On liiga vara teha järeldusi selle kohta, kas selline avaldus tõi kaasa soovitud mõju, ning komisjon kavatseb olukorda jälgida. Kuid selline teguviis on täiendavaks tõendiks, et hoolimata meetmetest on liidu turg Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt atraktiivne.

         3.5.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (56)

               Nagu märgitud põhjenduses 38, näitas võrdlus läbivaatamistaotluses esitatud kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade ja liidu turu hindade vahel, et dumpingu kordumine on väga tõenäoline.

               (57)

               Lisaks, võttes arvesse Hiina märkimisväärset kasutamata tootmisvõimsust, Hiina tootjate võimet tootmismahte kiiresti suurendada ja need eksporti suunata, sellise ekspordi tõenäoliselt madalat hinda ja liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on alust eeldada, et meetmete kaotamine tooks kaasa kangmehhanismide ekspordi kasvu Hiinast liidu turule.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (58)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid liidus kangmehhanisme kuus tootjat, kellest kolm olid käesolevas uurimises taotluse esitajad. Uurimise käigus ei andnud ükski teine liidu tootja endast teada. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (59)

               Kahju analüüsimise jaoks saadi andmeid Eurostati statistikast ja muudest komisjonile kättesaadavatest statistilistest allikatest, läbivaatamistaotlusest, küsimustiku vastustest ja kontrollkäikudel kogutud teabest.

               (60)

               Makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müük liidus ja kolmandate riikide turgudel, turuosa, kasv, tööhõive ja tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus ja taastumine eelmisest dumpingust, põhinevad liidu tootmisharu esitatud andmetel. Kahe valimisse kaasatud liidu tootja esitatud küsimustiku vastuseid täiendati kõigi teiste liidu tootjate esitatud teabega.

               (61)

               Mikromajanduslikud andmed, nagu varud, töötasud, müügihinnad, kasumlikkus, investeeringud, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali kaasamise võime, saadi kahelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Võttes arvesse asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingud esindasid üle 50 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja -müügist, peeti valimisse kaasatud liidu tootjaid käesolevas uurimises liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. Andmed kahe valimisse kaasatud äriühingu kohta saab esitada algmääruse artikli 19 alusel tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse huvides ainult indekseeritud kujul.

               (62)

               Kuna Hiina eksportivad tootjad ning sõltumatud importijad ei teinud koostööd, siis põhineb teave impordihinna kujunemise ja hindade allalöömise kohta alternatiivsetel allikatel, nagu läbivaatamistaotlus, Eurostat ja muu komisjonile kättesaadav konfidentsiaalne statistika ning kontrollkäikudel kogutud teave. Impordiandmed põhinevad läbivaatamistaotluse andmetel, mis on saadud Eurostati andmetest. Võttes arvesse, et need andmed hõlmasid ka muud importi peale vaatlusaluse toote, ristkontrolliti neid ja kohandati nõuetekohaselt vastavalt muudele komisjonile kättesaadavatele konfidentsiaalsetele statistilistele allikatele. Seetõttu on allpool mõned arvud indekseeritud või esitatud vahemikuna, et kaitsta konfidentsiaalset statistikat.

         2.   Tarbimine liidu turul

               (63)

               Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja impordiandmete põhjal. Tehti kindlaks, et tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 200–350 miljonit ühikut.

               (64)

               Kangmehhanismide tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. See võis osaliselt olla põhjustatud majanduskriisist ning ka tarbimise muutusest (nt keskkonnasõbraliku kontori ja elektroonilise dokumentide registreerimise arendamisest ning administratiivsete töökohtade üldisest vähenemisest).

                  Tabel 1

                  Tarbimine

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              84

                              90

                              88

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed

         3.   Hiina impordi maht ja turuosa

               (65)

               Nagu näidatud tabelis 2, vähenes turuosa vaatlusalusel perioodil 54 %.

               (66)

               Lisaks, alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2006. aastal vähenes Hiina impordi turuosa märkimisväärselt 51 protsendilt esialgse uurimise uurimisperioodil kuni 7–15 protsendini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiinast pärit impordi maht jäi kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu vaatlusalusel perioodil väikeseks. Siiski oli Hiina import jätkuvalt peamine koguimpordi allikas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 85 % ja 95 % vahel), kuna teiste kolmandate riikide kangmehhanismide eksport oli väga vähene. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes import 59 %.

                  Tabel 2

                  Hiinast pärit import

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Impordimaht, indeks (2008 = 100)

                           100

                           56

                           44

                           41

                           Impordi turuosa, indeks (2008 = 100)

                              100

                              66

                              48

                              46

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed

         4.   Hiinast pärit impordi hindade muutused ja hindade allalöömine

   4.1.   Hindade muutused

               (67)

               Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportivate tootjatega ja alternatiivsete allikate puudumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha õiget impordihinda. Nagu selgitati põhjenduses 21, peeti statistikat ebasobivaks, kuna üks allikas hõlmas ka muud importi peale vaatlusaluse toote, ning teiste allikate puhul ei olnud võimalik võrrelda ekspordihindu liidu tootmisharu hindadega tooteliikide kaupa.

               (68)

               Sellest olenemata peeti muud komisjonile kättesaadavat konfidentsiaalset statistikat sobivaks Hiinast pärit impordihindade üldiste muutuste näitajaks. Impordihinna muutused näitavad hinnatõusu vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 3

                  Vaatlusaluse toote impordihind

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina

                              Indeks

                              100

                              102

                              118

                              118

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed

         4.2.   Hindade allalöömine

               (69)

               Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportivate tootjatega ja alternatiivsete allikate puudumise tõttu põhines hindade allalöömise arvutus põhjenduses 37 nimetatud põhjustel läbivaatustaotluses esitatud ekspordihindadel kolmandatesse riikidesse. Ligikaudselt määratud hindade allalöömine oli kuni 20 %.

         5.   Teistest kolmandatest riikidest pärit impordimahud ja impordi turuosad

               (70)

               Kangmehhanismide peamised tootjad asuvad liidus ja Hiinas. Muudest kolmandatest riikidest, nagu Indiast, pärit import moodustas ebaolulise osa, alla 1 %.

         6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (71)

               Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

         6.1.   Makromajanduslikud elemendid

   a)   Tootmine

               (72)

               Liidu tootmisharu tootmismaht püsis vaatlusalusel perioodil samal tasemel, välja arvatud aastal 2009. Teatav langus 2009. aastal, mis oli põhjustatud globaalsest majanduskriisist, kompenseeriti tõusuga 2010. aastal.

               (73)

               Hoolimata vähenenud müügist liitu, nagu selgitatakse põhjendustes 75–77, suutsid liidu tootjad säilitada vaatlusalusel perioodil oma tootmismahu, sest nad suutsid suurendada eksporti kolmandatesse riikidesse, nagu selgitatakse põhjenduses 78.

                  Tabel 4

                  Liidu kogutoodang

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tuhandetes ühikutes)

                           Tootmine

                           351 480

                           301 661

                           360 007

                           354 646

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              86

                              102

                              101

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (74)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes veidi liidu tootjate tootmisvõimsus täiendavasse tootmisvõimsusesse investeerimise ja nüüdisajastamise tõttu. Tootmisvõimsuse rakendamine jäi suhteliselt stabiilseks, langedes pisut 2009. aastal. Väike langus oli peamiselt põhjustatud globaalsest majanduskriisist sel aastal.

                  Tabel 5

                  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tuhandetes ühikutes)

                           Tootmisvõimsus

                           452 407

                           453 323

                           465 984

                           465 401

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              103

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste

                           77,7 %

                           66,5 %

                           77,3 %

                           76,2 %

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              86

                              99

                              98

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         c)   Müügimaht liidus

               (75)

               Tabelis esitatud arvud peegeldavad liidu tootmisharu müügimahtu sõltumatutele klientidele liidu turul.

                  Tabel 6

                  Müük sõltumatutele klientidele

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tuhandetes ühikutes)

                           315 715

                           281 281

                           309 941

                           304 444

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              89

                              98

                              96

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

               (76)

               Müük liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %.

               (77)

               2009. aastal vähenes müük 11 %. See langus oli peamiselt põhjustatud globaalsest majanduskriisist. Järgnevatel aastatel müük taastus ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu samal tasemel kui 2008. aastal.

         d)   Müük kolmandatesse riikidesse

               (78)

               Tabelis esitatud arvud peegeldavad liidu tootmisharu müügimahtu kolmandatele turgudele ja on näha müügi järsku suurenemist vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 7

                  Müük kolmandatesse riikidesse

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tuhandetes ühikutes)

                           26 750

                           42 105

                           59 221

                           57 148

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              157

                              221

                              214

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         e)   Turuosa

               (79)

               Hoolimata müügi vähenemisest liidus kasvas liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 9 % ning jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 80 % ja 93 % vahele. Liidu turuosa suurenemine oli põhjustatud tarbimise vähenemisest liidus ning samuti Hiinast pärit impordi turuosa vähenemisest.

                  Tabel 8

                  Liidu turuosa

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              106

                              109

                              109

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus, Eurostati ja muude komisjonile kättesaadavate statistiliste allikate andmed

         f)   Kasv

               (80)

               2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine 12 %. Liidu tootjate müügi maht liidu turul vähenes 4 % võrra. Liidu tootjate turuosa kasvas 9 %.

         g)   Tööhõive

               (81)

               Tööhõive liidu tootmisharus vähenes vaatlusalusel perioodil. See vähenemine oli tingitud liidu tootmisharu tootmisprotsessi nüüdisajastamisest ja mehhaniseerimisest.

                  Tabel 9

                  Liidu tööhõive

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           710

                           588

                           561

                           552

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              83

                              79

                              78

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         h)   Tootlikkus

               (82)

               Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, liikus vaatlusaluse perioodi jooksul positiivses suunas, jäädes 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilseks.

               (83)

               Nüüdisajastamisega seotud tootlikkuse kasvu kirjeldatakse põhjenduses 93.

                  Tabel 10

                  Tootlikkus

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootlikkus (tuhandetes ühikutes aastas)

                           495

                           513

                           642

                           642

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              104

                              130

                              130

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         i)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

               (84)

               Meenutatakse, et põhjendustes 19–23 kirjeldatud olukorra tõttu ei saadud teha dumpinguarvutusi. Siiski tuvastati dumpingu kordumise tõenäosus, mis põhines liidu tootmisharu keskmise müügihinna alusel määratud normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud hinna alusel määratud ekspordihinna vahelisel võrdlusel.

               (85)

               Analüüs näitab, et liidu tootmisharu taastus suurel määral tänu meetmete kehtestamisele dumpinguhinnaga impordi vastu ning et kehtivad meetmed on olnud tõhusad.

         6.2.   Mikromajanduslikud elemendid

   a)   Varud

               (86)

               Allpool esitatud andmed kajastavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

                  Tabel 11

                  Lõppvarud

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              43

                              61

                              83

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

               (87)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharu varud ei ole sobiv näitaja majandusliku olukorra hindamiseks, kuna varude tase muutub hooajati.

         b)   Töötasud

               (88)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine töötasu töötaja kohta 33 %.

                  Tabel 12

                  Palgad (kulu töötaja kohta)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              116

                              133

                              133

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         c)   Müügihinnad

               (89)

               Kangmehhanismide keskmised ühikuhinnad liidus tõusid veidi 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Suhteline hinnalangus 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga oli põhjustatud tooraine hinna kõikumisest.

                  Tabel 13

                  Ühiku hind liidu turul

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              103

                              101

                              104

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

         d)   Kasumlikkus

               (90)

               Allpool esitatud tasuvusmarginaalid on liidu tootmisharu finantstulemuste protsent liidu turul saavutatud käibest.

                  Tabel 14

                  Kasumlikkus

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              107

                              105

                              104

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

               (91)

               Enne lõplike meetmete kehtestamist 2006. aastal oli liidu tootmisharu sügavas kahjumis. Sellest ajast saadik on olukord kangmehhanismide tootmisharus vaatlusalusel perioodil paranenud, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei ole siiski saavutatud esialgses uurimises tuvastatud 5 % kasumimarginaali.

         e)   Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

               (92)

               Järgnev tabel kajastab investeeringute suundumusi, investeeringutasuvust ja rahavoogu ning investeeringuid.

                  Tabel 15

                  Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Investeeringud

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              152

                              41

                              51

                           Investeeringutasuvus

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              111

                              109

                              108

                           Rahavoog

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              291

                              247

                              236

                                          Allikas:

                                       küsimustike vastused

               (93)

               Tänu taastumisele, mis järgnes meetmete rakendamisele 2006. aastal, tegi tootmisharu märkimisväärseid investeeringuid tootmisrajatiste nüüdisajastamisse ja laiendamisse, eriti 2008. ja 2009. aastal. Paranenud kasumlikkus peegeldub ka suurenenud rahavoos.

         f)   Kapitali kaasamise võime

               (94)

               Uurimises ei tuvastatud erilisi probleeme kapitali kaasamises liidu tootmisharu poolt.

         6.3.   Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

               (95)

               Eespool nimetatud analüüsist on näha, et liidu tootmisharu majanduslik olukord on paranenud ja tootmisharu on elujõuline pärast meetmete rakendamist 2006. aastal. Kuid sellest hoolimata, arvestades, et nimetatud positiivne areng toimus alles pärast meetmete rakendamist, tööhõive väheneb ja kasumlikkus ei ole ikka veel saavutanud eesmärki, tehakse järeldus, et tootmisharu majanduslik olukord on habras ja haavatav. Seetõttu võib teha järelduse, et tõendite kohaselt toimus kahju kõrvaldamine osaliselt või täielikult tänu kehtivatele meetmetele.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (96)

               Alates kehtivate meetmete rakendamisest on liidu tootmisharu olukord märkimisväärselt paranenud. Siiski on käesolevast analüüsist näha, et liidu tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav.

               (97)

               Sellises olukorras on asjakohane analüüsida olulise kahju kordumise tõenäosust, et uurida, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahjustaks Hiinast pärit impordi koguste ja hindade eeldatav areng liidu tootmisharu olukorda, nagu seda kirjeldatakse põhjendustes 98–106.

               (98)

               Maailmas on kaks peamist kangmehhanismide tootjat – Hiina ja liit. Liidus on kõige suurem kangmehhanismide turg, millele järgnevad Lõuna-Ameerika ja Venemaa. Teistes riikides, nagu Indias, on väiksemad tootjad, kuid nemad keskenduvad oma koduturule. USAs ja Kanadas kasutatakse teistsugust köitmissüsteemi.

               (99)

               Tuletatakse meelde, et Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ning et kangmehhanismide tootmist saab Hiinas kergesti suurendada, nagu on märgitud põhjendustes 45–48.

               (100)

               Samuti tuletatakse meelde, et Hiina vaba tootmisvõimsus vastab umbkaudu liidu tarbimisele (vt põhjendus 45).

               (101)

               Samuti tehti kindlaks, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksporditaks Hiina suurenenud kangmehhanismide toodang tõenäoliselt liitu (vt põhjendus 53). See arvamus põhineb asjaolul, et liidu turg on jätkuvalt maailma suurim kangmehhanismide turg, kus on suhteliselt stabiilne tarbimine, ning et valitsevad hinnad on liidu turul üldiselt kõrgemad kui muudel eksporditurgudel (vt põhjendus 52). Samuti tuleb arvesse võtta, et peale liidu ja Hiina ei ole teisi märkimisväärseid riike, kes toodaksid ja ekspordiksid kangmehhanisme.

               (102)

               Lisaks, nagu märgiti põhjenduses 41, saab Hiina tootmisvõimsust kergesti suurendada täiendava tööjõu abil. Seetõttu suudaks Hiina eksport rahuldada liidu tarbimise kasvu. Võttes arvesse Hiina impordi võimalikku madalat hinda, mida on näha nende kolmandate riikide turgudele suunatud hindadest, ning ilmset piiramatut võimet tarnida madalate hindadega, ei oleks liidu tootmisharu meetmete kehtetuks tunnistamise korral võimeline nõudluse kasvust kasu saama ning kaotaks oluliselt oma turuosa.

               (103)

               Neid asjaolusid arvestades on oodata, et kangmehhanismide impordi märkimisväärse suurenemise puhul Hiinast liitu avaldaks see tõsist negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Nagu eespool nimetatud, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit kangmehhanismide import märkimisväärne. Lisaks avaldaks selline import väga tõenäoliselt hinnasurvet liidu turule ja seega liidu tootmisharule, nagu võib näha hinnatasemest kolmandate riikide turgudel. Vastavalt kättesaadavatele andmetele hinnatakse, et Hiina hinnad löövad liidu hindu alla umbes 20 %, nagu märgitud põhjenduses 69. See viitab suurele tõenäosusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid Hiina hinnad oluliselt madalamad liidu hindadest.

               (104)

               Liidu turu atraktiivsus Hiina eksportijate jaoks on ilmnenud ka valesti klassifitseerimise katsetest, et vältida kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendus 55).

               (105)

               Eespool toodule tuginedes on tõenäoline, et Hiina päritolu kangmehhanismide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa liitu suunatud impordi mahu järsu kasvu väga madalate hindadega ning lööks tõenäoliselt märgatavalt alla liidu müügihinnad. See põhjustaks materiaalse kahju ja muudaks kasutuks tootmisharu viimastel aastatel tehtud investeeringud ja taastumispüüded.

               (106)

               Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (107)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

               (108)

               Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

               (109)

               Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.

               (110)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju ja dumpingu kordumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (111)

               Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku tulususe taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral.

               (112)

               On suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu kordumiseks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.

               (113)

               Seega järeldatakse, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.

         3.   Importijate ja kasutajate huvid

               (114)

               Nagu eespool märgitud, ei esitanud ükski kindlaks tehtud sõltumatu importija küsimustikule vastuseid. Kangmehhanismide importijad on tavaliselt ka kasutajad, kuna nad kasutavad neid kiirköitjate tootmisel.

               (115)

               Mitmed kasutajad, st kiirköitjate tootjad, andsid uurimise käigus endast teada. Ainult üks kasutaja andis küsimustikule vastused, mida sai vastuste kvaliteedi tõttu kontrollkäigul ainult osaliselt kinnitada.

               (116)

               Kõnealune kasutaja väitis, et dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada ka Hiinast pärit kiirköitjate impordi suhtes. Nende väidete kohta puudusid aga tõendid.

               (117)

               Kaks kasutajat olid meetmete jätkamise vastu. Nad ei põhjendanud oma väiteid.

               (118)

               Teisest küljest näitab analüüs ka seda, et kui meetmete kehtetuks tunnistamise järel muutuks Hiina ainsaks kangmehhanismide tarnijaks, oleks ka kiirköitjate tootjate olukord ohus, kuna kangmehhanismide turult maailmas kaoks konkurents. Seetõttu järeldati, et kehtivad meetmed aitavad kaasa tarnete mitmekesisusele ja konkurentsile kangmehhanismide maailmaturul, mis on ka tarbijate huvides.

               (119)

               Teised kolm kasutajat, kes kasutavad ainult liidu turul toodetud kangmehhanisme, jäid neutraalsele seisukohale ning üks neist väljendas toetust meetmete jätkamiseks.

               (120)

               Arvestades, et kangmehhanismide maksumus moodustab minimaalse protsendi kiirköitja maksumusest, ei ole meetmetel praktiliselt mingit mõju lõpptoote (kiirköitja) hinnale ning seega ei ole neil ka mingit mõju lõpptarbijale.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (121)

               Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (122)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus kehtivate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

               (123)

               Eespool öeldust tuleneb, et algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi tuleks Hiinast pärit kangmehhanismide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 8305 10 00 (TARICi kood 8305100050) alla kuuluvate paberite ja muude dokumentide kiirköitjates ja kaustades arhiveerimiseks kasutatavate kangmehhanismide impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Kangmehhanismid koosnevad alusplaadile kinnitatud tugevatest metallelementidest (tavaliselt kahest) ja vähemalt ühest avamispäästikust, mille abil saab lisada ja arhiveerida pabereid ja muid dokumente.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Tootja

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Dongguan Nanzha Leco Stationary
               The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Hiina

               27,1 %

               A729

               Kõik teised äriühingud

               47,4 %

               A999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. august 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 205, 27.7.2006, lk 1.

      (3)  ELT C 5, 8.1.2011, lk 11.

      (4)  ELT C 217, 23.7.2011, lk 35.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 12/2012, 10. jaanuar 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               11.1.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 7/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 12/2012,
   10. jaanuar 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. jaanuar 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  61,0

                  TN

                  101,1

                  TR

                  107,6

                  ZZ

                  89,9

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  TR

                  156,6

                  ZZ

                  169,4

                  0709 91 00

                  EG

                  208,4

                  ZZ

                  208,4

                  0709 93 10

                  MA

                  64,4

                  TR

                  145,3

                  ZZ

                  104,9

                  0805 10 20

                  EG

                  70,2

                  MA

                  59,3

                  TR

                  75,5

                  ZZ

                  68,3

                  0805 20 10

                  MA

                  73,1

                  ZZ

                  73,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  70,8

                  MA

                  62,0

                  TR

                  79,5

                  ZZ

                  70,8

                  0805 50 10

                  MA

                  126,4

                  TR

                  59,3

                  ZZ

                  92,9

                  0808 10 80

                  CA

                  125,9

                  US

                  111,1

                  ZA

                  128,3

                  ZZ

                  121,8

                  0808 30 90

                  CN

                  42,7

                  US

                  116,7

                  ZZ

                  79,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/173, 1. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2008 ja rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ja Enterococcus faecium CECT 4515 loa hoidja nime osas (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               2.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 28/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/173,
   1. veebruar 2017,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2008 ja rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ja Enterococcus faecium CECT 4515 loa hoidja nime osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Äriühing Norel SA on esitanud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõike 3 kohase taotluse, milles on tehtud ettepanek muuta komisjoni määruses (EÜ) nr 1292/2008 (2) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 887/2011 (3) sätestatud loa omaniku [Termin on muutunud. Uus termin on „loa hoidja“.] nime.

               (2)

               Taotleja väidab, et äriühing Evonik Nutrition & Care GmbH on saanud äriühingult Norel SA söödalisandite Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ja Enterococcus faecium CECT 4515 turustamise õiguse, mis kehtib alates 4. juulist 2016. Taotleja on esitanud taotlust toetavad asjakohased andmed.

               (3)

               Kavandatav loa hoidja nime muutmine on oma olemuselt üksnes administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametit teavitati kõnealusest taotlusest.

               (4)

               Et äriühing Evonik Nutrition & Care GmbH saaks kasutada oma turustamisõigust, on vaja muuta kõnealuste lubade tingimusi.

               (5)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1292/2008 ja rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 vastavalt muuta.

               (6)

               Kuna ohutuskaalutlustega seoses ei ole nõutav käesoleva määrusega määrusesse (EÜ) nr 1292/2008 ja rakendusmäärusesse (EL) nr 887/2011 tehtud muudatuste viivitamatu kohaldamine, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1292/2008 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 1292/2008 lisa teises veerus asendatakse väljend „Norel SA“ väljendiga „Evonik Nutrition & Care GmbH“.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 887/2011 muutmine
   Rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 muudetakse järgmiselt:

               a)

               pealkirjas asendatakse nimi „Norel SA“ nimega „Evonik Nutrition & Care GmbH“;

               b)

               lisa teises veerus asendatakse nimi „Norel SA“ nimega „Evonik Nutrition & Care GmbH“.

         Artikkel 3
   Üleminekumeetmed
   Söödalisandite olemasolevaid varusid, mis vastavad sätetele, mida kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib turule lasta ja kasutada kuni varude lõppemiseni.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1292/2008, mis käsitleb Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol ja Ecobiol plus) lubamist söödalisandina (ELT L 340, 19.12.2008, lk 36).

      (3)  Komisjoni 5. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 887/2011, millega antakse luba Enterococcus faecium CECT 4515 valmistise kasutamiseks broilerkanade söödalisandina (müügiloa omanik Norel S.A.) (ELT L 229, 6.9.2011, lk 7).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 706/2014, 25. juuni 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 972/2006 seoses basmati riisi suhtes kohaldatava imporditollimaksuga

text:
               26.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 186/54

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 706/2014,
   25. juuni 2014,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 972/2006 seoses basmati riisi suhtes kohaldatava imporditollimaksuga
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt Euroopa Liidu ja India vahelisele riisi käsitlevale kokkuleppele, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/617/EÜ, (3) on India päritolu kooritud basmati riisi sortide suhtes kohaldatav imporditollimaksu määr null.

               (2)

               Vastavalt Euroopa Liidu ja India vahelisele riisi käsitlevale kokkuleppele, (4) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/618/EÜ, (5) on Pakistani päritolu kooritud basmati riisi sortide suhtes kohaldatav imporditollimaksu määr null.

               (3)

               Kõnealuste kokkulepete rakendamiseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (6) artikliga 138 ette nähtud, et kõnealuste kokkulepetega hõlmatud kooritud basmati riisi sortide suhtes kohaldatakse komisjoni poolt kindlaksmääratud tingimustel nullmääraga imporditollimaksu. Kõnealused tingimused on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 972/2006 (7).

               (4)

               Määrus (EL) nr 1308/2013, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 1234/2007, ei sisalda sätet, mis vastaks määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 138. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 183 volitatakse komisjoni seoses imporditollimaksudega vastu võtma rakendusakte, millega määratakse kindlaks kohaldatava imporditollimaksu määr kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud muu hulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistes kokkulepetes.

               (5)

               Euroopa Liidu ja India vahel sõlmitud kokkuleppe ning Euroopa Liidu ja Pakistani vahel sõlmitud kokkuleppe järgimiseks tuleks määruses (EÜ) nr 972/2006 sätestada, et eespool nimetatud kokkulepetega hõlmatud kooritud basmati riisi sortide suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses kindlaksmääratud tingimustel nullmääraga imporditollimaksu.

               (6)

               Määrust (EÜ) nr 972/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 972/2006 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

      „Artikkel 1
      Käesolevat määrust kohaldatakse CN-koodide 1006 20 17 ja 1006 20 98 alla kuuluvate kooritud basmati riisi järgmiste sortide suhtes:

                  —

                  Basmati 217

                  —

                  Basmati 370

                  —

                  Basmati 386

                  —

                  Kernel (Basmati)

                  —

                  Pusa Basmati

                  —

                  Ranbir Basmati

                  —

                  Super Basmati

                  —

                  Taraori Basmati (HBC-19)

                  —

                  Type-3 (Dehradun)

            Olenemata ühises tollitariifistikus kindlaksmääratud imporditollimaksu määradest kohaldatakse esimeses lõigus osutatud kooritud basmati riisi sortide suhtes käesolevas määruses kindlaksmääratud tingimustel nullmääraga imporditollimaksu.”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Ühenduse ja India vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks (ELT L 279, 28.8.2004, lk 19).

      (3)  Nõukogu otsus 2004/617/EÜ, 11. august 2004, kokkuleppe sõlmimise kohta kirjavahetuse teel Euroopa Ühenduse ja India vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks (ELT L 279, 28.8.2004, lk 17).

      (4)  Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Pakistani vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks (ELT L 279, 28.8.2004, lk 25).

      (5)  Nõukogu otsus 2004/618/EÜ, 11. august 2004, kokkuleppe sõlmimise kohta kirjavahetuse teel Euroopa Ühenduse ja Pakistani vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks (ELT L 279, 28.8.2004, lk 23).

      (6)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007, 22. oktoober 2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

      (7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 972/2006, 29. juuni 2006, millega sätestatakse basmati riisi impordi ning riisi päritolu kindlaksmääramise ajutise kontrollisüsteemi suhtes kohaldatavad erieeskirjad (ELT L 176, 30.6.2006, lk 53).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 341/2011, 7. aprill 2011 , millega jäetakse määramata müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 447/2010 lõssipulbri müügiks avatud hankemenetluse raames toimuvas 19. pakkumisvoorus

text:
               8.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 341/2011,
   7. aprill 2011,
   millega jäetakse määramata müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 447/2010 lõssipulbri müügiks avatud hankemenetluse raames toimuvas 19. pakkumisvoorus
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti j koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 447/2010 (2) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele.

               (2)

               Pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi arvesse võttes peaks komisjon vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõikele 1 määrama müügi miinimumhinna või otsustama jätta see määramata.

               (3)

               19. pakkumisvoorus saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks müügi miinimumhind jätta määramata.

               (4)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Selliste pakkumuste puhul, mis on saabunud määrusega (EL) nr 447/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas 19. pakkumisvoorus, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 5. aprillil 2011, jäetakse lõssipulbri müügi miinimumhind määramata.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. aprill 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 126, 22.5.2010, lk 19.

      (3)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 94/2012, 3. veebruar 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               4.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 33/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 94/2012,
   3. veebruar 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. veebruar 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  156,8

                  MA

                  56,3

                  TN

                  78,1

                  TR

                  115,9

                  ZZ

                  101,8

                  0707 00 05

                  EG

                  217,9

                  JO

                  200,0

                  TR

                  176,6

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  163,0

                  0709 91 00

                  EG

                  317,7

                  ZZ

                  317,7

                  0709 93 10

                  MA

                  95,5

                  TR

                  181,4

                  ZZ

                  138,5

                  0805 10 20

                  EG

                  47,4

                  MA

                  53,4

                  TN

                  59,4

                  TR

                  65,7

                  ZZ

                  56,5

                  0805 20 10

                  IL

                  167,5

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  124,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  61,2

                  EG

                  88,5

                  IL

                  95,7

                  KR

                  94,1

                  MA

                  71,6

                  PK

                  55,0

                  TR

                  69,3

                  ZZ

                  76,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  62,5

                  ZZ

                  65,8

                  0808 10 80

                  CA

                  130,0

                  CL

                  98,4

                  CN

                  85,1

                  MA

                  59,2

                  US

                  147,4

                  ZZ

                  104,0

                  0808 30 90

                  CN

                  66,6

                  US

                  122,1

                  ZA

                  99,1

                  ZZ

                  95,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.