title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/673, 29. aprill 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  30.4.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 116/8

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/673,
      29. aprill 2016,
      millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3, artikli 16 lõiget 1, artikli 16 lõike 3 punkti a, artikli 19 lõiget 3, artikli 20 lõiget 3, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 1 ning artikli 38 punkti a,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Mere- ja muud vetikad kuuluvad Brüsseli nomenklatuuri 12. rühma, mis on loetletud aluslepingu I lisas. Mere- ja muud vetikad on seega määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 1 lõike 2 esimese lõigu punkti a alla kuuluvad põllumajandussaadused. Kuna „muud vetikad“ hõlmavad „mikrovetikaid“, kuuluvad mikrovetikad määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaldamisalasse.

                  (2)

                  Kuna komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2) ei ole senini sätestatud toiduks kasutatavate mikrovetikate üksikasjalikke tootmiseeskirju ja tekkis küsimus, milliseid tootmiseeskirju peavad ettevõtjad järgima toiduks kasutatavate mikrovetikate kasvatamisel, on vaja olukorda selgitada ja sätestada kõnealuste toodete üksikasjalikud tootmiseeskirjad.

                  (3)

                  Mikrovetikate tootmine sarnaneb paljuski merevetikate tootmisega, kuigi see ei toimu meres. Kui mikrovetikaid kasutatakse edasi vesiviljelusloomade söödana, kohaldatakse mikrovetikate, nagu paljurakuliste merevetikate ja paljurakulise fütoplanktoni suhtes merevetikate kogumise ja kasvatamise üksikasjalikke tootmiseeskirju, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 6a. Seepärast on asjakohane selgitada, et merevetikate üksikasjalikke tootmiseeskirju tuleks kohaldada ka toiduks kasutatavate mikrovetikate tootmisel.

                  (4)

                  Üleminekumeetmed, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 25e lõikes 3 ja artikli 25o lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide ja kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastsete kasutamist, kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2015, mis tähendab, et pärast nimetatud kuupäeva peavad kõik mahepõllumajanduslikus tootmises kasutatavad noorvormid ja limused olema mahepõllumajanduslikud. Kuna selgus, et mahepõllumajanduslikke noorvorme ja limuseid ei ole saadaval piisavas koguses, tuleks kõnealust kuupäeva ühe aasta võrra edasi lükata, et anda ettevõtjatele aega aretada piisavas koguses mahepõllumajanduslikke noorvorme ja limuseid.

                  (5)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 29d lõikele 4 vaatab komisjon teatavate veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamise uuesti läbi enne 1. augustit 2015, et nende kasutamine järk-järgult lõpetada või seda veelgi piirata.

                  (6)

                  Komisjon palus mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühmal (edaspidi „eksperdirühm“) hinnata nimetatud veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste mõju mahepõllumajandusliku veini teatavatele põhiomadustele ning seda, kas kõnealuste tavade asendamiseks leidub alternatiivseid tehnikaid. Eksperdirühm soovitas (3) sobivate alternatiivide puudumisel jätkata kõnealuste tavade kasutamist mahepõllumajanduslikus veinitootmises. Samuti soovitas ta kõnealuseid tehnikaid teatava aja möödudes samal eesmärgil uuesti hinnata, et nende kasutamine järk-järgult lõpetada või seda veelgi piirata. Seepärast tuleks 1. augustiks 2015 määratud tähtaega pikendada kolme aasta võrra.

                  (7)

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada loomi käsitlevatest tootmiseeskirjadest ajutisi erandeid, kui konkreetsed asjaolud takistavad ettevõtjatel mahepõllumajanduslikku tootmist jätkata või sellega taasalustada. Eelkõige haigustest või katastroofist tuleneva loomade suure suremuse korral võivad nad lubada, et looma- või linnukarja uuendatakse või taastatakse mittemahepõllumajanduslike loomade abil, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud loomi ei ole saadaval. Tuleks selgitada, et nimetatud juhul tuleks looma- või linnukarja toodud mittemahepõllumajanduslike loomade puhul siiski järgida vastavat üleminekuperioodi.

                  (8)

                  Kuna viimastel aastatel on piiratud võimalusi kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises mittemahepõllumajanduslikke noorvorme, on asjakohane näha ette samalaadsed erandlikud tootmiseeskirjad vesiviljelusloomade suure suremuse korral.

                  (9)

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisas on loetletud tooted, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 12 lõike 1 punktile h ja artikli 16 lõike 1 punktile a. Nimetatud tooted on jaotatud eri kriteeriumide, nagu kasutusviisi või päritolu alusel seitsmesse rühma. On asjakohane lihtsustada nimetatud liigitust ja kasutada klassifitseerimiseks üksnes päritolukriteeriumi.

                  (10)

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisa tabeli parempoolses veerus on esitatud kõnealuses lisas loetletud toodete, sealhulgas mikroorganismide ja ainete kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded ning kasutustingimused. Tingimused kõnealuste toodete kasutamiseks mahepõllumajanduslikus tootmises ja eelkõige vastav kasutuskategooria (nt insektitsiid, akaritsiid või fungitsiid) peavad siiski vastama toimeainete kasutustingimustele, nagu need on üldiselt põllumajanduse jaoks sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisas. Kui kõnealuse määrusega on kasutamine põllumajanduse jaoks üldiselt piiratud, on piiratud ka kasutamine mahepõllumajandusliku tootmise jaoks. Lisaks nähtub kogemustest, et määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisas loetletud toodete kasutustingimused on mahepõllumajanduses ja traditsioonilises põllumajanduses sageli samad ning et kasutuspiiranguid on vähe.

                  (11)

                  Seepärast tuleks süsteemi lihtsustada, et vältida olukorda, kus määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisas on loetletud kasutusviisid, mis ei ole rakendusmäärusega (EL) nr 540/2011 enam lubatud. Samas peaks olema märgitud, et kõiki rakendusmäärusega (EL) nr 540/2011 põllumajanduse jaoks üldiselt heaks kiidetud kasutusviise on automaatselt lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises, välja arvatud juhul, kui on konkreetselt osutatud, et teatavate kasutusviiside suhtes kohaldatakse rangemaid tingimusi.

                  (12)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikes 3 sätestatud korrale on liikmesriigid esitanud teistele liikmesriikidele ja komisjonile ametlikud dokumendid teatavate ainete kohta, et lubade nende kasutamist ja kanda need määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisasse. Kõnealused ametlikud dokumendid vaatas läbi mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm ja komisjon.

                  (13)

                  Oma soovitustes (5) leidis eksperdirühm muu hulgas, et süsinikdioksiid, kiiselguur (diatomiit), rasvhapped ja kaaliumbikarbonaat vastavad mahepõllumajanduse eesmärkidele ja põhimõtetele. Seega tuleks need ained kanda määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisasse. Selleks et viia toimeainete nimetused vastavusse rakendusmäärusega (EL) nr 540/2011, on lisaks asjakohane muuta nimetus rasvhappe kaaliumsool (vedelseep) nimetuseks rasvhapped.

                  (14)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (6) artikli 23 kohaselt on põhiained ained, mida on võimalik taimekaitses kasutada, kuid mida valdavalt sellel otstarbel ei kasutata. Paljusid neist on tavapäraselt kasutatud mahepõllumajanduses, seda isegi enne, kui need liigitati põhiaineteks. Nende hulgas on arvukalt taimset või loomset päritolu toiduaineid. On asjakohane lubada kõnealuste põhiainete kasutamist mahepõllumajanduses ja kanda need seega määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisasse, kui need vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artiklis 2 sätestatud „toiduaine“ määratlusega ning taimset või loomset päritolu.

                  (15)

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 VI lisas on loetletud söödalisandid, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikes toodetes vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punktile d ja artikli 16 lõike 1 punktile d.

                  (16)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1831/2003 (8) võetud lähenemisviisiga ühtlustamiseks tuleks muuta VI lisa esitust. Eelkõige tuleks muuta VI lisas oleva tabeli vasakut veergu, osutades söödalisandite või funktsionaalrühmade erilised identifitseerimisnumbrid ning rühmade „Tehnoloogilised lisandid“ ja „Toitainelised lisandid“ klassifikatsioon tuleks viia vastavusse määruses (EÜ) nr 1831/2003 kasutatud klassifikatsiooniga. Määruse (EÜ) nr 889/2008 VI lisa 4. jao rühmas „Zootehnilised lisandid“ esitatud ainete nimetused tuleks samuti viia vastavusse määruse (EÜ) nr 1831/2003 sõnastusega.

                  (17)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikes 3 sätestatud korrale on liikmesriigid esitanud teistele liikmesriikidele ja komisjonile ametlikud dokumendid teatavate söödalisandite kohta, et lubada nende kasutamist ja kanda need määruse (EÜ) nr 889/2008 VI lisasse. Kõnealused ametlikud dokumendid vaatas läbi mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm ja komisjon. Söödamaterjale ja söödalisandeid käsitlevate eksperdirühma soovituste (9) põhjal tuleks lubada selliste järgmiste ainete kasutamist, mida eksperdirühm pidas mahepõllumajanduse eesmärkidele ja põhimõtetele vastavaks: seleenpärm, divaskkloriidtrihüdroksiid ja tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraat.

                  (18)

                  Võttes arvesse komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 131/2014, (10) (EL) 2015/861 (11) ja (EL) 2015/1152 (12) tehtud muudatusi, on vajalik asendada ained „looduslikud tokoferoolikontsentraadid“, „E2 jood“ ja „E3 koobalt“, mida enam ei ole, vastavalt samasse kategooriasse kuuluvate uute ainetega. Lisaks tuleks parandada teatavad ebatäpsused seoses funktsionaalrühma d „Sideained ja paakumisvastased ained“ kuuluvate ainete bentoniit-montmorilloniit ja klinoptiloliit identifitseerimisnumbritega.

                  (19)

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisas on loetletud teatavad ained, mida on lubatud kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu, pärmi ja pärmitoodete tootmisel vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punktile b ja artiklile 21.

                  (20)

                  Et saavutada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2008, (13) on vaja muuta ränidioksiidgeeli või kolloidlahuse (E 551) kasutamise eritingimusi ja bentoniidi puhtuse erikriteeriume. Kaoliini (E 559) kehtiv luba tuleks tühistada, kuna määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohaselt oli kõnealust lisaainet lubatud kasutada kuni 31. jaanuarini 2014.

                  (21)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale on liikmesriigid esitanud teistele liikmesriikidele ja komisjonile ametlikud dokumendid toidu lisaainete, töötlemise abiainete ja teatavate muude ainete kohta, et lubada nende kasutamist ning kanda need määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisasse. Kõnealused ametlikud dokumendid vaatas läbi mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm ja komisjon.

                  (22)

                  Toidu lisaaineid käsitlevate eksperdirühma soovituste (14) põhjal tuleks lubada selliste järgmiste ainete kasutamist, mida eksperdirühm pidas mahepõllumajanduse eesmärkidele ja põhimõtetele vastavaks: mesilasvaha (E 901), karnaubavaha (E 903), gellankummi (E 418) ja erütriool (E 968).

                  (23)

                  Lisaks tuleks eksperdirühma soovituse põhjal muuta järgmiste lisaainete kasutustingimusi: vääveldioksiid, kaaliummetabisulfit, tokoferoolikontsentraat, letsitiinid, sidrunhape, naatriumtsitraat, viinhape, glütserool, naatriumkarbonaat, ränidioksiidgeel või kolloidlahus ja naatriumhüdroksiid. Mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest saadud letsitiin on turul saadaval, kuid mahepõllumajandusliku toiduainetööstuse enamiku kasutusviiside jaoks peab selline letsitiin olema sobiva kvaliteediga. Mahepõllumajandusliku toiduainetööstuse jaoks sobiva kvaliteediga letsitiini ei ole praegu piisavalt saadaval. Võttes arvesse mahepõllumajandusliku toiduainete tootmise jaoks vajaliku mahepõllumajandusliku eri kvaliteediga letsitiini ajutist nappust, tuleks ette näha, et kolmeaastase üleminekuperioodi vältel võib mahepõllumajanduslikus toiduainete tootmises kasutada letsitiini, mis ei ole saadud mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest.

                  (24)

                  Töötlemise abiaineid käsitlevate eksperdirühma soovituste põhjal tuleks lubada kasutada äädikhapet/äädikat, tiamiinvesinikkloriidi, diammooniumfosfaati, naatriumkarbonaati ja puidukiude. Naatriumkarbonaadi, sidrunhappe, naatriumhüdroksiidi, taimeõlide, bentoniidi, mesilasvaha ja karnaubavaha puhul tuleks eritingimusi muuta.

                  (25)

                  Pärmi tootmises kasutatavate töötlemise abiainete puhul tuleks nõuda, et kartulitärklist ja taimeõlisid võib kasutada üksnes siis, kui need pärinevad mahepõllumajanduslikust tootmisest, kuna kõnealused töötlemise abiained on nüüd piisavas koguses ja piisava kvaliteediga saadaval mahepõllumajanduslikus vormis.

                  (26)

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 II, VI ja VIII lisas ei ole enam asjakohane viidata määrusele, mille kohaselt tooted või ained on saanud kasutusloa.

                  (27)

                  Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.

                  (28)

                  Et võimaldada ettevõtjatele, kontrolliasutustele ja kontrolliorganitele piisav aeg kohanemaks tõsiasjaga, et merevetikate üksikasjalikke tootmiseeskirju kohaldatakse ka toiduks kasutatavate mikrovetikate tootmisel, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 6a muudatust kohaldada alates 12 kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumisest.

                  (29)

                  Selleks et tagada järjepidevus ning pikendada võimalust kasutada mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme ja kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastseid, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 25e lõike 3 ja 25o lõike 1 muudatusi kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2016.

                  (30)

                  Et anda ettevõtjatele võimalus kohanduda muudatustega, mis tehti seoses teatavate toodete ja ainetega, mida on lubatud kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu, pärmi ja pärmitoodete tootmisel, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa muudatusi kohaldada alates kuue kuu möödumisest käesoleva määruse jõustumisest.

                  (31)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määruse (EÜ) nr 889/2008 muutmine
      Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikkel 6a asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 6a
                  Kohaldamisala
                  Käesolevas peatükis kehtestatakse merevetikate üksikasjalikud tootmiseeskirjad.
                  Käesoleva peatüki kohaldamisel hõlmavad „merevetikad“ paljurakulisi merevetikaid, paljurakulist fütoplanktonit ja mikrovetikaid.“

                  2)

                  Artikli 25e lõige 3 asendatakse järgmisega:
                  „3.   Kasvandusse toodavate mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide suurim osakaal võib alates 2011. aasta 31. detsembrist olla 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2016. aasta 31. detsembrist 0 %.“

                  3)

                  Artikli 25o lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
                  „Kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastseid võib siiski viia mahepõllumajanduslikku tootmisüksusesse järgmiste maksimummäärade piires: alates 2011. aasta 31. detsembrist 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2016. aasta 31. detsembrist 0 %.“

                  4)

                  Artikli 29d lõikes 4 asendatakse kuupäev „1. august 2015“ kuupäevaga „1. august 2018“.

                  5)

                  Artikli 47 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkt a asendatakse järgmisega:

                                          „a)

                                          haigustest või katastroofist tuleneva loomade suure suremuse korral looma- või linnukarja uuendamist või taastamist mittemahepõllumajanduslike loomade abil, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud loomi ei ole saada ja tingimusel, et mittemahepõllumajanduslike loomade suhtes kohaldatakse vastavat üleminekuperioodi;“;

                              b)

                              lisatakse punkt f:

                                          „f)

                                          Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (*) artikli 57 lõike 1 punktides a–d loetletud põhjustest tuleneva vesiviljelusloomade suure suremuse korral looma- või linnukarja uuendamist või taastamist mittemahepõllumajanduslike loomade abil, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud loomi ei ole saada ja tingimusel, et vähemalt viimast kahte kolmandikku tootmistsükli kestusest juhitakse mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetest lähtuvalt.

                                 (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).“"

                  6)

                  II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

                  7)

                  VI lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

                  8)

                  VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

            Artikkel 2
      Jõustumine ja kohaldamine
      Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Järgmisi artikli 1 punkte kohaldatakse alates nende jaoks märgitud kuupäevast:

                  a)

                  punkti 1 kohaldatakse alates 7. maist 2017;

                  b)

                  punkte 2 ja 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016;

                  c)

                  punkti 8 kohaldatakse alates 7. novembrist 2016.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 29. aprill 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

         (2)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

         (3)  Lõpparuanne:
      http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/

         (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

         (5)  Lõpparuanne:
      http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/egtop-final-report-on-ppp-ii_en.pdf

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

         (9)  Lõpparuanne:
      http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/egtop-final-report-feed-ii_en.pdf

         (10)  Komisjoni 11. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 131/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 601/2013, milles käsitletakse koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi, koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi ja kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi lubamist söödalisandina (ELT L 41, 12.2.2014, lk 3).

         (11)  Komisjoni 3. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/861, milles käsitletakse loa andmist kaaliumjodiidi, veevaba kaltsiumjodaadi ja kaetud granuleeritud veevaba kaltsiumjodaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 137, 4.6.2015, lk 1).

         (12)  Komisjoni 14. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1152, milles käsitletakse loa andmist taimeõlidest saadud tokoferooliekstraktide, taimeõlidest saadud tokoferoolirikaste (δ-tokoferoolirikaste) ekstraktide ja α-tokoferooli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 187, 15.7.2015, lk 5).

         (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

         (14)  Lõpparuanded:

                  http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/final_report_egtop_on_organic_food_en.pdf

                  http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/egtop-final-report-food-ii_en.pdf

                  http://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports/egtop-final-report-food-iii_en.pdf

         I LISA

               „II LISA

                  Pestitsiidid – artikli 5 lõikes 1 osutatud tooted

               Kõik käesolevas lisas loetletud ained peavad vastama vähemalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (1) lisas esitatud kasutustingimustele. Mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavad rangemad kasutustingimused on täpsustatud iga tabeli teises veerus.
               1.   Taimse või loomse päritoluga ained

                           Nimetus

                           Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

                           Asadiraktiin, ekstraheeritud Azadirachta indica'st (sirelmeelia)

                           Põhiained

                           Ainult need põhiained Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) artikli 23 lõike 1 tähenduses, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artiklis 2 esitatud „toidu“ määratlusega ning mis on taimse või loomse päritoluga.
                           Ained, mida ei kasutata herbitsiididena, vaid üksnes kahjuri- ja haigustõrjeks.

                           Mesilasvaha

                           Ainult lõikehaavade peitsimise vahendina / haava kaitsva vahendina

                           Hüdrolüüsitud valgud, v.a želatiin

                           Laminariin

                           Vetikaid tuleb kasvatada mahepõllumajanduslikult kooskõlas artikliga 6d või koristada säästvalt kooskõlas artikliga 6c.

                           Feromoonid

                           Ainult lõksudes ja püünistes.

                           Taimeõlid

                           Lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiididena.

                           Püretriinid, ekstraheeritud Chrysanthemum cinerariaefolium'ist

                           Püretroidid (ainult deltametriin või lambdatsühalotriin)

                           Ainult lõksudes koos spetsiifiliste atraktantidega; ainult Batrocera oleae ja Ceratitis capitata wied'i tõrjeks.

                           Kvassia, ekstraheeritud Quassia amara'st

                           Ainult insektitsiidi, repellendina.

                           Lõhna abil toimivad taimse või loomse päritoluga repellendid / lambarasv

                           Ainult taime mittesöödavatel osadel ja juhul, kui taimset materjali ei söödeta lammastele või kitsedele.

                     2.   Mikroorganismid või mikroorganismide toodetud ained

                           Nimetus

                           Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

                           Mikroorganismid

                           Mitte GMOdest pärit

                           Spinosaad

                     3.   Muud kui 1. ja 2. osas loetletud ained

                           Nimetus

                           Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused või -piirangud

                           Alumiiniumsilikaat (kaoliin)

                           Kaltsiumhüdroksiid

                           Fungitsiidina kasutades ainult viljapuudel, kaasa arvatud puukoolid, Nectria galligena tõrjeks.

                           Süsinikdioksiid

                           Vaseühendid järgmisel kujul: vaskhüdroksiid, vaskoksükloriid, vaskoksiid, bordoo vedelik ja kolmealuseline vasksulfaat

                           Kuni 6 kg vaske hektari kohta aastas.
                           Mitmeaastaste taimede puhul võivad liikmesriigid erandina esimesest lõigust sätestada, et vase 6 kg piirmäära võib vastaval aastal ületada, kui kõnealusest ja eelnevast neljast aastast koosneva viieaastase perioodi jooksul tegelikult kasutatud keskmine kogus ei ületa 6 kg.

                           Etüleen

                           Rasvhapped

                           Lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiididena.

                           Raud (III) ortofosfaat

                           Kasvatatavate taimede vahele maapinnalt laotatavad preparaadid.“

                           Kiiselguur (diatomiit)

                           Lubiväävel (kaltsiumpolüsulfiid)

                           Parafiinõli

                           Kaaliumvesinikkarbonaat (e kaaliumbikarbonaat)

                           Kvartsliiv

                           Väävel

            (1)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

         II LISA

               „VI LISA

                  Artikli 22 punktis g, artikli 24 lõikes 2 ja artikli 25m lõikes 2 osutatud loomasöödas kasutatud söödalisandid

               Lisas loetletud söödalisandid peavad olema lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1831/2003 (1).
               1.   TEHNOLOOGILISED LISANDID
               a)   Säilitusained

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           E 200

                           Sorbiinhape

                           E 236

                           Sipelghape

                           E 237

                           Naatriumformiaat

                           E 260

                           Äädikhape

                           E 270

                           Piimhape

                           E 280

                           Propioonhape

                           E 330

                           Sidrunhape

                     b)   Antioksüdandid

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           1b306(i)

                           Taimeõlidest saadud tokoferooliekstraktid

                           1b306(ii)

                           Taimeõlidest saadud tokoferoolirikkad (δ-tokoferoolirikkad) ekstraktid

                     c)   Emulgaatorid, stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           E 322

                           Letsitiinid

                           Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest
                           Kasutatakse üksnes vesiviljelusloomasöödana

                     d)   Sideained ja paakumisvastased ained

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           E 535

                           Naatriumferrotsüaniid

                           Maksimumdoos: 20 mg/kg NaCl (arvutatud ferrotsüaniidi anioonina)

                           E 551b

                           Kolloidne ränidioksiid

                           E 551c

                           Kiiselguur (puhastatud kobediatomiit)

                           1m558i

                           Bentoniit

                           E 559

                           Asbestivabad kaoliinsavid

                           E 560

                           Steariidi ja kloriidi looduslikud segud

                           E 561

                           Vermikuliit

                           E 562

                           Sepioliit

                           E 566

                           Natroliit-fonoliit

                           1g568

                           Setteline klinoptiloliit

                           E 599

                           Perliit

                     e)   Silokonservandid

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           1k

                           Ensüümid ja mikroorganismid

                           Silo tootmise jaoks üksnes juhul, kui ilmastikutingimused ei võimalda saavutada vajalikku käärimist.

                     2.   ORGANOLEPTILISED LISANDID

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           2b

                           Lõhna- ja maitseained

                           Üksnes põllumajandustoodetest saadud ekstraktid

                     3.   TOITAINELISED LISANDID
               a)   Vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           3a

                           Vitamiinid või provitamiinid

                                       —

                                       Saadud põllumajandussaadustest

                                       —

                                       Monogastriliste loomade ja vesiviljelusloomade puhul tohib kasutada üksnes looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi vitamiine.

                                       —

                                       Mäletsejaliste puhul tohib kasutada üksnes põllumajandussaadustest saadud looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi A-, D- ja E-vitamiine liikmesriikide eelneva loaga, mille aluseks on hinnang mahepõllumajanduslike mäletsejaliste võimaluste kohta saada oma söödaratsioonidest vajalikus koguses kõnealuseid vitamiine.

                     b)   Mikroelementide ühendid

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           E1 Raud

                           raud(III)oksiid
                           raud(II)karbonaat
                           raud(II)sulfaat, heptahüdraat
                           raud(II)sulfaat, monohüdraat

                           3b201

                           Kaaliumjodiid

                           3b202

                           Veevaba kaltsiumjodaat

                           3b203

                           Kaetud granuleeritud veevaba kaltsiumjodaat

                           3b301

                           Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat

                           3b302

                           Koobalt(II)karbonaat

                           3b303

                           Koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2 : 3) monohüdraat

                           3b304

                           Kaetud granuleeritud koobalt(II)karbonaat

                           3b305

                           Koobalt(II)sulfaatheptahüdraat

                           E4 vask

                           Aluseline vaskkarbonaat, monohüdraat
                           Vaskoksiid
                           Vasksulfaat, pentahüdraat

                           3b409

                           Divaskkloriidtrihüdroksiid

                           E5 mangaan

                           Mangaanoksiid
                           Mangaansulfaat, monohüdraat
                           Mangaankarbonaat

                           E6 tsink

                           Tsinkoksiid
                           Tsinksulfaat, monohüdraat
                           Tsinksulfaat heptahüdraat

                           3b609

                           Tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraat

                           E7 molübdeen

                           Naatriummolübdaat

                           E8 seleen

                           Naatriumseleniit
                           Naatriumselenaat

                           3b8.10, 3b8.11, 3b8.12, 3b813 ja 3b817

                           Inaktiivne seleenpärm

                     4.   ZOOTEHNILISED LISANDID

                           Identifitseerimisnumbrid või funktsionaalrühmad

                           Aine

                           Kirjeldus, kasutustingimused

                           4a, 4b, 4c ja 4d

                           Ensüümid ja mikroorganismid kategoorias „Zootehnilised lisandid““

            (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

         III LISA
         Määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa muudetakse järgmiselt.

                     1)

                     Jäetakse välja märkus A osa pealkirja kohal, märkus B osa pealkirja all ning A ja B osa tabelite esimene veerg pealkirjaga „Luba“.

                     2)

                     A osa muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 read, mis on seotud vääveldioksiidi, kaaliummetabisulfiti, tokoferoolikontsentraadi, letsitiinide, sidrunhappe, naatriumtsitraadi, viinhappe, glütserooli, naatriumkarbonaadi, ränidioksiidi ja naatriumhüdroksiidiga, asendatakse järgmiste ridadega:

                                             „E 220

                                             Vääveldioksiid

                                             X

                                             X (ainult mõdu jaoks)

                                             Puuviljaveinides (*) ja mõdus suhkrulisandiga ja ilma): 100 mg (**)

                                             E 224

                                             Kaaliummetabisulfit

                                             X

                                             X (ainult mõdu jaoks)

                                             Puuviljaveinides (*) ja mõdus suhkrulisandiga ja ilma): 100 mg (**)

                                             E 306 (*)

                                             Tokoferoolikontsentraat

                                             X

                                             X

                                             Antioksüdant

                                             E 322 (*)

                                             Letsitiinid

                                             X

                                             X

                                             Piimatooted (2)
                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest (***)

                                             E 330

                                             Sidrunhape

                                             X

                                             X

                                             E 331

                                             Naatriumtsitraat

                                             X

                                             X

                                             E 334

                                             L(+)-viinhape

                                             X

                                             X (ainult mõdu jaoks)

                                             E 422

                                             Glütserool

                                             X

                                             Taimset päritolu.
                                             Taimeekstraktide ning lõhna- ja maitseainete jaoks

                                             E 500

                                             Naatriumkarbonaat

                                             X

                                             X

                                             E 551

                                             Ränidioksiidgeel või kolloidlahus

                                             X

                                             X

                                             Kuivatatud ja peenestatud maitsetaimede ja vürtside jaoks.
                                             Lõhna- ja maitseained ning taruvaik

                                             E 524

                                             Naatriumhüdroksiid

                                             X

                                             Toote „Laugengebäck“ pinnatöötluseks ja happesuse reguleerimiseks mahepõllumajanduslikes lõhna- ja maitseainetes

                                 b)

                                 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

                                             „E 418

                                             Gellankummi

                                             X

                                             X

                                             Ainult rohkesti atsüülrühmi sisaldav vorm

                                             E 901

                                             Mesilasvaha

                                             X

                                             Ainult kondiitritoodete glaseerainena.
                                             Mahepõllumajanduslikust mesindusest pärinev mesilasvaha

                                             E 903

                                             Karnaubavaha

                                             X

                                             Ainult kondiitritoodete glaseerainena.
                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest“

                                 c)

                                 lisatakse järgmine rida:

                                             „E 968

                                             Erütritool

                                             X

                                             X

                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest, kasutamata ioonvahetustehnoloogiat“

                     3)

                     B jagu muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 read, mis on seotud naatriumkarbonaadi, sidrunhappe, naatriumhüdroksiidi, taimeõlide, bentoniidi, mesilasvaha ja karnaubavahaga, asendatakse järgmiste ridadega:

                                             „Naatriumkarbonaat

                                             X

                                             X

                                             Sidrunhape

                                             X

                                             X

                                             Naatriumhüdroksiid

                                             X

                                             Suhkru(te) tootmiseks
                                             Õli tootmiseks, välja arvatud oliiviõli tootmine

                                             Taimeõlid

                                             X

                                             X

                                             Määrdeaine, õlitusaine või vahutamisvastane aine.
                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud

                                             Bentoniit

                                             X

                                             X

                                             Mõdu selitusaine (1)

                                             Mesilasvaha

                                             X

                                             Õlitusaine
                                             Mahepõllumajanduslikust mesindusest pärinev mesilasvaha

                                             Karnaubavaha

                                             X

                                             Õlitusaine
                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud toorainest“

                                 b)

                                 kustutatakse kaoliiniga seotud rida;

                                 c)

                                 lisatakse järgmised read:

                                             „Äädikhape/äädikas

                                             X

                                             Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud.
                                             Kala töötlemiseks, ainult biotehnoloogilisest allikast, välja arvatud juhul, kui see on toodetud GMOsid kasutades või GMOdest

                                             Tiamiinvesinikkloriid

                                             X

                                             X

                                             Ainult puuviljaveinide, sealhulgas õuna- ja pirnisiidri ning mõdu valmistamiseks

                                             Diammooniumfosfaat

                                             X

                                             X

                                             Ainult puuviljaveinide, sealhulgas õuna- ja pirnisiidri ning mõdu valmistamiseks

                                             Puidukiud

                                             X

                                             X

                                             Puit peaks pärinema sertifitseeritud, säästvalt raiutud puidust.
                                             Kasutatav puit ei tohi sisaldada toksilisi komponente (raiumisjärgne töötlus, looduslikult esinevad toksiinid või mikroorganismidest tulenevad toksiinid)“

                     4)

                     C osas asendatakse kartulitärklist ja taimeõlisid käsitlevad read järgmistega:

                                 „Kartulitärklis

                                 X

                                 X

                                 Filtreerimiseks
                                 Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud

                                 Taimeõlid

                                 X

                                 X

                                 Määrdeained, õlitusained ja vahutamisvastased ained
                                 Üksnes mahepõllumajanduslikult toodetud“

            (*)  Seoses sellega määratletakse „puuviljaveini“ kui veini, mis on valmistatud muudest puuviljadest kui viinamarjadest (sealhulgas õuna- ja pirnisiider).

            (**)  Kõigi allikate summaarse koguse ülemmäär, väljendatud SO2-na (mg/l).

            (***)  Alates 1. jaanuarist 2019.“;


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2291, 16. detsember 2016, millega kiidetakse heaks toimeaine L(+)-piimhappe kasutamine tooteliiki 1 kuuluvates biotsiidides (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               17.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 344/74

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2291,
   16. detsember 2016,
   millega kiidetakse heaks toimeaine L(+)-piimhappe kasutamine tooteliiki 1 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 90 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Saksamaa sai 29. augustil 2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine L(+)-piimhappe lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 1 (inimeste hügieen), mida on kirjeldatud nimetatud direktiivi V lisas ning mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliigile 1.

               (2)

               Saksamaa esitas 5. veebruaril 2015 hindamisaruande koos oma soovitustega vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikele 2.

               (3)

               10. detsembril 2015 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus.

               (4)

               Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 1 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad L(+)-piimhapet, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

               (5)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks L(+)-piimhappe kasutamine tooteliiki 1 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

               (6)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine L(+)-piimhappe kasutamine tooteliiki 1 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas esitatud nõuete ja tingimustega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Triviaalnimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisandmed

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused

                  L(+)-piimhape

                  IUPACi nimetus:
                  (S)-2-hüdroksüpropaanhape
                  EÜ nr: 201-196-2
                  CASi nr: 79-33-4

                  95,5 massiprotsenti

                  1. juuli 2017

                  30. juuni 2027

                  1

                  Biotsiididele loa andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

                              1)

                              Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

                              2)

                              Pidades silmas hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riske, tuleb toote hindamisel pöörata erilist tähelepanu muudele kui kutselistele kasutajatele.

         (1)  Selles veerus esitatud puhtusaste oli määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 1 kohaselt hinnatud toimeaine minimaalne puhtusaste. Turule lastud tootes sisalduva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline puhtuseaste on tehniliselt samaväärne puhtuseastmega, mille juures toimeainet hinnati.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 610/2011, 22. juuni 2011 , impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012

text:
               23.6.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 163/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 610/2011,
   22. juuni 2011,
   impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 431/2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks.

               (2)

               Ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kvoodile järjekorranumbriga 09.4003 määruse (EÜ) nr 431/2008 kohaselt ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentside taotlused rahuldatakse 28,953811 % jaotuskoefitsiendi alusel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. juuni 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 130, 20.5.2008, lk 3.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/187, 6. veebruar 2015 , millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 käsipagasi läbivaatamise osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               7.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 31/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/187,
   6. veebruar 2015,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 käsipagasi läbivaatamise osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Hiljutised tõendid osutavad sellele, et terroristid püüavad välja töötada improviseeritud lõhkeseadeldiste peitmise uusi võimalusi, et vältida nende avastamist käsipagasi läbivaatamisel praegu kasutatavate lennundusjulgestusmeetmete abil.

               (2)

               Seepärast tuleks komisjoni määruses (EL) nr 185/2010 (2) sätestatud konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid muuta, et vähendada käsipagasisse peidetud improviseeritud lõhkeseadeldistest tulenevat ohtu.

               (3)

               Kõnealuste muudatustega tuleks täiustada tehnilisi spetsifikatsioone, mida kohaldatakse käsipagasi läbivaatamisel lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seadme abil.

               (4)

               Muudatused peaksid võimaldama teatavatel tingimustel ka läbi vaadata sülearvuteid ja muid suuri elektriseadmeid sisaldavat käsipagasit.

               (5)

               Seepärast tuleks määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta.

               (6)

               Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et viia lennundusohutusega seotud riskid miinimumini.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist. Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

      (2)  Komisjoni määrus (EL) nr 185/2010, 4. märts 2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELT L 55, 5.3.2010, lk 1).

      LISA
      Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  4. peatükki muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkt 4.1.2.1 asendatakse järgmisega:

                                          „4.1.2.1

                                          Sülearvutid ja muud suured elektriseadmed tuleb enne läbivaatust käsipagasist välja võtta ja eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadatakse läbi lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seadmega, mis vastab standardile C2 või sellest rangemale standardile.”

                                    ;

                              b)

                              punkt 4.1.2.8 asendatakse järgmisega:

                                          „4.1.2.8.

                                          Kõik kotid, milles leitakse suur elektriseade, tuleb ilma kõnealuse seadmeta uuesti läbi vaadata ja elektriseade tuleb eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadati läbi EDS-seadmega, mis vastab standardile C2 või sellest rangemale standardile.”

                  2.

                  12. peatükile lisatakse punktid 12.4.2.7–12.4.2.9:

                              „12.4.2.7.

                              Kõik käsipagasi läbivaatamiseks projekteeritud EDS-seadmed peavad vastama vähemalt standardile C1.

                              12.4.2.8.

                              Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid sisaldava käsipagasi läbivaatamiseks, peavad vastama vähemalt standardile C2.

                              12.4.2.9.

                              Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid ning vedelikke, aerosoole ja geele sisaldava käsipagasi läbivaatamiseks, peavad vastama vähemalt standardile C3.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 689/2012, 27. juuli 2012 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5

text:
               28.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 202/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 689/2012,
   27. juuli 2012,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2 ja artikli 5 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 (2),
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrust (EÜ) nr 415/2007 on vaja muuta, et säilitada koostalitlusvõime merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega, sealhulgas merelaevanduse automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).

               (2)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (3) artikli 7 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 415/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt kaksteist kuud pärast selle jõustumist.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. juuli 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

      (2)  ELT L 105, 23.4.2007, lk 35.

      (3)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 415/2007 lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:

                              „2.3.9.

                              Tüübikinnitus”.

                  2)

                  VIIDETE tabelit muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Read 10 ja 11 asendatakse järgmisega:

                                          Dokumendi pealkiri

                                          Institutsioon

                                          Avaldamise kuupäev

                                          „Soovitus ITU-R M.1371 „Laevale paigaldatud sellise universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi tehnilised omadused, mis kasutab ülikõrgsagedusega mere-mobiilside ajajaotuslikku ühispöördust”

                                          ITU

                                          2001

                                          Rahvusvaheline standard IEC 61993 „Merelaevanduse navigatsiooni- ja raadiokommunikatsiooniseadmed ning -süsteemid – automaatne identifitseerimissüsteem, 2. osa: A-klassi laevale paigaldatud universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) seadmed”

                                          IEC

                                          2002”

                              b)

                              Lisatakse järgmine rida:

                                          Dokumendi pealkiri

                                          Institutsioon

                                          Avaldamise kuupäev

                                          „Sisevee-AISi tehnilised suunised

                                          Laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm”

                  3)

                  Peatüki 2.2 eelviimane lõik asendatakse järgmisega:
                  „Liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastussagedust taktikalisel tasandil vahetada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Ankrus olevate laevade puhul on soovituslik ajakohastamissagedus mitu minutit või toimub ajakohastamine, kui teave muutub.”

                  4)

                  Peatükile 2.3.1 lisatakse järgmine lause:
                  „Sisevee-AISi väljatöötamisel võetakse arvesse sisevee-AISi tehnilisi suuniseid, mille koostab ja mida uuendab laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm (1).

                  5)

                  Peatüki 2.3.2.1 tabeli viimane rida jäetakse välja.

                  6)

                  Peatükki 2.3.2.3 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Tabeli kolmas rida jäetakse välja.

                              b)

                              Lisatakse järgmine rida:

                                          „Lastitud/lossitud laev

                                          (Sisevee-AISi laiendus)”

                  7)

                  Peatüki 2.3.2.4 esimese tabeli („Eeldatav lüüsi/silla juurde/terminali saabumise aeg”) neljandat rida muudetakse järgmiselt:

                              „Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel

                              (Sisevee-AISi laiendus)”

                  8)

                  Peatükki 2.3.3 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Teine lõik asendatakse järgmisega:
                              „Siseveeteedel liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastamise kiirust taktikalisel tasandil ümber lülitada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Segaliiklusvööndites, näiteks meresadamates, peab pädeval asutusel olema võimalik muutuvteabe edastamise sagedust vähendada, et tagada siseveelaevade ja SOLASe laevade teabeedastuskäitumise tasakaal. Teabe edastamist peab olema võimalik ümber lülitada TDMA käskude abil baasjaamast (automaatne ümberlülitamine TDMAst teatega nr 23) ning käskude abil laevadele paigaldatud süsteemidest, näiteks MKD, ECDIS või pardaarvuti, läbi liidese, näiteks IEC 61162 (automaatne ümberlülitus laevale paigaldatud süsteemi käsuga). Püsiteabe ja reisiga seonduva teabe puhul on soovituslik teabe edastamise intervall mitu minutit või edastatakse teave teabenõude esitamise korral või kui teave muutub.”

                              b)

                              Tabeli 2.1 üheksas rida asendatakse järgmisega:

                                          Laeva muutuvad tingimused

                                          Nominaalne teabeedastusintervall

                                          „Liikuv laev, mis toimib siseveetee režiimis (2)

                                          määratud 2 ja 10 sekundi vahel”

                              c)

                              Lisatakse järgmine lause:
                              „Märkus: sisevee-AISi liikuvjaam toimib siseveetee režiimil (grupiülesanne jagatakse teatega 23) või SOLASe režiimil (sõltumatu režiim, grupiülesandeid jagatud ei ole).”

                  9)

                  Peatüki 2.3.4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                  „Sisevee-AISi tehniline lahendus põhineb samadel tehnilistel standarditel mis IMO SOLASe AIS (soovitus ITU-R M.1371, IEC 61993).”

                  10)

                  Peatükk 2.3.5 asendatakse järgmisega:
                  „2.3.5.   Ühilduvus IMO A-klassi transponderitega

                  Sisevee-AISi transponderid peavad vastama IMO A-klassi transponderitele ning peavad seega olema võimelised vastu võtma ja töötlema kõiki IMO AISi teateid (vastavalt soovitusele ITU-R M.1371 ja IALA tehnilistele selgitustele ITU-R M.1371 kohta) ning lisaks käesolevate tehniliste kirjelduste peatükis 2.4 määratletud teateid.
                  Sisevee-AISi transponderite puhul digitaalselektiivse väljakutse (DSC) edastuse (tx) võimalust ning MKD olemasolu ei nõuta, kuid nõutakse MKD toimivust ja DSC kanali juhtimise toimivust. Tootjad võivad vastava riist- ja tarkvara A-klassi transponderitelt eemaldada.”

                  11)

                  Lisatakse järgmine peatükk:
                  „2.3.9.   Tüübikinnitus

                  Sisevee-AISi seadmetele antakse tüübikinnitus käesolevatele tehnilistele kirjeldustele vastavuse kohta.”

                  12)

                  Peatükki 2.4.1 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Peatüki 2.4.1 pealkiri asendatakse järgmisega:
                              „2.4.1.   Teade 1, 2, 3: asukohateated (ITU-R 1371)”

                              b)

                              Tabeli 2.2 eelviimane rida asendatakse järgmisega:

                                          Parameeter

                                          Bittide arv

                                          Kirjeldus

                                          „Kommunikatsiooni seisukord

                                          19

                                          Vt ITU-R M.1371”

                  13)

                  Peatüki 2.4.2 pealkiri asendatakse järgmisega:
                  „2.4.2.   Teade 5: laeva püsiteave ja reisiga seonduv teave (ITU-R 1371)”

                  14)

                  Peatükki 2.4.3 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Peatüki 2.4.3 pealkiri asendatakse järgmisega:
                              „2.4.3.   Teade 23: grupiülesannete jagamine (ITU-R M.1371)”

                              b)

                              Tabeli 2.4 ette lisatakse järgmine lõik:
                              „Grupiülesannete jagamise käsk edastatakse baasjaamast, kui kõnealune jaam täidab kontrolliüksuse ülesannet. Teadet kohaldatakse määratletud piirkonnas asuva liikuvjaama suhtes, mis on välja valitud vastavalt laeva ja lasti tüübile või jaama tüübile. Teate saanud jaam võtab ühel ajal arvesse kõiki sektori välju. Ta kontrollib liikuvjaama järgmisi tööparameetreid: edastus-/vastuvõtumoodus, teatamissagedus ja vaikse aja kestus.”

                              c)

                              Tabeli 2.4 read 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

                                          Parameeter

                                          Bittide arv

                                          Kirjeldus

                                          „Jaama tüüp

                                          4

                                          0 = kõik liikuvjaamade tüübid (vaikimisi); 1 = üksnes A-klassi liikuvjaam; 2 = kõik B-klassi liikuvjaamade tüübid; 3 = SAR lendav liikuvjaama tüüp; 4 = üksnes B-klassi SO liikuvjaam; 5 = laevale paigaldatud B-klassi liikuv CS-jaam (üksnes IEC62287); 6 = siseveeteed; 7–9 = piirkondlik kasutus; 10–15 = kasutamiseks tulevikus

                                          Laeva ja lasti tüüp

                                          8

                                          0 = kõik tüübid (vaikimisi)
                                          1...99 vt ITU-R M.1371-3, 8. lisa tabel 50
                                          100...199 jäetud piirkondlikuks kasutamiseks
                                          200...255 jäetud kasutamiseks tulevikus”

                              d)

                              Tabeli 2.5 read 10, 11 ja 12 asendatakse järgmisega:

                                          Teatamisintervalli välja seadistus

                                          Teatamisintervall teatel 18

                                          „9

                                          Järgmine lühem teatamisintervall

                                          10

                                          Järgmine pikem teatamisintervall

                                          11

                                          2 sekundit (ei kohaldata B-klassi CS-i suhtes)”

                              e)

                              Viimane lause asendatakse järgmisega:
                              „Märkus: kui kaksikkanali edastamise peatab Tx/Rx režiimi käsk 1 või 2, kasutatakse nõutud teatamisintervalli säilitamiseks ülejäänud edastuskanalit.”

                  15)

                  Peatüki 2.4.4 pealkiri asendatakse järgmisega:
                  „2.4.4.   Spetsiifiliste teadete kohaldamine (ITU-R 1371)”.

                  16)

                  Peatüki 2.4.4.1 esimene lause asendatakse järgmisega:
                  „Funktsiooniindikaatorid tuleb sisevee-AISi piirkonnas jaotada ning neid kasutada selliselt, nagu kirjeldatakse soovituses ITU-R M.1371.”

                  17)

                  Peatükki 2.4.4.2 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Tabeli 2.7 read 7, 8, 9 ja 11 asendatakse järgmisega:

                                          Parameeter

                                          Bittide arv

                                          Kirjeldus

                                          Kahendvormingus andmed

                                          „Laeva/konvoi pikkus

                                          13

                                          1 – 8 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi pikkus täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

                                          Laeva/konvoi laius

                                          10

                                          1 – 1 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi laius täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

                                          Laeva ja konvoi tüüp

                                          14

                                          Arvuline ERI klassifikatsioon (KOODID): laeva ja konvoi tüüp, nagu kirjeldatud E lisas

                                          Maksimaalne staatiline süvis hetkel

                                          11

                                          1 – 2 000 (ülejäänut ei kasutata), süvise täpsus 1/100 m, 0 = vaikimisi = pole teada”

                              b)

                              Tabeli 2.8 rida 16 asendatakse järgmisega:

                                          Parameeter

                                          Bitte

                                          Kirjeldus

                                          Kahendvormingus andmed

                                          „Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel

                                          12

                                          0 – 4 000 (ülejäänut ei kasutata), täpsusega 1/100 m, 0 = vaikimisi = ei kasutata”

                              c)

                              Tabeli 2.15 read 8, 10, 12 ja 14 asendatakse järgmisega:

                                          Parameeter

                                          Bitte

                                          Kirjeldus

                                          Kahendvormingus andmed

                                          „Veetase

                                          14

                                          Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
                                          Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
                                          bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

                                          Veetase

                                          14

                                          Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
                                          Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
                                          bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

                                          Veetase

                                          14

                                          Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
                                          Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
                                          bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

                                          Veetase

                                          14

                                          Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
                                          Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
                                          bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)”

                  18)

                  A lisas on määratlusi muudetud järgmiselt.

                              a)

                              Jõeteabeteenuste määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Jõeteabeteenused

                              Ühtlustatud teabeteenuste Euroopa süsteem, mis toetab liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas liidesed muude transpordiliikidega.”

                              b)

                              Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkonna määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond

                              Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond on laevaliikluse juhtimise keskuse selgepiiriline, ametlikult vormistatud teenistuspiirkond. Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond võib olla jagatud väiksemateks aladeks või sektoriteks. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).”

                              c)

                              Navigeerimisalase teabe määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Navigeerimisalane teave

                              Navigeerimisalane teave on teave, mida edastatakse pardal olevale kiprile, et toetada otsuste tegemist pardal. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).”

                              d)

                              Taktikalise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Taktikaline liiklusteave

                              Taktikaline liiklusteave on teave, mis mõjutab kipri või laevaliikluse juhtimise keskuse operaatori vahetuid otsuseid, mis on seotud laevajuhtimisega tegelikus liiklusolukorras ning geograafilises lähiümbruses. Taktikaline liikluspilt sisaldab asukohateavet ja spetsiifilist laevateavet kõikide radari abil avastatud objektide kohta, mida on kujutatud elektroonilisel navigatsioonikaardil, ning võimaluse korral on kõnealust teavet täiendatud niisuguse välise liiklusteabega, nagu edastab AIS. Taktikalist liiklusteavet võidakse edastada laeval või kaldal, näiteks laevaliikluse juhtimise keskuses. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).”

                              e)

                              Strateegilise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Strateegiline liiklusteave

                              Strateegiline liiklusteave on teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskpika ja pika tähtajaga otsuseid. Strateegiline liikluspilt aitab kaasa otsuste tegemisele ohutu ja tõhusa teekonna kavandamiseks. Strateegiline liikluspilt koostatakse jõeteabeteenuste keskuses ja edastatakse nõudmisel kasutajatele. Strateegiline liikluspilt hõlmab kõiki asjakohaseid laevu jõeteabeteenuste keskuse piirkonnas koos nende omaduste, lasti ja asukohtadega, mis edastatakse ülikõrgel sagedusel häälteadete või elektrooniliste teadete teel, mis salvestatakse andmebaasi ning mida esitletakse tabelis või elektroonilisel kaardil. Strateegilist liiklusteavet võib anda kas jõeteabeteenuste või laevaliikluse juhtimise keskus või vastav ametkond. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).”

                              f)

                              Laevaliikluse jälgimise määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Laevaliikluse jälgimine

                              Laevaliikluse jälgimine annab olulist teavet asjaomaste laevade liikumise kohta jõeteabeteenuse keskuse piirkonnas. Selles sisaldub teave laevade identifitseerimistähiste, asukoha (lasti tüübi) ja sihtkohasadama kohta.”

                              g)

                              Jõeteabeteenuste operaatori määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Jõeteabeteenuste operaator

                              Isik, kes täidab üht või enamat jõeteabeteenuste hulka kuuluvat ülesannet.”

                              h)

                              Laevastikujuhi määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Laevastikujuht

                              Isik, kes kavandab ja jälgib mitme ühes ja samas omanduses või käsutuses liikuva ja töötava laeva tegelikku navigatsiooniseisundit.”

                              i)

                              Hädaabiteenuste keskuse operaatori määratlus asendatakse järgmisega:
                              „Hädaabiteenuste keskuse operaator

                              Isik, kes jälgib, juhib ja korraldab õnnetuste ja vahejuhtumite tagajärgede ohutut ja sujuvat likvideerimist.”

                  19)

                  D lisa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Punkt D.1 asendatakse järgmisega:
                              „D.1.   Sisendlausungid

                              AISi digitaalset seerialiidest toetavad olemasolevad IEC 61162 lausungid ja uued IEC 61162 sarnased lausungid. Kõnealuseid digitaalliidese lausungeid on üksikasjalikult kirjeldatud standardis IEC 61162.
                              Käesolevas lisas sisaldub teave, mida kasutati sisevee-AISi väljatöötamisel, et sisestada sisevee-AISi pardaseadmesse spetsiifilisi andmeid (vt sisevee-AISi protokollimuudatusi).”

                              b)

                              Punkti D.2 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”.

                              c)

                              Punkti D.3 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”.

                  20)

                  E lisa asendatakse järgmisega:

                     „E Lisa
                     ERI LAEVATÜÜBID
                     Allolevat tabelit kasutatakse siseveelaevanduse teates nr 10 kasutatavate ÜRO laevatüüpide teisendamiseks IMO teates nr 5 kasutatavateks IMO tüüpideks.

                                 Kasutus V/C

                                 M

                                 Kood Alamjaotis

                                 Nimetus

                                 No

                                 8

                                 00

                                 0

                                 Vessel, type unknown

                                 V

                                 8

                                 01

                                 0

                                 Motor freighter

                                 V

                                 8

                                 02

                                 0

                                 Motor tanker

                                 V

                                 8

                                 02

                                 1

                                 Motor tanker, liquid cargo, type N

                                 V

                                 8

                                 02

                                 2

                                 Motor tanker, liquid cargo, type C

                                 V

                                 8

                                 02

                                 3

                                 Motor tanker, dry cargo

                                 V

                                 8

                                 03

                                 0

                                 Container vessel

                                 V

                                 8

                                 04

                                 0

                                 Gas tanker

                                 C

                                 8

                                 05

                                 0

                                 Motor freighter, tug

                                 C

                                 8

                                 06

                                 0

                                 Motor tanker, tug

                                 C

                                 8

                                 07

                                 0

                                 Motor freighter with one or more ships alongside

                                 C

                                 8

                                 08

                                 0

                                 Motor freighter with tanker

                                 C

                                 8

                                 09

                                 0

                                 Motor freighter pushing one or more freighters

                                 C

                                 8

                                 10

                                 0

                                 Motor freighter pushing at least one tank-ship

                                 No

                                 8

                                 11

                                 0

                                 Tug, freighter

                                 No

                                 8

                                 12

                                 0

                                 Tug, tanker

                                 C

                                 8

                                 13

                                 0

                                 Tug, freighter, coupled

                                 C

                                 8

                                 14

                                 0

                                 Tug, freighter/tanker, coupled

                                 V

                                 8

                                 15

                                 0

                                 Freightbarge

                                 V

                                 8

                                 16

                                 0

                                 Tankbarge

                                 V

                                 8

                                 16

                                 1

                                 Tankbarge, liquid cargo, type N

                                 V

                                 8

                                 16

                                 2

                                 Tankbarge, liquid cargo, type C

                                 V

                                 8

                                 16

                                 3

                                 Tankbarge, dry cargo

                                 V

                                 8

                                 17

                                 0

                                 Freightbarge with containers

                                 V

                                 8

                                 18

                                 0

                                 Tankbarge, gas

                                 C

                                 8

                                 21

                                 0

                                 Pushtow, one cargo barge

                                 C

                                 8

                                 22

                                 0

                                 Pushtow, two cargo barges

                                 C

                                 8

                                 23

                                 0

                                 Pushtow, three cargo barges

                                 C

                                 8

                                 24

                                 0

                                 Pushtow, four cargo barges

                                 C

                                 8

                                 25

                                 0

                                 Pushtow, five cargo barges

                                 C

                                 8

                                 26

                                 0

                                 Pushtow, six cargo barges

                                 C

                                 8

                                 27

                                 0

                                 Pushtow, seven cargo barges

                                 C

                                 8

                                 28

                                 0

                                 Pushtow, eight cargo barges

                                 C

                                 8

                                 29

                                 0

                                 Pushtow, nine cargo barges

                                 C

                                 8

                                 31

                                 0

                                 Pushtow, one gas/tank barge

                                 C

                                 8

                                 32

                                 0

                                 Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge

                                 C

                                 8

                                 33

                                 0

                                 Pushtow, three barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 34

                                 0

                                 Pushtow, four barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 35

                                 0

                                 Pushtow, five barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 36

                                 0

                                 Pushtow, six barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 37

                                 0

                                 Pushtow, seven barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 38

                                 0

                                 Pushtow, eight barges at least one tanker or gasbarge

                                 C

                                 8

                                 39

                                 0

                                 Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gasbarge

                                 V

                                 8

                                 40

                                 0

                                 Tug, single

                                 No

                                 8

                                 41

                                 0

                                 Tug, one or more tows

                                 C

                                 8

                                 42

                                 0

                                 Tug, assisting a vessel or linked combination

                                 V

                                 8

                                 43

                                 0

                                 Pushboat, single

                                 V

                                 8

                                 44

                                 0

                                 Passenger ship, ferry, red cross ship, cruise ship

                                 V

                                 8

                                 44

                                 1

                                 Ferry

                                 V

                                 8

                                 44

                                 2

                                 Red Cross ship

                                 V

                                 8

                                 44

                                 3

                                 Cruise ship

                                 V

                                 8

                                 44

                                 4

                                 Passenger ship without accommodation

                                 V

                                 8

                                 45

                                 0

                                 Service vessel, police patrol, port services

                                 V

                                 8

                                 46

                                 0

                                 Vessel, work maintenance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge.

                                 C

                                 8

                                 47

                                 0

                                 Object, towed, not otherwise specified.

                                 V

                                 8

                                 48

                                 0

                                 Fishing boat

                                 V

                                 8

                                 49

                                 0

                                 Bunkership

                                 V

                                 8

                                 50

                                 0

                                 Barge, tanker, chemical

                                 C

                                 8

                                 51

                                 0

                                 Object, not otherwise specified.

                                 Mereveovahendite lisakoodid

                                 V

                                 1

                                 50

                                 0

                                 General Cargo Vessel Maritime

                                 V

                                 1

                                 51

                                 0

                                 Unit Carrier Maritime

                                 V

                                 1

                                 52

                                 0

                                 Bulk Carrier Maritime

                                 V

                                 1

                                 53

                                 0

                                 Tanker

                                 V

                                 1

                                 54

                                 0

                                 Liquefied gas tanker

                                 V

                                 1

                                 85

                                 0

                                 Craft, pleasure longer than 20 meters

                                 V

                                 1

                                 90

                                 0

                                 Fast ship

                                 V

                                 1

                                 91

                                 0

                                 Hydrofoil

                                 V

                                 1

                                 92

                                 0

                                 Catamaran Fast”

         (1)  VTT-secretariat@risexpertgroups.org.”