title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1578, 18. september 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               19.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 239/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1578,
   18. september 2017,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/476 meetmete kohta, mida liit võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (edaspidi „WTO võimaldamismäärus“), (1) eriti selle artikleid 1 ja 2,
   ning arvestades järgmist:
   1.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               Nõukogu kehtestas 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013 (edaspidi „lõplik määrus“) (2) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

         2.   WTO VAIDLUSTE LAHENDAMISE ORGANIS VASTU VÕETUD ARUANDED

               (2)

               Vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15) võttis Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organ 26. oktoobril 2016 vastu apellatsioonikogu aruande (3) ja hindamiskogu aruande, (4) mida on muudetud apellatsioonikogu aruandega (edaspidi „aruanded“). Vaidluste lahendamise organ märkis, et hindamiskogu aruannet tuleks lugeda koos apellatsioonikogu aruandega. Apellatsioonikogu aruandes esitati muu hulgas järeldus, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

                           —

                           WTO dumpinguvastase lepingu (edaspidi „dumpinguvastane leping“) artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel;

                           —

                           dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas; ning

                           —

                           dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel.

               (3)

               Lisaks jõudis hindamiskogu muu hulgas järeldusele, et Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas

                           —

                           dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4 dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega.

               (4)

               Apellatsioonikogu soovitas vaidluste lahendamise organil paluda Euroopa Liidul viia oma meetmed vastavusse dumpinguvastase lepinguga ja GATT 1994-ga.

         3.   MENETLUS

               (5)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 20. detsembril 2016 WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 3 alusel läbivaatamise (edaspidi „läbivaatamine“), avaldades Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate (5) (edaspidi „algatamisteade“). Komisjon teavitas rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 vastuvõtmiseni viinud uurimisest (edaspidi „esialgne uurimine“) huvitatud isikuid läbivaatamisest ja sellest, kuidas komisjon kavatseb aruannete järeldusi arvesse võtta.

               (6)

               Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               (7)

               Komisjon saatis Euroopa Biodiisli Nõukogule (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“) küsimustiku liidu vastava tegevusala tootmise ja tootmisvõimsuse kohta ning seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse.

         4.   VAATLUSALUNE TOODE

               (8)

               Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või vesiniktöötluse teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“, üldtuntud nimetusega „biodiisel“).

               (9)

               Aruanded ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 16–27 esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega.

         5.   ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED DUMPINGU KOHTA

               (10)

               Nagu on märgitud algatamisteates, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi, võttes arvesse vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid. Kordushindamine põhines teabel, mis koguti esialgse uurimise käigus, ja teabel, mille huvitatud isikud said pärast algatamisteate avaldamist.

               (11)

               Dumpingu ja kahju esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               (12)

               Käesoleva määruse eesmärk on parandada lõplikku määrust WTO osutatud mittevastavuste osas ja viia määrus aruannetega kooskõlla.

         5.1.   Indoneesia kaasaarvamine

               (13)

               Algatamisteates viitas komisjon sama lõpliku määrusega kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes. Nende meetmete suhtes on praegu WTOs pooleli Indoneesia ja liidu (6) vaheline vaidlus (ELi poolt Indoneesia suhtes kehtestatud meetmed). Kõnealuses vaidluses on Indoneesia esitanud aruannetes käsitletutele sarnaseid väiteid. Kuna aruannetes sisalduv apellatsioonikogu õiguslik tõlgendus näib olevat asjakohane ka Indoneesiaga seotud uurimise seisukohast, pidas komisjon asjakohaseks, et Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid tuleks käsitleda samaaegse läbivaatamise raames WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt, eriti selles osas, mille puhul lõplik määrus leiti olevat vastuolus dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1.

               (14)

               Üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 12–20 esitas komisjon esialgse analüüsi dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise kohta Indoneesiat käsitlevas uurimises.

               (15)

               Pärast järelduste avalikustamist esitasid huvitatud isikud oma märkused komisjoni analüüsi kohta, vaidlustades muu hulgas apellatsioonikogu tõlgenduse kohaldamise ning komisjoni volitused tegutseda ametiülesande korras WTO võimaldamismääruse alusel.

               (16)

               Kuna see analüüs nõuab rohkem aega, otsustas komisjon mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist sel hetkel, vaid jätkas oma analüüsi tegemist saadud märkusi arvesse võttes. Seega on läbivaatamine WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel pooleli ja jääb Indoneesia osas kestma. Kõiki huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt 31. juuli 2017. aasta muudetud avalikustamisdokumendiga ning anti võimalus esitada oma märkused.

               (17)

               Indoneesia valitsus väitis, et komisjon rikkus liidu õiguse üldpõhimõtteid, kuna ta teatas esialgu, et kavatseb muuta lõplikku määrust seoses Indoneesiaga, aga seejärel otsustas ümber, et kavatseb jätkata uurimist seoses Indoneesiaga.

               (18)

               Esiteks arvas Indoneesia valitsus, et selle tulemuseks on Indoneesia tootjate ebavõrdne ja diskrimineeriv kohtlemine Argentina eksportivate tootjatega võrreldes, kuna komisjon oli väidetavalt tunnistanud, nagu on täpsustatud algatamisteates, et Indoneesia biodiisli import on samasuguses olukorras kui Argentinast pärinev samasugune import. Indoneesiaga seotud läbivaatamise edasilükkamine asetab Indoneesia eksportivad tootjad ilmselgelt ebasoodsamasse olukorda võrreldes Argentina eksportijatega.

               (19)

               Teiseks, kuna komisjon algatas läbivaatamise seoses nii Indoneesiast kui ka Argentinast imporditava biodiisliga, võiksid Indoneesia eksportijad mõistlikult ja õiguspäraselt eeldada, et Indoneesiaga seotud läbivaatamine jõuab lõpule samal ajal kui läbivaatamine Argentina osas. Sellist ootust tugevdas ka esimene avalikustamisdokument, milles komisjon tegi ettepaneku muuta lõplikku määrust ka Indoneesia osas. Seega komisjon väidetavalt rikkus õiguspärase ootuse põhimõtet, kui ta muutis oma seisukohta muudetud avalikustamisdokumendis.

               (20)

               Kolmandaks väitis Indoneesia valitsus, et komisjon on rikkunud hea usu põhimõtet, kui ta jättis Indoneesia impordi läbivaatamise menetluse hilises etapis välja, kuigi see oli kogu aeg uurimisse kaasatud.

               (21)

               Kõigepealt tuletab komisjon meelde, et WTO vaidluste lahendamise organ on juba teinud lõplikud järeldused ELi meetmete kohta Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, kuid vaidlus Indoneesiast pärit biodiisli impordi dumpinguvastaste meetmete suhtes on alles pooleli. Seega loetakse viimati nimetatud meedet vaidlustamata meetmeks WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. Muu hulgas ilmneb see ka mõiste „aruanne“ kasutamisest WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõikes 1, kus kirjeldatakse vaidlusalust meedet, millega WTO vaidluste lahendamise organ on seotud ja mille kohta see organ langetab otsuse.

               (22)

               Komisjon märgib ka seda, et võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgi ei tohi samasuguseid juhtumeid erinevalt lahendada, kui selleks ei ole mõjuvat põhjust (7). WTO aruannete rakendamise seisukohast ei ole Indoneesia ja Argentina eksportivad tootjaid tegelikult ühesuguses olukorras: Argentinast pärit vaatlusalusest tootest tuleneva kahjuliku dumpingu uurimisega seotud täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 1 lõike 1 alusel ning see lõpetatakse käesoleva määrusega, kuid sarnane Indoneesiaga seotud uurimise täitemenetlus toimus WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 alusel ning see jääb avatuks. Diskrimineerimise küsimus saab tekkida ainult sel juhul, kui ettevõtjate erinev õiguslik kohtlemine leiab aset ühes ja samas olukorras.

               (23)

               Kuna WTO vaidluste lahendamise organi järelduste rakendamise läbivaatamist alustati Argentina ja Indoneesia puhul eri õiguslikel alustel, ei saa käsitada Argentinast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist enne Indoneesiast pärit kahjustava dumpingu uurimise lõpetamist kui eri kohtlemist võrreldavas olukorras. Seda seetõttu, et ettevõtjad on erinevas olukorras.

               (24)

               Vastupidiselt Indoneesia valitsuse väidetele ei ole seega tegemist võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumisega liidu õiguse kohaldamisel. Kuna WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikes 1 kasutatakse lubavat sõnastust („võib“ ja „kui ta seda asjakohaseks peab“), on liidu seadusandja jätnud komisjonile olulise kaalutlusõiguse küsimuses, kas rakendada WTO soovitust vaidlustamata meetme osas.

               (25)

               Nagu on märgitud põhjenduses 16, on komisjon pärast järelduste avaldamist saadud märkuste analüüsimist pidanud asjakohaseks mitte lõpetada Indoneesiaga seotud läbivaatamist praegusel ajahetkel, vaid jätkata kõnealuste järelduste kohaldatavuse hindamist Indoneesia osas, võttes arvesse laekunud märkusi.

               (26)

               Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et avalikustamisdokument loob uurimise eeldatava lõpptulemuse kohta õigustatud ootused. Vastupidi, järelduste avaldamise eesmärk on anda huvitatud isikutele teada komisjoni esialgsed järeldused ja võimalus tõhusalt oma kaitseõigust kasutada. Seega on avalikustamise korral väga oluline komisjonil arvesse võtta huvitatud isikute esitatud väiteid ja tõsiasju.

               (27)

               Sellepärast kirjutataksegi kaaskirjas kõigile huvitatud isikutele, et kõnealune avalikustamine ei piira komisjoni võimalikku hilisemat otsust, aga kui selline otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik asjaomasele ettevõtjale. Kõnealusel juhul jõudis komisjon seisukohale, et tal on vaja rohkem aega WTO vaidluste lahendamise organi järelduste kohaldatavuse analüüsimiseks Indoneesia osas. See otsus on ettevalmistavat laadi ning ei mõjuta komisjoni lõplikku järeldust. Lisaks kasutab komisjon selle otsuse puhul oma laia kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse alusel alustatud eri tüüpi läbivaatamiste suhtes, mis kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda.

               (28)

               Seega ei saa huvitatud isik tugineda õiguspärase ootuse kaitsele enne, kui komisjon on läbivaatamise lõpetanud, kui komisjon otsustab tegutseda nende volituste piires, mida talle on andnud liidu seadusandja (8). Ka see argument tuleb seega tagasi lükata.

               (29)

               Ka saab pahausksuse puudumist järeldada tõsiasjast, et kõnealune muudatus leidis aset pärast seda, kui komisjon oli teinud teatavaks oma esialgse seisukoha ning Indoneesia valitsus ei esitanud asjakohaseid tõendeid. Komisjon on nõuetekohaselt teinud kõik läbivaatamise sammud, järgides täielikult kõigi huvitatud isikute õigusi.

               (30)

               Seetõttu lükkas komisjon tagasi väited, et ta on rikkunud liidu õiguse aluspõhimõtteid, kasutades kaalutlusõigust mitte muuta läbivaatamise asjaomasel etapil dumpinguvastaseid meetmeid Indoneesia puhul ning järgides täielikult kõigi huvitatud isikute menetlusõigusi.

               (31)

               Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist vaidlustas üks Indoneesia eksportiv tootja („Wilmar“) komisjoni seisukoha, et on vaja täiendavalt aega, et viia lõpule läbivaatamine Indoneesia osas, kuna WTO aruannetes on Indoneesia kohta esitatud selged järeldused. Ta väitis ka, et Indoneesia suhtes tuleks meetmeid muuta. Ta on seisukohal, et komisjonil on vastavalt WTO võimaldamismäärusele õigus muuta vaidlustamata meedet ning seega ei saa seada kahtluse alla komisjoni õigust toimida ametiülesande täitmise korras. Veel väitis Wilmar, et kui komisjon lükkab edasi oma järeldused, mis on tehtud Indoneesia suhtes, tuleks komisjonil edasi lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused. Wilmari arvates on Indoneesiaga seoses WTO menetluses lahtiseid küsimusi, mis võivad osutuda oluliseks ja rakendatavaks Argentinast pärit biodiisli impordi suhtes, eelkõige seoses kasumimarginaaliga.

               (32)

               Komisjon nõustus Wilmariga, et vastavalt WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõikele 1 on tal põhimõtteliselt õigus teha järeldusi vaidlustamata meetme kohta. Ent nagu on selgitatud põhjenduses 16, leidis komisjon, olles uurinud saadud märkusi, et praeguses etapis ei ole asjakohane läbivaatamist lõpetada Indoneesia osas, ning kasutas oma õiguspärast kaalutlusõigust WTO võimaldamismääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt.

               (33)

               Seoses Wilmari väitega, et edasi tuleks lükata ka Argentinat käsitlevad järeldused, selgitab komisjon, et WTO aruannetes on kiidetud heaks metoodika, mida kasutatakse lõplikus määruses kasumimarginaali määramiseks. Indoneesiaga seotud pooleliolevas asjas vaadeldud küsimust Argentina puhul ei esitatud. Igal juhul on EL ja Argentina kokku leppinud mõistliku aja, mille jooksul rakendatakse aruannetes esitatud järeldused ning mida tuleb järgida.

         5.2.   Normaalväärtuse määramine ja dumpingumarginaalide arvutamine

               (34)

               Käesolevas osas on esitatud esialgse uurimise järeldused, mida on uuesti hinnatud lähtuvalt aruannetes esitatud soovitustest ja väidetest, mille kohaselt Euroopa Liit ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

                           —

                           artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisdokumentide alusel;

                           —

                           dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas;

                           —

                           dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel.

               (35)

               Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 28, ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ja seepärast pidi toote normaalväärtuse arvutama komisjon. Seda järeldust ei ole vaidlustatud ja see jääb kehtima.

               (36)

               Komisjon tegi lõpliku määruse põhjendustes 29–34 kindlaks, et Argentina poolt peamise sisendtooraine (sojauba ja sojaõli Argentinas) ja lõpptoote (biodiislikütus) suhtes kohaldatavad eri ekspordimaksumäärad viisid omamaised hinnad Argentinas madalale ning seda tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta.

               (37)

               Seepärast asendas komisjon normaalväärtuse arvutamisel peamise tooraine ostuks tehtud kulutused, mis olid esitatud eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides, vaatlusaluste riikide asjaomaste asutuste avaldatud võrdlushindadega.

               (38)

               Lisaks lähtus komisjon esialgse uurimise käigus tehtud järeldustes tõlgendusest, et dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt võib uuriv asutus loobuda eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentide kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et i) need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) nendes ei ole asjakohaselt kajastatud uurimisaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid (lõpliku määruse põhjendus 42).

               (39)

               Nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu olid seisukohal, et komisjoni otsus selle kohta, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel.

               (40)

               Komisjon arvutas aruannete põhjal ümber normaalväärtuse Argentina eksportivate tootjate puhul. Ümberarvutamisel kasutatud meetodid on samad, mida Argentina puhul on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 490/2013 (edaspidi „ajutine määrus“) (9) põhjendustes 40–49.

               (41)

               Ajutise määruse põhjenduses 45 märgitud põhjustel ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus arvutada alusmääruse määruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Selleks liideti uurimisperioodi kohandatud tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

               (42)

               Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 46 esitatud selgitustele oli komisjon seisukohal, et Argentina puhul ei saa kasumisumma aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibest.

               (43)

               EBB on käesoleva läbivaatamise käigus mitu korda märkinud, et aruanded ei takista komisjoni kohandamast normaalväärtuse määramisel toorainekulusid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. EBB oli seisukohal, et arvestades diferentseeritud ekspordimaksude mehhanismi suurt mõju liidu turule ja kõnealustest aruannetest tulenevaid mitmesuguseid õiguslikke võimalusi kohanduste tegemiseks, tuleks Argentinaga seotud meetmed säilitada praegusel tasemel, ehkki teisel alusel.

               (44)

               EBB osutas eelkõige apellatsioonikogu aruandes esitatud seisukohale, et ELi ametiasutuste otsus, mille kohaselt Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei olnud iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55), ja väitis, et WTO aruannetes säilitatakse võimalus toorainekulude arvestamata jätmiseks ja nende kohandamiseks juhul, kui kõnealuseid kulusid peetakse ebausaldusväärseks.

               (45)

               EBB väitel moonutab diferentseeritud ekspordimaksude süsteem tooraineturgu, kuivõrd tavapärased pakkumise ja nõudluse tingimused ei ole tehingu tegemisel enam määravaks teguriks, ning selle tulemuseks on väärtuse ülekandmine toormaterjalitootjatelt biodiislitootjatele, mis ei ole turuloogikaga põhjendatav. EBB väitel sarnaneb see turutingimustele mittevastavate tehingute ja /või muude tavadega, mis võivad mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust ning kujutavad endast õigustatud põhjust selliste kulude arvestamata jätmiseks, ehkki kõnealused kulud on tegelikult kantud.

               (46)

               Selleks et kinnitada oma väidet, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem moonutab tooraineturgu, tugineb EBB eelkõige oma ekspertide koostatud analüüsile ja EBB tellitud uuringule „Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products“ („Sojaoatoodete suhtes kohaldatava diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutav mõju biodiisli hinnale Argentinas“, edaspidi „Heffley uuring“), mis mõlemad väidetavalt näitavad, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem vähendab tehislikult ja olulisel määral asjaomase tooraine omamaiseid hindu ning need ei ole seega usaldusväärsed.

               (47)

               Heffley uuringu raames koguti andmeid Argentinas ja Ameerika Ühendriikides biodiisli tootmisega seotud kulude kohta aastatel 2010–2016. Uuringus on esitatud ka konkreetne turuanalüüs, milles käsitletakse ajavahemikku oktoober 2011 kuni september 2012. Uuringust nähtub, et sojaoa baasil valmistatud biodiisli tootmiskulud olid Argentinas väiksemad kui sama toote tootmiskulud Ameerika Ühendriikides. Uuringu kohaselt oli tootmiskulude erinevus (27 %) täies ulatuses tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist.

               (48)

               Seejärel võrreldi sojaoa baasil valmistatud biodiisli ekspordihinda Argentinas (sihtpunkti täpsustamata) sojaoa baasil valmistatud biodiisli keskmise turuhinnaga Ameerika Ühendriikides. Argentina ekspordihind (875 USA dollarit tonni kohta) oli Ameerika Ühendriikide siseturuhinnast (1 198 USA dollarit tonni kohta) madalam. See annab mõjuva põhjuse Argentina biodiisli impordiks. Uuringus järeldatakse, et selle moonutuse otsene põhjus on diferentseeritud ekspordimaksude süsteem.

               (49)

               EBB rõhutas, et niisuguste moonutuste kõrvaldamine oleks ilmselgelt dumpinguvastase menetluse loogikaga kooskõlas. EBB väitis, et selliste moonutuste kõrvaldamiseks tuleks asjakohaselt kohandada kulusid, eelkõige toorainekulusid nii, et need oleksid sama suured kui kulutused, mis tehtaks olukorras, kus moonutusi ei esine. Nii määraks komisjon kindlaks asjaomase toote tootmise ja turustamise tegelikud kulud eksportija turul tavaliste turutingimuste korral.

               (50)

               Mitu biodiislitootjat vaidlustasid EBB ettepaneku, et komisjon peaks jätma esitatud toorainekulud arvestamata sel põhjusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi tõttu on need kulud ebausaldusväärsed. Nad tõid esile asjaolu, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu lükkasid tagasi väite, mille kohaselt diferentseeritud ekspordimaksud iseenesest võiksid anda aluse raamatupidamisdokumentides esitatud kulude arvestamata jätmiseks, ning et igal juhul ei saa uurimisasutus raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid arvestamata jätta, kui need kajastavad tegelikult kantud kulusid täpselt ja usaldusväärselt.

               (51)

               Komisjon möönis, et apellatsioonikogu ei välistanud iseenesest võimalust, et teatavatel konkreetsetel juhtudel võiks uurimisasutus kajastatud kulutusi mitte arvesse võtta, kui uurimine näitab, et kulusid on näidatud näiteks suuremana või väiksemana, või et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust mõjutasid muud kui turutingimusel tehtud tehingud või muud tavad (apellatsioonikogu aruande punkt 6.41).

               (52)

               Samas märkis apellatsioonikogu, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate dokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud tooraine kulusid asjakohaselt, ega dokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel (apellatsioonikogu aruande punkt 6.55).

               (53)

               EBB väited põhinevad eeldusel, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi väidetav moonutav mõju muudab kõnealuse tooraine maksumuse ebausaldusväärseks ja seetõttu tuleks see arvestamata jätta. EBB väitel olid omamaised sojaoahinnad Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Selle väitega nõustumine tähendaks – vastupidiselt apellatsioonikogu järeldustele – nõustumist, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem iseenesest tekitas selliseid tagajärgi, et tegelikult kantud ja äriühingu raamatupidamisdokumentides kajastatud kulud tuleks arvestamata jätta, kuna need olid rahvusvahelistest hindadest madalamad. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et esialgne uurimine kinnitab, et toorainega seoses kantud tegelikud kulud on äriühingute raamatupidamisdokumentides esitatud täpselt ja õigesti.

               (54)

               Seega lükkas komisjon tagasi EBB väite, kuna selle heakskiitmine ei oleks kooskõlas aruannete järeldustega.

               (55)

               Seetõttu leidis komisjon, et meetmete vastavusse viimiseks aruannetega ja WTO eeskirjadega tuleb normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtta tegelikud kulud, mis on esitatud vastavate äriühingute raamatupidamisdokumentides.

               (56)

               Pärast järelduste avalikustamist kordas EBB, et WTO otsus võimaldas komisjonil käesoleval juhul kasutada kulude kohandamist. EBB oli seisukohal, et komisjon oli WTO otsust ja EBB väiteid valesti tõlgendanud.

               (57)

               EBB arvates ei ole komisjon arvesse võtnud aruannetes esitatud väiteid selle kohta, et omamaised sojaoahinnad olid Argentinas rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. EBB märkis, et erinevalt komisjoni väitest ei olnud otsuses märgitud, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi moonutused ei ole iseenesest piisav alus kulude kohandamiseks.

               (58)

               Peale selle kordas ja rõhutas EBB asjaolu, et omamaiste turuhindade ebausaldusväärsus, mis on tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist, on piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta asjakohaselt biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid. Omamaiste hindade ebausaldusväärsus võimaldas raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid mitte arvesse võtta ja EBB oli komisjonile edastanud kogu vajaliku teabe kulude kohandamiseks.

               (59)

               EBB märkis, et hindamiskogu ja apellatsioonikogu väidete kohaselt oli uurival asutusel võimalik hinnata tootjate/eksportijate raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust, eelkõige seda, kas arvestati kõiki kulusid, kas kulusid oli näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad mõjutasid raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB väitel sarnanes diferentseeritud ekspordimaksude süsteem turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, mis võiksid mõjutada raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude usaldusväärsust (10).

               (60)

               Komisjon võttis selle väite kordushindamisel arvesse ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 20. juulil 2017 toimunud ärakuulamist. Komisjon märkis põhjendustes 51–55, et toormaterjali hankimise tegelikud kulud olid Argentina ettevõtjate raamatupidamisdokumentides asjakohaselt ja õigesti kajastatud ning et kulude varasem kohandamine ei ole kooskõlas ELi poolt WTOs võetud kohustustega.

               (61)

               Komisjon ei nõustunud hindamiskogu ja apellatsioonikogu järelduste tõlgendamisega EBB poolt. Näiteks on hindamiskogu joonealuses märkuses 400 rohkem üksikasju, kui EBB esitatud väitest võib välja lugeda. Hindamiskogu leidis, et raamatupidamisdokumentides kajastatud kulude uurimine artiklis 2.2.1.1 sisalduva väljendi „asjakohaselt kajastama“ valguses ei hõlma raamatupidamisdokumentides esitatud kulude endi asjakohasuse uurimist, kui tootja või eksportija raamatupidamisdokumentides esitatud tegelikud kulud leitakse muus osas olevat lubatavuse piirides täpsed ja usaldusväärsed.

               (62)

               Samas osutas EBB väide, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteem sarnaneb turutingimustele mittevastavate tehingutega ja/või muude tavadega, just kõnealuste kajastatud kulude usaldusväärsuse uurimisele.

               (63)

               Lisaks ei olnud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi mõju i) sarnane turutingimustele mittevastava tehinguga; ii) ega kujutanud endast muud tava, mis võiks mõjutada eksportiva tootja raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust. Olenemata eespool nimetatud mõistete ulatusest lükkasid nii hindamiskogu kui ka apellatsioonikogu kindlalt tagasi komisjoni põhilised väited, et Argentina ekspordimaksusüsteemist tingitud hinnamoonutused on piisav põhjus jätta kõrvale eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulud (11).

               (64)

               Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist jäi EBB oma seisukoha juurde, et komisjon on vääralt tõlgendanud apellatsioonikogu aruande punkti 6.55 ning jätnud tähelepanuta sama aruande punktiga 6.41 ettenähtud võimaluse uurida aruandes esitatud toorainekulude usaldusväärsust ja selliste kuludega mitte arvestada, kui ilmneb, et need kulud ei ole usaldusväärsed, ning tõi mõningaid täiendavaid väiteid oma seisukoha toetuseks.

               (65)

               Esimese väite kohta lisas EBB, et apellatsioonikogu väide aruande punktis 6.55 „… ELi ametiasutuste seisukoht, et Argentina omamaised sojaoahinnad on rahvusvahelistest hindadest madalamad Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu, ei ole iseenesest piisav alus järeldamaks, et tootjate raamatupidamisdokumendid ei kajasta biodiisli tootmise ja müügiga seotud sojaoakulusid asjakohaselt, ega raamatupidamisdokumentides kajastatud vastavate kulude arvestamata jätmiseks biodiisli normaalväärtuse arvutamisel“ ei ole apellatsioonikogu õiguslik hinnang, nagu väidab komisjon, vaid pelgalt komisjoni lõplikus määruses esitatud järelduse osundus. EBB väitis veel, et sõnad „ei ole iseenesest piisav alus“ viitavad sellele, et Argentina ekspordimaksusüsteem võib olla piisav alus jätta arvestamata kulud, kuid komisjon ei teinud vajalikku analüüsi. Ka ei ole komisjoni tõlgenduses punkti 6.55 kohta tähelepanu osutatud sellele tõsiasjale, et apellatsioonikogu leidis vajaliku olevat lahendada võrdlusaluse küsimus. See ei oleks olnud vajalik, kui apellatsioonikogu oleks kategooriliselt välistanud, et Argentina ekspordimaksusüsteem võiks olla kulude kohandamise aluseks.

               (66)

               Komisjon ei nõustunud EBB pakutud tõlgendusega.

               (67)

               Esiteks ei ole eespool viidatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.55 esitatud avaldus üksnes komisjoni enda järelduse osundus. Vastupidi, see on lahutamatu osa apellatsioonikogu tõlgendusest punktis 6.56 dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohta. Apellatsioonikogu on selgelt hindamiskoguga ühel arvamusel, et seda sätet ei saa pidada piisavaks aluseks komisjoni järeldusele jätta arvestamata Argentina biodiisli tootjate kajastatud kulusid, kuna Argentina sojaoa kodumaised hinnad on madalamad rahvusvahelise turu hindadest Argentina ekspordimaksusüsteemi tõttu. Apellatsioonikogu kordas sõna-sõnalt seda järeldust punktis 6.56 pealkirja all „Järeldused“.

               (68)

               Teiseks viitab väljend „ei ole iseenesest piisav alus“ sellele, et komisjoni arusaama kohaselt ei ole üksnes ekspordimaksusüsteemi olemasolu piisav, et õigustada kulude kohandamist, nagu seda tehti esialgses uurimises. Kui (nagu EBB väidab) apellatsioonikogu arvanuks, et peapõhjus, miks WTOga võrreldes on ELi meetmed ebajärjepidevad, oli ebapiisav põhjendus komisjoni esialgses määruses, oleks apellatsioonikogu ka nii väitnud; kuid ei apellatsioonikogu ega hindamiskogu väitnud midagi sellist. Pigem kasutati sõnastust „iseenesest“ selleks, et selgitada seda, et Argentina ekspordimaksusüsteem ei saa käivitada kulude kohandamist dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt, olenemata sellest, kui põhjendatud või dokumenteeritud selle konkurentsi moonutav mõju ka ei oleks.

               (69)

               Kolmandaks ei ole komisjon nõus EBB järeldusega, et apellatsioonikogu käsitles punktides 6.58–6.83 viidatud väidet võrdlusaluste kohta selliselt, nagu Argentina ekspordimaksusüsteem oleks piisav alus, et jätta arvestamata esitatud toorainekulud. Punktile 6.58 eelnevast pealkirjast võib järeldada, et apellatsioonikogu käsitles selles punktis dumpinguvastase lepingu artikli 2.2 alusel üht teist Argentina väidet.

               (70)

               Seejärel käsitles komisjon EBB teist väidet, nimelt väidet, et apellatsioonikogu aruande punktist 6.41 ilmneb, et ettevõtja aruannetes kajastatud kulusid võib mitte arvesse võtta, kui need on saadud sellisel viisil, mis mõjutab kajastatud kulude usaldusväärsust. EBB osutas ka asjaolule, et kuigi hindamiskogu esitas sellise põhjenduse üksnes allmärkuses, pidas apellatsioonikogu vajalikuks esitada see aruande põhitekstis. EBB väitel näitab see, et apellatsioonikogu tahtis vältida dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 liiga piiratud tõlgendamist ja anda selgelt märku, et sellises kontekstis on võimalik kulusid kohandada.

               (71)

               Punktis 6.41 käsitles apellatsioonikogu ELi väidet, et hindamiskogu aruanne näib viitavat sellele, et uuriv asutus peaks nõustuma kõigi äriühingu esitatud kuludega, kui need kajastavad täpselt tegelikke kulusid, olenemata sellest, kui mõistmatud sellised kulud ka ei oleks võrreldes tavapärastele turutingimustele vastava näitaja või võrdlusalusega. Ta lükkas selle tõlgenduse tagasi ja märkis, et tegelikult oli hindamiskogu seisukohal, et uuriv asutus võib tootja raamatupidamisdokumentides kajastatud andmete usaldusväärsust ja täpsust kontrollida. Uuriv asutus võib seega teha kindlaks, kas kõik tegelikud kulud on kirjendatud; kas tegelikke kulusid on näidatud suuremana või väiksemana ning kas turutingimustele mittevastavad tehingud või muud tavad on mõjutanud raamatupidamisdokumentides esitatud kulude usaldusväärsust.

               (72)

               Komisjon nõustub EBBga, et apellatsioonikogu tunnustas hindamiskogu otsust, et esitatud kulusid võib mitte arvestada, kui uuriv asutus on avastanud turutingimustele mittevastavaid tehinguid või muid tavasid, mis kahjustavad kulude usaldusväärsust. Samuti pidas komisjon normaalseks, et apellatsioonikogu esitas väite oma otsuse põhitekstis, mitte aga allmärkuses, nagu oli selle esitanud hindamiskogu. Aga ei hindamiskogu ega apellatsioonikogu teinud mingit järeldust ega esitanud ühtegi soovitust selle kohta, et Argentina ekspordimaksusüsteem peaks kuuluma sellise usaldusväärsust mõjutava erandi alla. Kui hindamiskogu või apellatsioonikogu leidnuks, et Argentina ekspordimaksusüsteem tuleks liigitada veel üheks usaldusväärsust mõjutavaks süsteemiks, oleksid nad seda selgelt väitnud ja hoidunud järeldamast, et ELi meetmed ei ole WTOga kooskõlas.

               (73)

               Seepärast jäi komisjon aruannete suhtes oma tõlgenduse juurde, et EL ei saa üksnes Argentina ekspordimaksusüsteemist tulenevate moonutuste alusel jätta Argentinast pärit biodiisli normaalväärtuse arvutamisel arvestamata tegelikult kantud ja korralikult kirjendatud kulusid.

               (74)

               Seejärel käsitles komisjon EBB märkusi ning pärast avalikustamist ka FEDIOLi (kes samuti on liidu biodiislitööstuse tarnija) märkusi, et komisjon peaks leidma teistsuguseid tõendusmaterjale seoses kulude kohandustega selleks, et ära hoida diferentseeritud ekspordimaksust tulenevaid moonutusi Argentina biodiisli tootmiskuludes. Sellega seoses märkis komisjon, et alternatiivsete tõendite kogumine diferentseeritud ekspordimaksust põhjustatud moonutuste vältimiseks tehtavate kohanduste kohta ei ole käesoleva läbivaatamise eesmärk.
               Komisjon märkis, et Heffley uuringus sisalduvat tõendusmaterjali ei saa pidada piisavalt usaldusväärseks aluseks uute kulukohanduste tegemisel ja seda järgmistel põhjustel.

               (75)

               Esiteks hõlmas uurimisperiood ajavahemikku 2011. aasta juulist 2012. aasta juunini, Heffley uuringus sisalduvas konkreetses analüüsis aga vaadeldi ajavahemikku oktoobrist 2011 septembrini 2012. Seega kattuvad vaatlusalused ajavahemikud vaid osaliselt, mis muudab kaheldavaks, kas uuringu tulemusi saab kohandusi tegemata asjakohases uurimises kasutada. Komisjon ei saanud seda ebakõla kõrvaldada, kuna puudusid andmed ajavahemiku juuli 2011 – september 2011 kohta.

               (76)

               Teiseks kasutati uuringus Ameerika Ühendriikide tootmiskulude arvutamisel sojaubade turuhinda Ameerika Ühendriikides. See majanduslik meetod põhineb eeldustel ega anna usaldusväärseid andmeid Ameerika Ühendriikide biodiislitoodangu tegeliku maksumuse kohta. Isegi juhul, kui lähtuda vaid eeldustest, puuduvad tõendid selle kohta, et soja toorõlist biodiisli valmistamisega seotud kulud on Ameerika Ühendriikides ja Argentinas ühesugused. Kolmandaks, Argentina keskmist ekspordihinda kasutades jäetakse tähelepanuta asjaolu, et liitu suunatud ekspordi hind võib tegelikkuses olla keskmisest kõrgem. Esialgse uurimise käigus vaadeldud uurimisperioodil oli Argentina biodiisli ELi ekspordihind 967 eurot tonni kohta, mis toimikusse märgitud selleaegse vahetuskursi kohaselt on võrdne 1 294 USA dollariga tonni kohta. Uuringus aga kasutati sama perioodi keskmise ekspordihinnana 1 071 USA dollarit tonni kohta. See näitab, et diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist saadav väidetav kasu ei saa otseselt tuleneda liitu suunatud ekspordi hinnast.

               (77)

               Neljandaks eeldatakse uuringus piisavaid tõendeid esitamata, et Argentina omamaise turu (väikesed) tootmiskulud vaatlusalusel perioodil olid eranditult tingitud diferentseeritud ekspordimaksude süsteemist. Uuringus ei käsitleta muid võimalikke võrreldavaid eeliseid, mis võiksid muuta biodiisli tootmise Argentinas odavamaks kui Ameerika Ühendriikides.

               (78)

               Seepärast leidis komisjon, et ta ei saa täpsuse huvides asendada Argentina biodiislitootjate raamatupidamisdokumentides esitatud kulusid Heffley uuringus pakutud võrdlusalusega.

               (79)

               Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist selgitas EBB, et uurimise eesmärk oli näidata üksnes seda, kuidas komisjon näiteks võiks hinnata moonutusi ja määrata Argentina ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutuse (ebausaldusväärsuse) arvulise suuruse, mitte aga asendada või muuta komisjoni analüüsi, mis tugineb tema enda kontrollitud andmetele, mis koguti esialgse uurimise käigus.

               (80)

               EBB esitas samuti läbivaadatud uurimise võrdlusandmetega, mis vastasid täielikult esialgsele uurimisperioodile, mille kestel saadi samasuguseid tulemusi, st moonutus oli ligikaudu 27 % sojaubade omamaiste hindade korral. EBB vaidlustas komisjoni arusaama, et uuring tugines USA tootmiskuludele. Uurimises tugineti hoopis hinnangulisele biodiisli tootmise kulule Argentinas. Lisaks sellele ei olevat asjakohane komisjoni kriitika selle kohta, et uurimises tugineti keskmisele ekspordihinnale, kuna kõnealusel hinnal ei ole tähtsust Argentina biodiisli kulude moonutuse arvutamisel, sest moonutused on tingitud ekspordimaksusüsteemist. Lisaks märgib EBB, et väidetavad suhtelised eelised ei saa põhjustada umbes 30 % hinnavahet, aga et vastupidise kohta tõendeid ei ole, on ainus mõistlik põhjendus sellise vahe kohta Argentina ekspordimaksusüsteem.

               (81)

               Komisjon uuris EBB esitatud selgitusi ja täpsustusi. Komisjon on nõus sellega, et läbivaatamisel ilmnes, et uurimisperioodil oli sojaubade hind siseturul moonutatud umbes 27 %. Kuid komisjon ei nõustu ülejäänud kolme punktiga.

               (82)

               EBB ise tunnistas, et Argentina tootja hinnanguline töötlemishind põhines kolmel analüüsil: neist üks hõlmab kuue aasta keskmiseid kulu ja hinna andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta; teine hõlmab samu, kuid ühe aasta andmeid Ameerika Ühendriikide ja Argentina kohta ning kolmas ühe aasta andmeid Argentina kohta siis, kui Argentina ekspordihind oli maailmaturuhinna alus. On selge, et Ameerika Ühendriikide olukord kujutas endast võrdlusalust, mille järgi leida hind Argentinas, kui puuduksid ekspordimaksusüsteemist põhjustatud moonutused.

               (83)

               Lisaks sellele ei ole mõjuvat põhjust, miks tuleks jätta arvesse võtmata Argentina ekspordihindasid Euroopasse eksportimisel, kui tahetakse kindlaks teha, milliseid eeliseid saab Argentina biodiisli tootja diferentseeritud ekspordimaksudest.

               (84)

               Lisaks sellele ei ole komisjon vaidlustanud seda, et diferentseeritud ekspordimaksud vähendavad tehislikult Argentina biodiisli tootjate tootmiskulusid, kuid komisjon ei nõustu selle eeldusega, et diferentseeritud ekspordimaksud on ainus põhjus, et saadakse selline suur eelis – ligikaudu 30 %.

         5.3.   Ümberarvutatud dumpingumarginaalid

               (85)

               Pärast järelduste teatavakstegemist juhtisid mõned Argentina eksportivad tootjad seoses vigadega dumpingu arvutamisel tähelepanu konkreetsetele äriühingutele. Komisjon parandas vajaduse korral vead ning tegi dumpingumarginaalides ja tollimaksudes asjakohased muudatused.

               (86)

               Alljärgnevalt on esitatud kõikide Argentina eksportijate suhtes kohaldatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida on muudetud vastavalt WTO aruannete järeldustele ja soovitustele ning mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist:

                           Riik

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Argentina

                           Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

                           8,1 %

                           Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

                           4,5 %

                           Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

                           6,6 %

                           Muud koostööd teinud äriühingud

                           6,5 %

                           Kõik muud äriühingud

                           8,1 %

         6.   ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED KAHJU KOHTA

               (87)

               Muu hulgas märgiti aruannetes, et ELi tegevus dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega ei olnud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4. Aruannetes ei lükatud siiski ümber järeldust, et liidu tööstusharu sai vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

               (88)

               Hindamiskogu leidis, et ELi ametiasutused ei toiminud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4, nõustudes ELi omamaise tegevusala esindajate poolt uurimise hilises etapis esitatud muudetud andmetega, veendumata andmete täpsuses ja usaldusväärsuses (hindamiskogu aruande punkt 7.395). Muudetud andmed puudutasid kasutamata tootmisvõimsust. Samal ajal märkis hindamiskogu, et muudetud andmetel ei olnud olulist rolli lõplikus määruses esitatud ELi ametiasutuste järelduses liigse tootmisvõimsuse kui kahju põhjustava „muu teguri“ kohta (kinnitatud apellatsioonikogu aruande punktis 6.174).

               (89)

               Mõned eksportivad tootjad ja Argentina biodiislieksportijate ühendus CARBIO väitsid, et kasutamata tootmisvõimsuse mõiste, nagu seda selgitatakse lõplikus määruses, on kõnealuses tööstusharus üsna väheoluline. Tootmisvõimsus kas on või seda ei ole.

               (90)

               Importijad Gunvor ja CARBIO väitsid, et omamaisele tööstusharule ei põhjustanud kahju mitte tootmisvõimsuse rakendusaste ise, vaid struktuurne ülevõimsus, mis oli tingitud tootmisvõimsuse põhjendamatust suurendamisest hoolimata selle madalast rakendusastmest.

               (91)

               CARBIO ning Argentina ja Indoneesia eksportivad tootjad leidsid ka, et komisjon peab tootmisvõimsust ja selle rakendamist uuesti uurima „positiivsete tõendite“ põhjal. Tegemist peab olema nende tegurite „objektiivse uurimisega“.

               (92)

               Komisjon käsitleb seda küsimust allpool punktides 6.1–6.4.

         6.1.   Vastus küsimustikule ja kontrollimine

               (93)

               Komisjon saatis EBB-le küsimustiku, paludes selgitada, i) millist metoodikat kasutati selleks, et arvutada välja liidu tööstusharu tootmisvõimsus ja selle rakendamine vaatlusalusel perioodil, ning ii) miks neid andmeid esialgse uurimise käigus muudeti ja mille alusel esitati uued arvud.

               (94)

               Samuti palus komisjon EBB-l selgitada, mida nad mõistavad „kasutamata tootmisvõimsuse“ all; miks see tuli välja arvata liidu tööstusharu kogu tootmisvõimsusest vaatlusalusel perioodil ja kuidas arvutati kasutamata tootmisvõimsust nende tootjate puhul, kes ei ole EBB liikmed.

               (95)

               Komisjon sai küsimustikule vastuse, analüüsis seda ja seejärel tegi kontrollkäigu EBB ruumidesse 26. aprillil 2017. Komisjoni palvel oli EBB kontrollkäigu ajaks valmistanud ette kõik küsimustikule vastamisel kasutatud tõendavad dokumendid ja töölehed, eelkõige need, milles esitatud andmed seostati juhtimis- ja raamatupidamisdokumentidega, et komisjon saaks neid kohapeal kontrollida.

               (96)

               Komisjon vaatas tõendavad dokumendid läbi, võrdles vaatlusaluse perioodi andmeid algdokumentidega ning viis juhtimis- ja raamatupidamisdokumentides sisalduva teabe kokku esialgse uurimise käigus esitatud muudetud andmetega tootmisvõimsuse ja selle rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni. Dokumendid sisaldavad äriühingute konfidentsiaalseid andmeid ja neid ei saa avalikustada.

               (97)

               Gunvor ja CARBIO väitsid, et EBB-le saadetud komisjoni küsimustik ei olnud dumpinguvastase lepingu artiklite 3.1 ja 3.4 nõuete täitmiseks piisav. EBB peab selgitama, kuidas avalikud allikad muudetud andmeid toetavad, ja komisjon ei tohiks EBB esitatud teavet lihtsalt aktsepteerida.

               (98)

               Peale selle väitsid Gunvor ja CARBIO, et märkimisväärne osa EBB vastustest küsimustikule oli redigeeritud ning seetõttu ei olnud huvitatud isikutel võimalik mõista, kuidas andmeid koguti, kuidas neid hinnati ja kuidas neid muude allikate põhjal kontrolliti, mistõttu neil ei olnud võimalik hinnata, kas EBB antud vastavat teavet võib pidada usaldusväärseks.

               (99)

               Mõlemad esitasid Eurostati kogutud andmed ELi biodiislikütuse tootmise, tootmisvõimsuse ja tarbimise kohta ning osutasid sarnasusele nende andmete ja ajutises määruses avaldatud andmete vahel, mille oli kogunud ja komisjonile esitanud EBB. Gunvor ja CARBIO märkisid, et komisjon oleks pidanud kasutama Eurostati andmeid, mitte kasutamata võimsuse osas kohandatud EBB andmeid.

               (100)

               Lisaks väitsid nad, et EBB esitatud määratlus kasutamata tootmisvõimsuse kohta on liiga umbmäärane ja et ettepanek vähendada tootmisvõimsust kasutamata tootmisvõimsuse võrra tehti alles pärast ajutise määruse avaldamist, kui sai selgeks, et ajutises määruses esitatud arvude tõttu on keerulisem üheselt tuvastada põhjuslikku seost väidetavalt dumpinguhinnaga impordi ja ELi tööstusharule väidetavalt tekitatud kahju vahel.

               (101)

               Komisjon lükkas need väited tagasi, nagu on selgitatud allpool punktides 6.2–6.4. Ta hindas hoolikalt küsimustikule antud vastuseid, seejärel kontrollis andmeid EBB ruumidesse tehtud kontrollkäigu ajal ning leidis, et esitatud ja muudetud andmed olid täpsed ja usaldusväärsed ning et lõpliku määruse jaoks kasutatud muudetud arvandmeid ei ole vaja muuta (vt ka põhjendusi 53–58).

               (102)

               Lisaks märgib komisjon, et EBB kogutud andmed on kooskõlas Eurostati andmetega, mistõttu viimaste näol on tegemist sõltumatu kinnitusega EBB andmete täpsuse ja usaldusväärsuse kohta. Kuna aga Eurostati andmekogum avaldati alles 2014. aastal, ei saanud seda esialgses uurimises kasutada.

               (103)

               Seega olid lõplikus määruses (põhjendus 131) kasutatud muudetud andmed (vt allpool esitatud tabelit) õiged ja need leidsid pärast kontrollkäiku kinnitust.

                           2009

                           2010

                           2011

                           UURIMISPERIOOD

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           18 856 000

                           18 583 000

                           16 017 000

                           16 329 500

                              Indeks 2009 = 100

                              100

                              99

                              85

                              87

                           Tootmismaht (tonnides)

                           8 729 493

                           9 367 183

                           8 536 884

                           9 052 871

                              Indeks 2009 = 100

                              100

                              107

                              98

                              104

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste

                           46 %

                           50 %

                           53 %

                           55 %

                              Indeks 2009 = 100

                              100

                              109

                              115

                              120

         6.2.   ELi kogutoodang: EBB selgitused tootmisandmete kogumise kohta

               (104)

               2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tegevusala tootmisandmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta.

               (105)

               Tootmisandmed esitati äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte. Selle alt üles lähenemisviisiga tagati tootmisandmete abil täpne ülevaade ELi toodangust.

               (106)

               EBB liikmed esitavad tootmisandmeid EBB-le kord kvartalis, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel võrreldakse andmeid turuteabeallikatega. EBB paneb tootmisandmetele erilist rõhku, kuna nende alusel määratakse kindlaks EBB liikmete sissemaksed ühendusse.

               (107)

               Tootmisandmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust. Esitatud andmed on mitmekordselt kontrollitud, kasutades turuteabeallikaid, mis hõlmavad muu hulgas järgmist: riiklikud ühendused, muud tootjad ja eriväljaanded.

               (108)

               EBB esitatud andmed on seega parim kättesaadav teave kogu ELi hõlmava tootmise kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku toodangu kohta.

               (109)

               EBB kasutas neid andmeid selleks, et teha kindlaks liidu kogutoodang, mis on tema väidete aluseks.

         6.3.   ELi kogu tootmisvõimsus: selgitused EBB poolt tootmisvõimsust puudutavate andmete kogumise kohta

               (110)

               2013. aasta märtsis, enne ajutiste meetmete avaldamist, esitas EBB komisjonile liidu tööstusharu tootmisvõimsuse andmed nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate kohta.

               (111)

               Sarnaselt tootmisandmetele esitati need andmed äriühingute kaupa, olenemata sellest, kas tegemist on EBB liikmega või mitte.

               (112)

               EBB liikmed esitavad andmeid tootmisvõimsuse kohta kaks korda aastas, kasutades EBB saadetud vormi; seejärel kontrollitakse andmeid turuteabeallikate põhjal. Selleks et tagada andmete ühtsus, palub EBB oma liikmetel teatada tootmisvõimsusest tehaste kaupa, lähtudes 330-tööpäevasest aastast, et võtta arvesse tehaste vältimatut hooldust.

               (113)

               Tootmisvõimsuse andmete saamiseks tootjatelt, kes ei ole EBB liikmed, võetakse nendega otse ühendust; saadud andmed kontrollitakse sarnaselt tootmisandmetele.

               (114)

               Kuna EBB küsib andmeid ainult äriühingu tootmisvõimsuse hetkeseisu kohta konkreetsel päeval ja kõik äriühingud ei mõista tootmisvõimsust alati sarnaselt, tuleks EBB esitatud andmeid tootmisvõimsuse kohta pidada tootmisandmetega võrreldes vähem täpseks.

               (115)

               Sellele vaatamata on EBB esitatud andmed parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta.

         6.4.   Selgitused EBB kasutamata tootmisvõimsuse määratlemise kohta

               (116)

               Nagu on kirjeldatud lõplikus määruses, ilmnes pärast ajutise määruse avaldamist, et tootmisvõimsuse kohta avaldatud andmed ei kajasta täpselt liidu tööstusharu tegelikku olukorda. Seetõttu palus komisjon EBB-l tootmisvõimsuse kohta esitatud andmeid täpsustada.

               (117)

               EBB esitas komisjonile ajakohastatud andmed nii oma liikmete kui ka teiste tootjate kohta, määratledes konservitud ehk kasutamata tootmisvõimsuse, millest algselt oli teatatud ELi tootmisvõimsuse osana.

               (118)

               EBB teeb kasutamata tootmisvõimsuse kindlaks toodangu ja tootmisvõimsuse arvutamisel äriühingute esitatud andmete põhjal. Tulenevalt andmete kogumise laadist, mida kirjeldati eespool, oli vaja läbi vaadata nende tootjate kohta esitatud andmed, kes ei ole EBB liikmed, tagamaks, et tootmisvõimsuse andmed kajastaksid ELi tegevusala tegelikku olukorda võimalikult täpselt.

               (119)

               Ajutise määruse ja lõpliku määruse vahelisel ajal EBB esitatud andmed on parim kättesaadav teave kogu ELi tootmisvõimsuse kohta, mis sisaldab nii EBB liikmete kui ka teiste tootjate andmeid ning mille aluseks on EBB pidev aruandlus kõigi ELis biodiislit tootvate äriühingute tegeliku tootmisvõimsuse kohta.

         6.5.   Avalikustamise järel esitatud märkused

               (120)

               Pärast seda, kui komisjon avalikustas kahjusid käsitlevad järeldused, esitas mitu huvitatud isikut nende järelduste kohta märkusi.

               (121)

               Argentina biodiislitootjate ühendus CARBIO rõhutas läbivaatamise käigus veel kord oma seisukohta, et kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsi koostamisel tuleks esialgse uurimise käigus kasutatud andmete asemel kasutada Eurostati värskeid andmeid biodiisli toodangu ja tootmisvõimsuse kohta.

               (122)

               Komisjon lükkas selle ettepaneku tagasi. Eurostati andmed langesid kokku EBB esitatud esialgsete andmetega. Seejärel korrigeeris EBB kõnealuseid andmeid, et täpsemalt kajastada esialgse uurimise käigus vaadeldud kasutamata tootmisvõimsust. Nagu eespool punktis 6.4 on selgitatud, kontrollis komisjon kõnealuseid ajakohastamisi käesoleva läbivaatamise raames. Samuti ei anna Eurostati esialgsed andmed tootmise ja biodiisli olukorrast kõige täpsemat ülevaadet, mida komisjon käesoleval juhul konkreetselt kontrollis ja kasutas.

               (123)

               Lisaks väitis CARBIO, et komisjon peaks veelgi täpsustama kasutamata tootmisvõimsuse mõistet. Komisjon kordas, et ta oli kasutamata tootmisvõimsuse mõiste määratlenud lõpliku määruse põhjendustes 131–132. Kuna WTO aruanded ei sisaldanud märkusi selle kohta, kuidas komisjon on määratlenud kasutamata tootmisvõimsuse mõistet, ei pidanud komisjon vajalikuks kõnealust määratlust käesoleva läbivaatamise raames muuta.

         7.   TEAVITAMINE

               (124)

               Komisjon teavitas oma järeldustest kõiki asjaosalisi ja määras kindlaks ajavahemiku, mille jooksul nad saavad esitada märkusi.

               (125)

               Pärast järelduste avalikustamist teatas eksportiv tootja Molinos de la Plata komisjonile, et ta kasutas liitu eksportimisel nime Molinos Río de la Plata S.A. asemel nime Molinos Agro S.A., ja esitas asjakohased tõendid.

               (126)

               Komisjon tutvus esitatud tõenditega, järeldas, et nimemuutus oli piisaval määral tõendatud, ning nõustus importija väitega.

               (127)

               Pärast järelduste avalikustamist taotles Indoneesia eksportija Wilmar ärakuulamist ja seda talle ka võimaldati. Eksportija esitas äriühinguspetsiifilisi väiteid dumpingu ja kahju arvutamise kohta ning palus vähendada oma kasumimarginaali.

               (128)

               Komisjon lükkas need väited tagasi, kuna need ei olnud seotud WTO Argentinat käsitleva aruande rakendamisega. Lisaks sellele on enamik neist praegu menetlemisel WTOs seoses Indoneesiat käsitleva vaidlusega.

               (129)

               Pärast läbivaadatud järelduste avalikustamist rõhutas Wilmar, et tema väide normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimarginaalist ei ole WTOs menetlemisel, see on eraldi küsimus ning väide põhineb üksnes dumpinguvastase algmääruse sätetel. Seda väidet tuleb seega käsitleda käesolevas läbivaatamises. Wilmar väitis ka, et meetmete säilitamine ei ole liidu huvides ning nende rakendamine tuleks seetõttu lõpetada.

               (130)

               Komisjon märkis, et käesolev läbivaatamine on algatatud WTO võimaldamismääruse alusel, et rakendada hindamiskogu ja apellatsioonikogu järeldusi ja soovitusi vaidluses „Euroopa Liit – dumpinguvastased meetmed Argentinast pärit biodiisli suhtes“ (WT/DS473/15). Läbivaatamine piirdub seega WTOs arutatud küsimustega ja sellest tulenevate järelduste ja/või tehniliste muudatustega. Seetõttu ei ole ükski Wilmari väide vastuvõetav. Veel märkis komisjon, et Wilmar on esialgse uurimise käigus juba esitanud sellise kaebuse kasumimarginaali kohta ja see lükati tagasi (vt põhjendused 43–46 määruses (EL) nr 1194/2013). Pärast järelduste avalikustamist esitas koostööd tegev Argentina eksportija COFCO Argentina S.A. (endine Noble Argentina S.A.) taotluse, et teda käsitataks uue tootjana ja kantaks muu koostööd tegeva äriühinguna selliste äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

               (131)

               Komisjon teatas äriühingule, et ta peaks järgima lõpliku määruse artiklis 3 uute eksportivate tootjate jaoks sätestatud menetlust.

               (132)

               Pärast järelduste avalikustamist taotles EBB ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, väites, et komisjoni seisukoht ei rajane objektiivsel õiguslikul põhjendusel, vaid poliitilistel huvidel.

               (133)

               20. juulil 2017 aset leidnud ärakuulamise käigus jõudis ärakuulamise eest vastutav ametnik järeldusele, et EBB kui huvitatud isiku kaitseõigusi ei ole rikutud. Ühtlasi palus ärakuulamise eest vastutav isik komisjonil selgitada, miks ta ei saa Argentina sojaoahindu kui ebausaldusväärseid arvestamata jätta. Komisjon käsitles kõnealust küsimust pärast järelduste avalikustamist saadud märkuste hindamise raames, nagu on kirjeldatud põhjendustes 60–63.

         8.   LÕPLIKUD MEETMED

               (134)

               Eespool kirjeldatud kordushindamise põhjal järeldab komisjon, et esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud kahjustav dumping leidis kinnitust.

               (135)

               Seepärast tuleks säilitada Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013, kasutades eespool nimetatud läbivaadatud ja ümberarvutatud dumpingumarginaale Argentina puhul.

               (136)

               Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

                           Riik

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Dumpinguvastase tollimaksu määr

                           Argentina

                           Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

                           8,1 %

                           22,0 %

                           8,1 %

                           Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

                           4,5 %

                           24,9 %

                           4,5 %

                           Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

                           6,6 %

                           25,7 %

                           6,6 %

                           Muud koostööd teinud äriühingud

                           6,5 %

                           24,6 %

                           6,5 %

                           Kõik muud äriühingud

                           8,1 %

                           25,7 %

                           8,1 %

               (137)

               Seepärast tuleks lõpliku määruse artikli 1 lõiget 2 vastavalt muuta.

               (138)

               Määruse (EL) 2016/1036 (12) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei esitanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Tabel, milles on esitatud rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatavad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, asendatakse järgmise tabeliga:

               Riik

               Äriühing

               Tollimaksu määr
               eurodes tonni kohta (neto)

               TARICi lisakood

               Argentina

               Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

               79,56

               B782

               Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

               43,18

               B783

               Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

               62,91

               B784

               Muud koostööd tegevad äriühingud:
               Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

               62,52

               B785

               Kõik muud äriühingud

               79,56

               B999

               Indoneesia

               Ciliandra Perkasa, Jakarta

               76,94

               B786

               PT Musim Mas, Medan

               151,32

               B787

               Pelita Agung Agrindustri, Medan

               145,14

               B788

               PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

               174,91

               B789

               Muud koostööd tegevad äriühingud:
               PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

               166,95

               B790

               Kõik muud äriühingud

               178,85

               B999

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. september 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 83, 27.3.2015, lk 6.

      (2)  Komisjoni 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

      (3)  WT/DS473/AB/R ja WT/DS473/AB/R/Add.1.

      (4)  WT/DS473/R ja WT/DS473/R/Add.1.

      (5)  ELT C 476, 20.12.2016, lk 3. Algatamisteade seoses Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida rakendati pärast soovitusi ja otsuseid, mille Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ võttis vastu vaidluses „EL – biodiisliga seotud dumpinguvastased meetmed“ (DS473) (2016/C 476/04).

      (6)  European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (Euroopa Liit – Indoneesiast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed) (DS480).

      (7)  Vt näiteks kohtujurist Jacobsi 29. aprilli 2004. aasta ettepanek kohtuasjas C-422/02 P: Europe Chemi-Con (Deutschland) GmbH vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2004:277, punkt 36.

      (8)  Vt 7. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas C-69/89: Nakajima All Precision vs. nõukogu, ECLI:EU:C:1991:186, punkt 120. Vt lisaks hiljutine kohtujurist Campos Sánchez-Bordona 20. juuli 2017. aasta ettepanek kohtuasjas C-256/16: Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, punkt 49.

      (9)  Komisjoni 27. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 490/2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli suhtes (ELT L 141, 28.5.2013, lk 6).

      (10)  Panel Report, EU – Biodiesel (hindamiskogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punkt 7 .242, joonealune märkus 400; Appellate Body Report, EU – Biodiesel (apellatsioonikogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punkt 6.41.

      (11)  Appellate Body Report, EU – Biodiesel (apellatsioonikogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punktid 6.54-6.55, Panel Report, EU – Biodiesel (hindamiskogu aruanne: „EL – Biodiisel“), punktid 7.248-7.249.

      (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 491/2012, 7. juuni 2012 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               12.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 151/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 491/2012,
   7. juuni 2012,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. juuni 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Väikelapse plastikust (polüpropüleen) lutipudel, gradueeritud.
                  Toote kõrgus on ligikaudu 20 cm ja maht 300 ml.
                  Lutipudelil on silikoonlutt ja kaitseotsak.
                  (Vt foto) (1)

                  3924 10 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3924 ja 3924 00 10 sõnastusega.
                  Kuna toodet kasutatakse imiku toitmiseks, ei saa seda pidada kaupade veoks või pakkimiseks ettenähtud tooteks. Seepärast ei saa toodet klassifitseerida rubriiki 3923.
                  Väikelapse lutipudeleid peetakse materjalist olenemata tavaliselt laua- või kööginõudeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7013, punkt 1). Järelikult ei saa toodet klassifitseerida rubriiki 3924 90 00.
                  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3924 10 00 alla.

         (1)  Foto on esitatud üksnes illustratsiooniks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1122, 11. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               12.7.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 187/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1122,
   11. juuli 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. juuli 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  168,9

                  ZZ

                  168,9

                  0709 93 10

                  TR

                  136,8

                  ZZ

                  136,8

                  0805 50 10

                  AR

                  179,4

                  BO

                  217,8

                  CL

                  185,5

                  TR

                  134,0

                  UY

                  192,8

                  ZA

                  148,0

                  ZZ

                  176,3

                  0808 10 80

                  AR

                  154,8

                  BR

                  97,4

                  CL

                  126,7

                  CN

                  102,6

                  NZ

                  145,5

                  ZA

                  316,8

                  ZZ

                  157,3

                  0808 30 90

                  AR

                  129,1

                  CL

                  128,1

                  CN

                  91,9

                  NZ

                  154,1

                  ZA

                  118,2

                  ZZ

                  124,3

                  0809 10 00

                  TR

                  206,7

                  ZZ

                  206,7

                  0809 29 00

                  TR

                  321,0

                  ZZ

                  321,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/912, 29. mai 2017, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistise kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  30.5.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 139/30

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/912,
      29. mai 2017,
      milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistise kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                  (2)

                  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistisele loa saamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                  (3)

                  Taotlus käsitleb Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. detsembri 2016. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune valmistis võib hõlbustada silo tootmist materjalist, mida on lihtne ja mõõdukalt raske sileerida, säilitades selles toitained. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

                  (5)

                     Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) valmistise hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 29. mai 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  EFSA Journal (2017); 15(1):4675.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Söödalisandi CFU/värske materjali kg

                        Tehnoloogilised lisandid: silokonservandid

                     1k20753

                     Lactobacillus plantarum
                     DSM 29024

                        Söödalisandi koostis

                        Lactobacillus plantarum'i valmistis
                     DSM 29024 valmistis, mis sisaldab vähemalt 8 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

                        Toimeaine kirjeldus

                        Lactobacillus plantarum'i (DSM 29024) elujõulised rakud

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod de Mani, Rogosa ja Sharpe'i (MRS) agariga (EN 15787)
                     Määramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) kasutades.

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                 2.

                                 Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd kergesti ja mõõdukalt raskesti sileeritava tooraine kilogrammi kohta (2).

                                 3.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

                     19. juuni 2027

            (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

            (2)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Mõõdukalt raskesti sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).