title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 695/2013, 15. juuli 2013 , millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed

text:
               23.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 695/2013,
   15. juuli 2013,
   millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9–38,1 %; rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 (3) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 5 kohast uut uurimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes (edaspidi „esialgsed uurimised”).

               (2)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 270/2010 (4) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.

               (3)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 580/2010 (5) muutis nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist, mis piirdus üksnes dumpinguga, Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu, kehtestades selle määraks 7 %.

               (4)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 77/2010 (6) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist, mis käsitles uut eksportijat, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.

               (5)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 805/2010 (7) taaskehtestas nõukogu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, toodetud triikimislaudade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-141/08 P (8).

               (6)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 987/2012 (9) taaskehtestas nõukogu äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-274/07 (10).

               (7)

               Eespool kirjeldatud uurimisi nimetatakse edaspidi ka „varasemateks uurimisteks”.

         2.   Läbivaatamistaotlused

   2.1.   Ukraina ja HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine

               (8)

               Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (11) avaldamist laekus komisjonile 25. jaanuaril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (9)

               Taotluse esitasid kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa – käesoleval juhul üle 40 % – liidu triikimislaudade toodangust (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotluse esitajad”).

               (10)

               Aegumise läbivaatamise taotlus oli seotud mõlema riigiga, mille suhtes kehtivaid meetmeid praegu kohaldatakse, st HRV ja Ukrainaga, ning tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks tõenäoliselt dumping ja kahju liidu tootmisharule.

               (11)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 25. aprillil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
                   (12) (edaspidi „aegumise läbivaatamise algatamise teade”).

         2.2.   Ukraina suhtes seoses Ukraina ainukese eksportiva tootjaga kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

               (12)

               17. märtsil 2012 sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse algatada osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdub üksnes dumpinguga. Taotluse esitas äriühing Eurogold Industries Ltd., vaatlusaluse toote ainuke eksportiv tootja Ukrainas (edaspidi „vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja”).

               (13)

               Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja sõnade kohaselt olid muutunud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, ja kõnealused muutused on oma olemuselt püsivad. Nimetatud muutuste põhjal väideti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalikud.

               (14)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 12. juunil 2012 kõnealuse läbivaatamise (13) („vahepealse läbivaatamise algatamise teade”).

         3.   Uurimine

   3.1.   Aegumise läbivaatamine

   a)   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (15)

               Aegumise läbivaatamisega seotud dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju analüüsimisega seotud oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         b)   Uurimisega seotud isikud ja valimi moodustamine

               (16)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist aegumise läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

               (17)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti aegumise läbivaatamise algatamise teates ette valimi võtmine kooskõlas algmääruse artikliga 17.

               (18)

               Hiina eksportivatel tootjatel paluti endast komisjonile teada anda ja esitada aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teave, et komisjon saaks otsustada, kas valimi võtmine on vajalik ning vajaduse korral moodustada esindava valimi. Ainult kaks HRV eksportivat tootjat andsid endast teada ja esitasid komisjonile aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teabe. Seepärast ei peetud valimi võtmist vajalikuks.

               (19)

               Ukraina ainuke eksportiv tootja tegi koostööd paralleelses osalises vahepealses läbivaatamises ning taotles vahepealse läbivaatamise käigus kontrollitud ja kogutud andmete kasutamist kõnealuse aegumise läbivaatamise eesmärgil (vt põhjendus 31 allpool).

               (20)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealune valim koosnes kolmest äriühingust hinnanguliselt 20–30 liidu tootja hulgast, kes enne uurimise algatamist teadaolevalt samasugust toodet tootsid. Kolme valimisse kaasatud äriühingu valikul lähtuti nii nende samasuguse toote müügi- ja tootmismahust 2011. aastal kui ka geograafilisest asukohast liidus. Valim esindas enam kui 40 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja müügist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seepärast leiti see olevat esindav. Huvitatud isikutel paluti tutvuda toimikuga ja esitada oma märkused valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud kavandatud valimi kohta märkusi.

               (21)

               Ükski liidu sõltumatu importija ei andnud endast teada ega teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd.

         c)   Küsimustikud ja kontrollimine

               (22)

               Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus ja sellest tulenev kahju ning liidu huvid.

               (23)

               Küsimustikud saadeti mõlemale Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid. Ainult üks kõnealustest Hiina eksportivatest tootjatest tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastused.

               (24)

               Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Peale selle esitasid neli koostööd tegevat liidu tootjat üldised andmed kahju analüüsimiseks.

               (25)

               Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           —

                           HRV

                                       —

                                       Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, HRV

                                       —

                                       Brabantia S&S, Hong Kong

                           —

                           Liidu tootjad

                                       —

                                       Colombo New Scal SpA, Itaalia

                                       —

                                       Rörets Polska Spółka z.o.o., Poola

                                       —

                                       Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ühendkuningriik

               (26)

               Võttes arvesse vajadust määrata kindlaks normaalväärtus HRV eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud esialgsetes uurimistes turumajanduslikku kohtlemist, korraldati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete põhjal:

                           —

                           Ukraina

                                       —

                                       Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina

         d)   Avalikustamine

               (27)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimise lõpetamist. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

         3.2.   Osaline vahepealne läbivaatamine

   a)   Vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               (28)

               Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase Ukrainast pärit importi käsitleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 (edaspidi „vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Hilisem uurimisperiood, näiteks see, mida kasutati aegumise läbivaatamisel, ei oleks olnud kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Peale selle on sarnast uurimisperioodi kasutatud paralleelses tagasimaksmise menetluses.

         b)   Uurimisega seotud isikud

               (29)

               Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult vahepealse läbivaatamise taotluse esitajatele ja asjaomase eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist vahepealse läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

         c)   Küsimustikud ja kontrollimine

               (30)

               Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja dumping ja meetmete kohaldamise jätkamise vajadus.

               (31)

               Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja toodang moodustas kogu vaatlusaluse toote impordi Ukrainast. Küsimustik saadeti kõnealusele äriühingule, mis tegi koostööd ja esitas sellele vastused. Kontrollkäik korraldati järgmise äriühingu valdustesse:

                           —

                           Ukraina

                                       —

                                       Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina

         d)   Avalikustamine

               (32)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (33)

               Nii aegumise läbivaatamise kui ka osalise vahepealse läbivaatamise käigus uuritav toode on sama kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 452/2007 ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 hõlmatud toode, nimelt Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislauad koos varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, ja nende olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 alla.

               (34)

               Käimasolevad läbivaatamisega seotud uurimised kinnitasid sarnaselt esialgsele uurimisele, et vaatlusalune toode ning asjaomastes riikides toodetud ja nende omamaisel turul müüdavad triikimislauad, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdavad triikimislauad ning võrdlusriigis Ukrainas toodetud ja sealsel turul müüdavad triikimislauad on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega.

               (35)

               Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPING, DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS NING MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

   1.   Dumping – aegumise läbivaatamine – HRV

   1.1.   Üldised märkused

               (36)

               Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina eksportiv tootja, kelle toodang moodustas üksnes ebaolulise osa Hiina koguekspordist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nimetatud äriühinguga seotud järeldusi ei käsitatud seepärast riigi suhtes esindavana.

               (37)

               Sel põhjusel teavitati Hiina ametiasutusi ja koostööd mitte tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning anti neile võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

               (38)

               Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 pidid allpool kirjeldatud järeldused seoses dumpinguga ning dumpingu jätkumise tõenäosusega tuginema kättesaadavatele faktidele, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele ja komisjonile kättesaadavale kõige täpsemaks peetavale statistikale, st igakuistele andmetele, mida liikmesriigid edastavad algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”). Teisi statistilisi allikaid, näiteks Hiina ekspordiandmebaasi ja Eurostati (kaheksakohalisi koode) ei peetud usaldusväärseks, sest vastavad tollikoodid hõlmasid muid tooteid kui vaatlusalune toode.

         1.2.   Normaalväärtus

   a)   Võrdlusriik

               (39)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

               (40)

               Selleks soovitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamise teates võtta võrdlusriigiks Ukraina. Ukraina oli üks riikidest, keda kasutati varasemates uurimistes HRV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva kolmanda turumajandusliku riigina. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

               (41)

               Peale selle püüdis komisjon saavutada koostööd muude võimalike võrdlusriikidega, nimelt Malaisia, Bosnia ja Hertsegoviina, India, Iisraeli ja Türgiga. Ainult Türgi ametiasutused esitasid nimekirja teadaolevatest tootjast, kellega ühendust võtta, osutamata sellele, kas keegi neist oleks nõus uurimises koostööd tegema. Samal ajal nõustus Ukraina ainuke eksportiv tootja oma paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus esitatud ja kontrollitud andmete kasutamisega aegumise läbivaatamise eesmärgil. Andmed on representatiivsed terve riigi suhtes.

               (42)

               Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a kehtestatud nõudeid, järeldati, et Ukraina on sobiv võrdlusriik.

         b)   Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

               (43)

               Ukraina ainuke eksportiv tootja ei teinud koostööd aegumise läbivaatamises, ent ta tegi koostööd paralleelselt toimuvas osalises vahepealses läbivaatamises ning tegi oma osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmed kättesaadavaks aegumise läbivaatamises kasutamiseks.

               (44)

               Võttes arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi märkimisväärset kattumist ning asjaolu, et kõnealuse Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukraina ekspordist liitu, määrati normaalväärtus seepärast paralleelse osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmete põhjal (vt põhjendused 77–83 allpool).

         1.3.   Ekspordihind

               (45)

               Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega määrati ekspordihind kindlaks komisjonile kättesaadava impordistatistika (st artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi) põhjal, arvutades selle kaalutud keskmise alusel.

               (46)

               Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul põhinesid ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinnal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi.

         1.4.   Võrdlus

               (47)

               Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul võrreldi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele, kohandusi, mis määrati kindlaks koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt kogutud andmete põhjal.

               (48)

               Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis määrati kindlaks teatatud ja kontrollitud andmete põhjal, võrreldes neid tehasest hankimise tasemel tooteliigi kaupa ja samal kaubanduse tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti kuni 5,9 % ulatuses kohandusi seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.

         1.5.   Dumpingumarginaal

               (49)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. See esialgne võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustab ainult väikese osa Hiina impordi kogumahust, ei käsitata asjaomase äriühinguga seotud järeldusi terve HRV suhtes esindavana.

               (50)

               Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda statistilistest andmetest, nagu on selgitatud põhjendustes 44 ja 45 eespool. Võrdlus näitas esialgset dumpingumarginaali 11,5 %.

         1.6.   Dumpingu jätkumise tõenäosus – HRV

               (51)

               Vähest koostööd arvesse võttes ei olnud Hiina omamaist turgu käsitlev teave uurimise käigus kättesaadav. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja oli loodud üksnes liidu turule tootmiseks ning tal puudus teave omamaisest olukorrast.

               (52)

               Dumpingu jätkumise tõenäosust käsitlevates järeldustes tuli tugineda peamiselt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele ning USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (edaspidi „USA meetmete aegumise läbivaatamine”) (14) raames kontrollitud ja avaldatud teabele, mida komisjon pidas oma uurimise jaoks asjakohaseks.

         a)   HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

               (53)

               Vaatamata kehtivatele meetmetele ning Hiinast pärit impordi vähenemisele vaatlusalusel perioodil, nagu on täpsustatud allpool (vt põhjendus 106), oli sellel liidus aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline turuosa (ligikaudu 15–20 %) ning see lõi liidu hinnad samal ajavahemikul alla ligi 20 % võrra (vt põhjendus 109 allpool).

               (54)

               Arvestades olulist turuosa ja hindade märkimisväärse allalöömise jätkumist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete tühistamise korral avaldaks Hiinast pärit suuremahuline import liidu tootmisharule jätkuvalt suurt hinnasurvet.

         b)   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

               (55)

               USA meetmete aegumise läbivaatamise raames avaldatud andmed näitavad HRVs suurt vaba tootmisvõimsust, mis moodustab ligikaudu 80 % liidu tarbimisest (2009. aasta). Komisjon ei tuvastanud hilisemat teavet, mis oleks vastuolus USA uurimisasutuse kogutud andmetega. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik täpset kasutamata tootmisvõimsust kindlaks teha.

               (56)

               Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal oli HRV olemasolevate tootjate arv jätkuvalt suur. Seega ei leitud mingeid viiteid tootmisvõimsuse vähenemisele HRVs.

               (57)

               Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest ning mida kinnitasid käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused seoses koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga, on pealegi lihtne suurendada tootmisvõimsust kasvavale nõudlusele vastamiseks, sest tootmine on peamiselt tööjõupõhine. Lisaks leiti uurimise käigus, et tootjad, kes valmistavad peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid, suudavad sõltuvalt nõudlusest muid tooteid ja vaatlusalust toodet hõlpsalt vaheldumisi toota. Seega suudaksid Hiina tootjad dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral väga tõenäoliselt suurenda oma triikimislaudade toodangut suhteliselt kiiresti ja ilma oluliste investeeringuteta.

               (58)

               Seepärast järeldati kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt suur tootmisvõimsus, mida on võimalik suunata ümber liidu turule, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

         c)   Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus

               (59)

               Vähesest koostööst tingituna ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu ei olnud võimalik võrrelda liitu ja kolmandatele eksporditurgudele suunatud impordi hindu ega Hiina omamaiseid hindu. Kättesaadavatel andmetel põhinev esialgne võrdlus näitas, et Hiina import lööb liidu keskmised hinnad märkimisväärselt alla (vt põhjendus 109 allpool). Seepärast leitakse, et liidu turg on hinna seisukohast Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne.

               (60)

               Peale selle võib USA meetmete aegumise läbivaatamise järelduste põhjal, mille suhtes vastukäivat teavet ei ole leitud, pidada liitu Hiina tootjate suurimaks ekspordituruks. Suuruselt teine eksporditurg USA on Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt suletud, sest dumpinguvastased tollimaksud on suured ja hiljuti pikendati neid 2015. aastani.

               (61)

               Hiina impordi turuosa on hoolimata kehtivatest meetmetest suhteliselt stabiilne ja suur, mis näitab, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne eksporditurg. USA kui suuruselt teise ekspordituru sulgemine näitab, et kolmandate turgude vastuvõtuvõime on piiratud. Seepärast suunavad Hiina eksportivad tootjad HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral oma toodangu tõenäoliselt liidu turule.

         d)   Varasem käitumine

               (62)

               USA meetmete aegumise läbivaatamise raames kogutud teave näitab, et Hiina tootjad on suuresti ekspordile orienteeritud. Osaliselt paistavad seda kinnitavat käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused, mille kohaselt ainuke eksportiv tootja ei tegutsenud Hiina omamaisel turul, vaid oli orienteeritud üksnes ekspordile.

               (63)

               USA dumpinguvastaste meetmete pikendamine pärast USA meetmete aegumise läbivaatamist osutab sellele, et Hiina eksportivate tootjate dumping muudel turgudel võib kehtivate meetmete tühistamise korral korduda liidu turul.

               (64)

               Samuti võib Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral osutada Hiina eksportija Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes kehtis liidu turul varem 0 % tollimaks. Üks Hiina suurimaid eksportivaid tootjaid Since Hardware suurendas oma turuosa mahu poolest ligikaudu 64 % ning tema kindlakstehtud dumpingumarginaal moodustas ligikaudu 52 %, mis lõi liidu tootmisharu hindu alla 16 % (15). Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust ja HRVs olemasolevat tootmisvõimsust, osutab selline varasem käitumine, et meetmete tühistamise korral tõenäoliselt kordub suures mahus dumpinguhinnaga import.

         1.7.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta – HRV

               (65)

               Eespool kirjeldatut arvestades võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust, HRV tootjate suutlikkust oma tootmismahtu kiiresti suurendada ja suunata see ekspordiks, sellise ekspordiga seotud dumpingu ja hindade allalöömise ulatust ning liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on põhjendatud eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks HRVst pärit triikimislaudade dumpinguhinnaga eksport liitu.

         2.   Dumping – aegumise läbivaatamine – Ukraina

   2.1.   Üldised märkused

               (66)

               Ukraina puhul ei teinud Ukraina ainuke teadaolev eksportiv tootja aegumise läbivaatamises koostööd ning seepärast tuli kasutada kättesaadavaid fakte. Arvestades aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodide kattumist ning asjaolu, et Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukrainast pärit impordist, kasutati kõnealuse tootja nõusolekul paralleelses aegumise läbivaatamises vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmeid.

         2.2.   Järeldused

               (67)

               Aegumise läbivaatamises kasutati kättesaadavate faktidena allpool 6. jaos kirjeldatud vahepealse läbivaatamise järeldusi.

         2.3.   Dumpingumarginaal

               (68)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.

         2.4.   Dumpingu kordumise tõenäosus

               (69)

               Seoses dumpingu kordumise tõenäosusega analüüsiti järgmisi elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.

         a)   Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

               (70)

               Ukrainast pärit triikimislaudade import kasvas 24 %. Mõnevõrra kasvas ka vastav turuosa, 8 %-lt 2008. aastal 10 %-le aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (71)

               Kogu vaatlusalusel perioodil järgisid impordihinnad samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 14 %.

         b)   Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus

               (72)

               Vaatlusalusel perioodil olid Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul madalamad kui tema hinnad Lidu turul. Hinnaerinevus moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 10 % ekspordi hinnatasemest.

               (73)

               Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui Ukraina ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne, sest liidu turult saadav kasum võib olla suurem.

         c)   Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

               (74)

               Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid väike osa Ukraina tootmisvõimsusest ekspordiks vaba.

               (75)

               Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ei prognoosita Ukraina tootmisvõimsuse täiendavat kasvu. Seepärast ei ole tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suureneks eksport liitu.

         d)   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta – Ukraina

               (76)

               Võttes arvesse eespool kirjeldatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, ei leitud olevat tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkab Ukraina eksportiv tootja lühikeses kuni keskpikas perspektiivis liidu turule uuesti eksportima dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu.

         3.   Dumping – vahepealne läbivaatamine – Ukraina

   3.1.   Normaalväärtus

               (77)

               Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 uuriti, kas samasuguse toote kogu omamaise müügi maht sõltumatutele klientidele oli vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel esindav, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Selle põhjal leiti, et koostööd tegeva Ukraina tootja omamaist müüki võib üldiselt pidada esindavaks.

               (78)

               Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või võrreldavad.

               (79)

               Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis leiti olevat identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt esindav. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt esindavana, kui kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks müüdava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (80)

               Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks iga tooteliigi puhul kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu.

               (81)

               Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

               (82)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (83)

               Selliste tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse määramiseks lisati Ukraina tootja tootmiskuludele aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide puhul kaalutud keskmine teenitud kasum.

         3.2.   Ekspordihind

               (84)

               Kuna Ukraina eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, põhines ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

         3.3.   Võrdlus

               (85)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning panga- ja komisjonitasudega tehti kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.

         3.4.   Dumpingumarginaal

               (86)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.

         4.   Muutunud asjaolude püsivus – Ukraina

               (87)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti ka seda, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

         4.1.   Muutunud asjaolude püsivus

               (88)

               Ukraina tootja on oma müügikorralduse restruktureerinud, nii et alates 2010. aasta detsembrist toimub kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele, ilma et sellesse oleks kaasatud mõni seotud müügiettevõtja. Seepärast kohandati ekspordihindade arvutamist, et võtta arvesse neid uusi asjaolusid.

               (89)

               Kõnealuseid muutusi tuleks pidada püsivaks, sest varem seotud ettevõtja teostatud ülesanded on ligikaudu aasta jooksul tegelikult läinud üle Ukraina tootjale. Ei leitud mingeid viiteid selle kohta, et müügistruktuur võiks tulevikus muutuda. Seepärast leitakse, et muutunud asjaolud on püsivad.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (90)

               Samasugust toodet valmistab liidus hinnanguliselt 20–30 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (91)

               Liidu tootmisharu aastatoodangut hinnati triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade importi käsitleva ja eespool põhjenduses 1 osutatud uurimise järelduste põhjal ning koostööd tegevate liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Nagu on märgitud nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1243/2010 (millega kehtestatakse dumpinguvastased meetmed eespool nimetatud tootja impordi suhtes) põhjenduses 65, ületas liidus toodetud triikimislaudade aastane kogus 2009. aastal hinnanguliselt 5 miljonit ühikut. Seega leiti igasuguse muu teabe puudumisel olevat põhjendatud eeldada, et käesoleva aegumise läbivaatamise puhul moodustas liidu aastane kogutoodang vaatlusaluse perioodi alguses (2008. aastal) 5 miljonit ühikut. Tootmismahu muutumine vaatlusaluse perioodi jooksul tehti kindlaks koostööd tegevate liidu tootjate tootmismahu suundumuste põhjal. Sel viisil kindlaks tehtud liidu tootmismaht moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega hinnanguliselt 5,2 miljonit ühikut.

               (92)

               Nagu on viidatud eespool põhjenduses 20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Kõnealused valimisse kaasatud tootjad esitasid vastused küsimustikule.

               (93)

               Peale selle esitasid veel neli liidu tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta.

               (94)

               Leiti, et eespool nimetatud seitse tootjat moodustavad üle 55 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

               (95)

               Liidu triikimislaudade turul tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega tootjad, kes asuvad mitmes liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

               (96)

               Kuna Ukrainas on ainult üks eksportiv tootja, on liidu tarbimine ja teatavad makromajanduslikud näitajad esitatud indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 kohaselt.

         1.   Liidu tarbimine

               (97)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 100, ning artikli 14 lõike 6 kohasesse andmebaasi kantud impordimaht.

               (98)

               HRV impordimahu puhul ei olnud võimalik kasutada ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija andmeid HRVst pärit impordi kogumahule ekstrapoleerimiseks, sest need esindasid üksnes väga väikest osa HRVst pärit koguimpordist. Seepärast tuli kogu impordimaht vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Kuna Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmavad rohkem tooteid kui vaatlusalune toode, ei peetud ka Eurostati HRVst pärit impordi mahu kindlakstegemiseks asjakohaseks. Arvestades Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd ja asjaolu, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd, oli ainus kättesaadav statistiline allikas impordimahu kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduv teave. Kuna aga artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis on impordimahud esitatud üksnes kilogrammides, tuli andmed ümber arvestada tükkideks (ühikuteks), kasutades paralleelses vahepealses läbivaatamises Ukrainast pärit impordi puhul kehtestatud ümberarvestusmäära. Seda peeti põhjendatuks, sest koostööd tegeva Hiina äriühingu importi ei käsitatud esindavana ning, nagu on märgitud eespool põhjenduses 36, kasutati HRV normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukrainat ka võrdlusriigina ja seega leiti, et andmed on Hiina imporditaseme kindlaksmääramiseks esindavad.

               (99)

               Ukraina impordi puhul kasutati paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustiku vastustes esitatud kontrollitud andmeid. Kuigi vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks määrati 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 ning seega ei hõlmanud see aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimest kvartalit, leiti, et kõnealune teave on sellest hoolimata impordimahu kindlakstegemiseks sobiv. Seda teavet kontrolliti ning leiti, et see on täpne ja esindav Ukrainast pärit impordi mahu kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (100)

               Liidu tootmisharu müügimahu hindamiseks liidu turul ekstrapoleeriti seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu müügimahu suhe kogu liidu tootmisharu hinnangulisele tootmismahule igal vaatlusaluse perioodi aastal.

               (101)

               Selle kohaselt vähenes liidu tarbimine ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Täpsemalt vähenes ilmne nõudlus 7 protsendipunkti võrra aastatel 2008–2009, pärast mida see suurenes 9 protsendipunkti võrra aastatel 2009–2010. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tarbimine kokku 9–10 miljonit ühikut, mis tähendab eelnenud aastaga võrreldes vähenemist 13 protsendipunkti võrra.

                  Tabel 1

                           Maht
                           (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Tarbimine

                           10 000–11 000

                           9 000–10 000

                           10 000–11 000

                           9 000–10 000

                           Indeks

                           100

                           93

                           102

                           89

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustiku vastused

         2.   Asjaomastest riikidest pärit import

               (102)

               2007. aastal läbiviidud esialgses uurimises hinnati HRVst ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesoleva aegumise läbivaatamise puhul.

               (103)

               Sellega seoses leiti, et HRVst pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest (11,5 %) suurem. Ukrainast pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu kordumise tõenäosust. Sel põhjusel tuleb Ukrainast pärit import HRVst pärinevast impordist eraldada, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

         3.   HRVst pärit import

   3.1.   Maht ja turuosa

               (104)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, määrati HRVst pärit impordi kogu müügimaht Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd arvestades vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal.

               (105)

               Selle kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst absoluutnäitajate poolest 4–4,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 59 % vähenemist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine oli eriti järsk 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil HRVst pärit import vähenes 3–3,5 miljonilt ühikult 2010. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 36 protsendipunkti võrra. Nimetatud vähenemine langeb ühte äriühingu Since Hardware suhtes dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamisega 2010. aasta detsembris (vt põhjendus 64 eespool).

               (106)

               Kuigi Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 22 protsendipunkti võrra, oli selle turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 15–20 %) märkimisväärne.

                  Tabel 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Meetmetega piiratud HRV impordi maht (tuhat ühikut)

                           4 000–4 500

                           3 000–3 500

                           3 000–3 500

                           1 500–2 000

                           Indeks

                           100

                           73

                           76

                           40

                           Meetmetega piiratud HRV impordi turuosa

                           40–45 %

                           30–35 %

                           30–35 %

                           15–20 %

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         3.2.   Hinnad ja hindade allalöömine

               (107)

               Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähese koostöö tõttu tuli HRVst pärit impordi keskmine impordihind vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks määrata kättesaadavate faktide, st artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal. Seal sisalduvad andmed arvestati eespool kirjeldatud metoodika kohaselt ümber hinnaks ühiku kohta (vt põhjendus 104 eespool). Kõnealuse metoodika kohaselt kindlaksmääratud impordihinnad kasvasid 7,0 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 8,2 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 17 %.

                  Tabel 3

                           Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           HRV

                           7,0

                           8,3

                           8,4

                           8,2

                           Indeks

                           100

                           119

                           121

                           117

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

               (108)

               Hindade allalöömise kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele (st välja arvatud veokulud liidus ning pärast allahindluste ja hinnavähendite mahaarvamist), vastava impordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on kindlaks tehtud eespool põhjenduses 107, CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude arvessevõtmiseks.

               (109)

               Võrdlus näitas, et HRVst pärit import lõi liidu tootmisharu hindu alla ligi 20 %, väljendatuna protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate käibest aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         4.   Ukrainast pärit import

               (110)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 99, tehti Ukrainast pärit impordi maht ja hinnad kindlaks Ukraina eksportiva tootja poolt paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustikule esitatud kontrollitud vastuste põhjal.

               (111)

               Järgnevas tabelis on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 4

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Meetmetega piiratud Ukraina impordi maht (tuhat ühikut)

                           700–900

                           800–1 000

                           900–1 100

                           900–1 100

                           Indeks

                           100

                           104

                           128

                           124

                           Meetmetega piiratud Ukraina impordi turuosa

                           6–9 %

                           7–10 %

                           8–11 %

                           9–12 %

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

               (112)

               Aastatel 2008–2011 kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Ukraina suutis oma importi suurendada peamiselt tänu HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtestatud suuremale dumpinguvastasele tollimaksule. Peale selle toetas kõnealust arengut Ukraina suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kohandamine 9,9 %-lt 7,7 %-ni 2010. aasta juulis, tänu millele muutus Ukraina import liidu turul konkurentsivõimelisemaks.

               (113)

               Järgnevas tabelis on esitatud meetmetega piiratud Ukraina impordi keskmise liidu piirini vedamisega CIF-hinna muutumine.

                  Tabel 5

                           Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Ukraina

                           8–10

                           9–11

                           10–12

                           9–11

                           Indeks

                           100

                           110–115

                           115–120

                           110–115

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

               (114)

               Nagu nähtub tabelist 5 eespool, kasvas keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 10–15 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu liidu tootmisharu hinnatasemeni liidu turul.

         5.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

               (115)

               Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, arvestades teabe ümber sama metoodika kohaselt kui HRVst pärit impordimahu kindlakstegemisel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 98. See leiti olevat põhjendatud, sest Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmasid ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ning seepärast ei peetud seda muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlakstegemiseks sobivaks.

               (116)

               Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 6

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Türgi

                           300–500

                           500–700

                           700–900

                           800–1 000

                           Indeks

                           100

                           160–170

                           215–225

                           225–235

                           Muud kolmandad riigid

                           400–600

                           600–800

                           900–1 100

                           700–900

                           Indeks

                           100

                           130–140

                           190–200

                           150–160

                           Muud kolmandad riigid kokku

                           700–1 100

                           1 100–1 500

                           1 600–2 000

                           1 500–1 900

                           Indeks

                           100

                           140–150

                           200–210

                           180–190

                           Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

                           5–10 %

                           10–15 %

                           15–20 %

                           15–20 %

                           Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot/ühik)

                           7,7

                           8,1

                           8,2

                           9,0

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

               (117)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Kuigi see aastatel 2008–2010 kasvas ja isegi enam kui kahekordistus, siis 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes see uuesti. Seega suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil oluliselt ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5–1,9 miljoni ühikuni, millega kaasnes ligikaudu 15–20 % suurune turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suurem osa kõnealusest impordist pärines Türgist; sellest riigist pärit import kasvas 0,3–0,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 0,8–1,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (118)

               Impordi hind muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, kasvas 7,7 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 9,0 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 17 % kasvu.

         6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (119)

               Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid.

               (120)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 20, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel valimi võtmist.

               (121)

               Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil:

                           —

                           makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja dumpingumarginaalide suurus ning varasemast dumpingust taastumine) analüüsiti kogu liidu toodangu tasandil, hinnates neid endast teada andnud tootjatelt kogutud teabe põhjal;

                           —

                           mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, kulud ühiku kohta, varud, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüsiti kolme valimisse kaasatud liidu tootja esitatud teabe põhjal.

         6.1.   Makromajanduslikud näitajad

   a)   Toodang

               (122)

               Liidu kogutoodangu hindamist on kirjeldatud eespool põhjenduses 91. Selle kohaselt kasvas liidu toodang 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 4 %. Täpsemalt vähenes see 2008.–2009. aastal 2 %, ent kasvas 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 6 protsendipunkti võrra, jõudes ligikaudu 5,2 miljoni ühikuni.

                  Tabel 7

                           (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Toodang

                           5 000

                           4 887

                           5 072

                           5 194

                           Indeks

                           100

                           98

                           101

                           104

                              Allikas: küsimustiku vastused

         b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (123)

               Tootmisvõimsuse hindamiseks kohaldati seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu tootmisvõimsuse suhet igal vaatlusaluse perioodi aastal liidu tootmisharu kogutoodangule, nagu see on toodud eespool põhjenduses 122.

               (124)

               Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. See kasv on aga seotud ainult ühe liidu tootjaga, samas kui teiste koostööd teinud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et mõni koostööst keeldunud liidu tootja võis sulgeda oma tootmisrajatised, vähendades seeläbi liidu kogu tootmisvõimsust vaatlusalusel perioodil, mis alljärgnevas tabelis 8 ei kajastu. Ühtlasi ilmnes uurimise käigus, et liidu tootmisharu tootis osaliselt samadel tootmisliinidel muid tooteid kui vaatlusalune toode (näiteks kuivatid). Peale selle näitas uurimine, et liidu tootjatel on lihtne toota vaheldumisi vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast ei olnud võimalik vaatlusaluse toote tootmisvõimsust selgelt kindlaks teha.

               (125)

               Tootmisvõimsuse rakendamine oli 2008. aastal 66 % ja langes aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra, jõudes 58 %-ni. Nagu on viidatud eelmises põhjenduses, ei olnud liidu kogu tootmisvõimsust võimalik usaldusväärselt määrata. Kuna tootmisvõimsuse rakendamine tehakse kindlaks kogu tootmisvõimsuse põhjal, ei saa seda käesoleval juhul samuti tingimata käsitada mõtestatud kahjunäitajana.

                  Tabel 8

                           (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Tootmisvõimsus

                           7 592

                           7 962

                           8 375

                           8 906

                           Indeks

                           100

                           105

                           110

                           117

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           66 %

                           61 %

                           61 %

                           58 %

                           Indeks

                           100

                           93

                           92

                           89

                              Allikas: küsimustiku vastused

         c)   Müügimaht

               (126)

               Liidu tootmisharu müügimahu kindlakstegemist on kirjeldatud eespool põhjenduses 100. Seega kasvas liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 10 %. Kõnealune kasv oli eriti suur 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil müügimaht kasvas 7 protsendipunkti võrra. See langeb ühte HRV impordi vähenemisega, mis oli tingitud dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

                  Tabel 9

                           (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Müük sõltumatutele klientidele liidus

                           4 300–4 500

                           4 300–4 500

                           4 500–4 700

                           4 800–5 000

                           Indeks

                           100

                           99

                           103

                           110

                              Allikas: küsimustiku vastused

         d)   Turuosa

               (127)

               Vaatlusalusel perioodil sai liidu tootmisharu turuosa tagasi ning see kasvas 40–45 %-lt 2008. aastal 50–55 %-ni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 24 % võrra. Kõnealune kasv tuleneb peamiselt tarbimise ja Hiinast pärit impordi mahu vähenemisest ning liidu tootmisharu müügimahu samaaegsest suurenemisest.

                  Tabel 10

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Liidu tootjate turuosa

                           40–45 %

                           45–50 %

                           40–45 %

                           50–55 %

                           Indeks

                           100

                           107

                           101

                           124

                              Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         e)   Kasv

               (128)

               2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes tarbimine liidus. Samaaegselt suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 10 % ning liidu tootmisharu turuosa kasvas 24 %. Samal ajavahemikul suurenes ka liidu tootmisharu tootmine 4 %, investeeringud enam kui kahekordistusid (põhjendus 141 allpool) ja tööhõive kasvas 10 % (põhjendus 129 allpool). Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharus toimus vaatlusalusel perioodil teatav kasv.

         f)   Tööhõive

               (129)

               Kogu liidu tootmisharu puhul hinnati tööhõivet ja tööhõive suundumusi koostööd tegevaid liidu tootjaid käsitlevate kättesaadavate andmete ekstrapoleerimise teel. Kooskõlas müügi suurenemisega ilmneb liidu tootmisharu puhul ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ka tööhõive 10 % kasv.

                  Tabel 11

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Tööhõive samasuguse toote puhul

                           655

                           672

                           736

                           722

                           Indeks

                           100

                           102

                           112

                           110

                              Allikas: küsimustiku vastused

         g)   Tootlikkus

               (130)

               Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (ühikutena) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See on seotud asjaoluga, et tootmise kasv oli väiksem kui tööhõive suurenemine.

                  Tabel 12

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Tootlikkus (tuhat ühikut töötaja kohta)

                           7,6

                           7,3

                           6,9

                           7,2

                           Indeks

                           100

                           95

                           90

                           94

                              Allikas: küsimustiku vastused

         h)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (131)

               Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui arvestada HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.

               (132)

               Varasema dumpingu mõju puhul viitavad eespool uuritud näitajad küll teatavale paranemisele, ent need tõendavad ka seda, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt ebakindel ja haavatav.

         6.2.   Mikromajanduslikud näitajad

   a)   Hinnad ja hindu mõjutavad muud tegurid

               (133)

               Järgmises tabelis on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutava keskmise müügihinna muutused. Keskmised hinnad püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kasvades siiski mõnevõrra aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, langes see ühte dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

                  Tabel 13

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Ühiku hind liidu turul (eurot/ühik)

                           10,9

                           10,7

                           10,9

                           11,2

                           Indeks

                           100

                           98

                           100

                           103

                           Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik)

                           10,9

                           10,5

                           11,0

                           11,4

                           Indeks

                           100

                           96

                           101

                           105

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (134)

               Müügihinnad järgivad peamise tooraine (st terase) hinnaga seotud suundumusi. Müügihinnad ja kulud püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kuigi kulud kasvasid müügihindadest mõnevõrra kiiremini, mis kahjustas liidu tootmisharu kasumlikkust 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Liidu tootmisharul ei olnud aga võimalik tõsta hindu jätkusuutlikule tasemele, vaid ta oli sunnitud viima hinnad vastavusse odava Hiina impordiga, et tarbimise vähenemise tingimustes taastada oma turuosa.

         b)   Tööjõukulud

               (135)

               Keskmine töötasu oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 3 % (tabel 13 eespool).

                  Tabel 14

                           (eurot töötaja kohta)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Keskmine töötasu

                           20 669

                           19 377

                           19 885

                           20 523

                           Indeks

                           100

                           94

                           96

                           99

                              Allikas: küsimustiku vastused

         c)   Varud

               (136)

               Varude maht kasvas vaatlusalusel perioodil. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 56 % kõrgem kui 2008. aastal.

                  Tabel 15

                           (tuhat ühikut)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Lõppvarud

                           94

                           137

                           184

                           146

                           Indeks

                           100

                           147

                           197

                           156

                              Allikas: küsimustiku vastused

         d)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

               (137)

               Liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust aastatel 2008–2009 mõnevõrra suurendada: kui 2008. aastal oli tegemist nullkasumiga, siis 2009. aastal suurenes kasumlikkus 2 %-ni. 2010. aastal vähenes aga kasumlikkus uuesti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi, jõudes – 1,7 %-ni. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil peaaegu 2 %. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 134, oli see peamiselt tingitud asjaolust, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu vastavalt kulude suurenemisele, sest oli turuosa taastamiseks sunnitud viima need vastavusse Hiina odavate impordihindadega.

               (138)

               Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See suurenes aastatel 2008–2009 ning vähenes 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Investeeringutasuvus vähenes järsemalt kui kasumlikkuse tase, tingituna suurematest investeeringutest, nagu on näidatud põhjenduses 141 allpool.

                  Tabel 16

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Kasumlikkus
                           (% müügitulust)

                           0,0 %

                           2,0 %

                           –0,8 %

                           –1,7 %

                           Indeks

                           100

                           102

                           99

                           98

                           Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

                           –4 %

                           96 %

                           –20 %

                           –82 %

                           Indeks

                           100

                           200

                           84

                           22

                              Allikas: küsimustiku vastused

         e)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

               (139)

               Äritegevuse puhaskäive, st tootmisharu suutlikkus oma tegevust ise rahastada, mida väljendatakse protsendina samasuguse toote käibest, paranes kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega nullkasumist 2008. aastal 5 %-ni 2009. aastal. 2010. aastal langes see 3 %-ni ja oli aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivne.

                  Tabel 17

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Rahavoog
                           (% käibest)

                           0 %

                           5 %

                           3 %

                           –1 %

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (140)

               Puudusid konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel.

         f)   Investeeringud

               (141)

               Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini enam kui kahekordistusid. Investeeringud kasvasid järsult 2008. ja 2009. aastal. Nende suurenemist võib seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu püüdis end ümber korraldada, investeerides tootmisprotsessi, et muuta see konkurentsivõimelisemaks. 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus langus, siiski püsis investeeringute tase oluliselt kõrgem kui 2008. aastal.

                  Tabel 18

                           2008

                           2009

                           2010

                           Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

                           Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

                           239

                           504

                           1 046

                           569

                           Indeks

                           100

                           211

                           438

                           239

                              Allikas: küsimustiku vastused

         7.   Järeldus kahju kohta

               (142)

               Makromajanduslike näitajate analüüs näitab vaatlusalusel perioodil paranemismärke eelkõige nii seoses toodangu ja müügimahu kui ka liidu tootmisharu turuosaga. Samal ajal halvenesid teatavad asjakohased mikromajanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Kuigi müügihinnad mõnevõrra kasvasid, ei jõudnud need jätkusuutlikule tasemele ega olnud vastavuses tootmiskulude suurenemisega. See on peamiselt seletatav asjaoluga, et Hiina impordi turuosa püsis tervel vaatlusalusel perioodil suur ning kuna Hiina import oli madalate hindadega, pidi liidu tootmisharu neid turuosa taastamiseks järgima.

               (143)

               Seepärast on HRV vastu kehtestatud meetmed üksnes osaliselt aidanud liidu tootmisharul tekitatud kahjust taastuda.

               (144)

               Eespool esitatud analüüsi kohaselt on liidu tootmisharu olukord paranenud ning olulist kahju ei tekitatud. Hoolimata ilmsetest positiivsetest suundumustest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest on liidu tootmisharu olukord siiski jätkuvalt ebakindel ja haavatav.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (145)

               Nagu on märgitud eespool põhjendustes 51–52, oli Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu vaja Hiina omamaise turu ning kolmandatesse riikidesse toimuva HRV ekspordi analüüsimisel tugineda kättesaadavatele andmetele, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (USA meetmete aegumise läbivaatamise) raames avaldatud teabele.

               (146)

               Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras ning puutus kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga.

               (147)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.

         2.   Prognoositud impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (148)

               Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Ilma meetmeteta tõenäoliselt suureneks vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi maht selliste hindade juures, mis löövad märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu peamised kliendid on jaemüüjad, näiteks suured supermarketid, kellel on läbirääkimistel tugev positsioon ning kes tellivad üha enam HRVst pärit triikimislaudu, mis tulevad tõenäoliselt turule väga madala dumpinguhinnaga. Seepärast suureneb tõenäoliselt hinnasurve liidu tootmisharule, kes on sunnitud hindu alandama, tekitades suurt kahju oma kasumlikkusele, mis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oli niigi juba negatiivne.

               (149)

               Liidu tootmisharu ebakindlat ja haavatavat olukorda arvestades tooks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurem maht ja hinnamõju seega kaasa ulatusliku rahalise kahju ning turuosa kahanemise.

               (150)

               Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral võib anda selge viite Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes varem kehtis 0 % tollimaks. Meenutagem, et Since Hardware (Guangzhou) Co., kelle suhtes varem (2007. aasta aprillist kuni 2010. aasta detsembrini) kehtis 0 % tollimaks, suurendas oluliselt oma eksporti liitu eriti madalate dumpinguhindadega, mis lõid liidu tootjate hinnad sel ajavahemikul alla. Nagu on märgitud eespool, kehtestati nimetatud äriühingu suhtes korraldatud dumpinguvastase uurimise tulemusel 35,8 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ühtlasi leiti kõnealuses uurimises, et asjaomase äriühingu impordi maht oli nimetatud uurimise perioodil (2009. aasta) võrreldes 2007. aastal lõpuleviidud algse uurimise perioodiga (2005. aasta) kahekordistunud. Äriühingut Since Hardware (Guangzhou) Co. käsitlevas uurimises järeldati, et selle tagajärjel tekitati liidu tootmisharule olulist kahju.

               (151)

               Peale selle näitas uurimine, et enne käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist võtsid Hiina eksportivad tootjad juba ühendust võimalike klientidega liidus, pakkudes neile hindu, millega lüüakse liidu tootmisharu müügihind märgatavalt alla. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, püüavad Hiina eksportivad tootjad suure tõenäosusega oma praegust hinnataset alandades tuua liidu turule veelgi suuremaid koguseid.

         3.   Liidu turu atraktiivsus, muudes kolmandates riikides kehtivad meetmed ja vaba tootmisvõimsus

               (152)

               Nagu on märgitud eespool põhjendustes 55–57, on Hiina triikimislaudade tootmisharu suuresti ekspordile orienteeritud ning isegi pärast meetmete kehtestamist on liit nende kõige suurem ja atraktiivsem turg.

               (153)

               Hiina eksportivate tootjate jaoks on suuruselt teine eksporditurg USA. Pääs USA turule on aga jätkuvalt piiratud ulatuslike dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida hiljuti pikendati 2015. aastani. See suurendab tõenäosust, et kui meetmeid ei säilitata, suunatakse liidu turule suuremad kogused HRVst pärit importi.

               (154)

               Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest, on HRVs olemas märkimisväärne potentsiaalne vaba tootmisvõimsus ning dumpinguvastaste tollimaksude tühistamise korral saab täiendavat tootmisvõimsust hõlpsalt suurendada, sest triikimislaudade tootmine HRVs on tööjõumahukas ning tootmise mis tahes suurendamine ei nõua olulisi investeeringuid ega erioskusi. Seepärast järeldati kogu kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse ümber suunata liidu turule.

         4.   Muud tegurid

   4.1.   HRVst pärit dumpinguvaba import

               (155)

               Nagu eespool märgitud, ei tehtud aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut kindlaks ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija puhul, kelle suhtes kohaldatakse 22,7 % individuaalset tollimaksu. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustas aga üksnes minimaalse osa Hiina kogu impordimahust, ei saanud seda pidada oluliseks ega leida, et see on mõjutanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (156)

               Samuti tehti kindlaks, et aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud nimetatud äriühingu import liidu tootmisharu hindu alla.

         4.2.   Ukrainast pärit import

               (157)

               Nagu eespool märgitud, kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Selle tagajärjel suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra ka vastav turg.

               (158)

               Keskmine impordihind kasvas aga 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 14 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale hinnatasemele kui liidu tootmisharu hinnatase liidu turul.

               (159)

               Seepärast ei saa liidu tootmisharu ebakindlat olukorda seletada Ukrainast pärit triikimislaudade impordiga. Samuti ei ole tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, aitaks Ukrainast pärit import kaasa kahju kordumisele.

         4.3.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

               (160)

               Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, vaatlusalusel perioodil kasvas, kuigi 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus väike langus. Impordimahu kasvuga kaasnes ka turuosa kasv samal ajavahemikul 5–10 %-lt 15–20 %-ni.

               (161)

               Kuigi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase oli liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalam, ületas see HRVst pärit impordi keskmisi hindu, nagu käesolevas uurimises kindlaks tehti.

               (162)

               Sellest hoolimata suureneb Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt olulisel määral, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Uurimine näitaski, et ilma dumpinguvastase tollimaksuta löövad HRVst pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul alla ligikaudu 20 % võrra. Seega eeldatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiinast pärit import liidu turule muudest kolmandatest riikidest pärit impordist madalamate hindadega, nagu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba juhtus. Seepärast järeldati, et kuigi kolmandate riikide turgudelt pärit impordil on olnud teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, ei muuda see kehtetuks järeldust, mille kohaselt meetmete aegumise korral kordub tõenäoliselt Hiinast pärit impordi kahjustav dumping.

         4.4.   Tarbimise vähenemine

               (163)

               Märgitakse, et tarbimise ilmne vähenemine 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on peamiselt tingitud äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest põhjustatud impordi vähenemise statistilisest mõjust. Samal ajavahemikul suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa suurendada. Seepärast ei saanud tarbimise vähenemine liidu tootmisharu olukorda mõjutada.

         5.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

               (164)

               Uurimises tehti kindlaks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt kordub.

               (165)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate jätkuva dumpingu taset, liidu turu atraktiivsust, Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. varasemat käitumist, mis tehti kindlaks 2010. aasta detsembris lõpuleviidud uurimises, Hiina tootjate võimalust nõudluse kasvades hõlpsalt tootmisvõimsust suurendada, Hiina tootjate jõulist ekspordile orienteeritust ja nende hinnastrateegiaid, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, peab liidu tootmisharu tulema toime suurema koguse Hiina dumpinguhinnaga impordiga, mis lööb liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Prognooside kohaselt ei halvene sellisel juhul mitte üksnes liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud keeruline olukord, vaid ka teatavad liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse hiljuti paranenud näitajad.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (166)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu kui terviku huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (167)

               Käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seepärast võimaldab see hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (168)

               Samuti märgitakse, et tehakse ettepanek lõpetada dumpinguvastane menetlus Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes, mille tagajärjel muutub kättesaadavamaks kolmandatest riikidest pärit import, millel ei ole liidu turul piiranguid.

               (169)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, on kaalukaid põhjusi järeldada, et HRVst pärit impordi suhtes meetmete säilitamine on vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (170)

               Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng vaatlusalusel perioodil, mis tulenes osaliselt tootmisharu jõupingutustest muutuda konkurentsivõimelisemaks ja kehtivatest meetmetest. Põhjendatult võib eeldada, et säilitatavad meetmed on liidu tootmisharule jätkuvalt kasulikud. Kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, siis on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht tekitab liidu tootmisharule olulist kahju ja halvendab märkimisväärselt selle rahalist olukorda, eriti kui võtta arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud hinna allalöömise marginaale. Kasumlikkuse määr, investeeringutasuvus ja varud, mis on juba praegu negatiivsed, halvenevad veelgi ning toovad lõpuks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu kadumise.

               (171)

               Sellest tulenevalt järeldatakse, et HRV suhtes võetud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.

         3.   Muude isikute huvid

               (172)

               Koostööd ei teinud ükski 15 importijast/edasimüüjast, kellega ühendust võeti. Uurimise käigus ei andnud endast teada ükski muu potentsiaalne huvitatud isik. Puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed mõjutaksid märgatavalt vaatlusaluse toote importijaid või tarbijaid. Sellega seoses võib põhjendatult eeldada, et peamised kliendid, st suured jaekauplused, suudavad igasuguse dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu lõpptarbijale üle kanda, ilma et see tarbijat oluliselt mõjutaks.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (173)

               Selle põhjal võib järeldada, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis selgelt viitaksid, et HRV suhtes võetud meetmete säilitamine on vastuolus liidu kui terviku huvidega.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (174)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed säilitada ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada. Samuti anti kõigile aega esitada oma märkused.

               (175)

               Eespool kirjeldatust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks säilitada Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldavad dumpinguvastased meetmed ning lasta aeguda Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtival dumpinguvastasel tollimaksul,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalgade, triikimispinna ja triikraua alusresti) impordi suhtes, mis on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodide 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051) alla.
   2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril ja enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Tootja

               Tollimaksumäär (%)

               TARICi lisakood

               Hiina Rahvavabariik

               Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

               34,9

               A782

               Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

               39,6

               A783

               Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

               35,8

               A784

               Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

               18,1

               A785

               Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

               26,5

               A786

               Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd., Guangdong

               22,7

               A953

               Kõik muud äriühingud

               42,3

               A999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Lõpetatakse Ukrainast pärit triikimislaudade importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks Ukraina suhtes määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. juuli 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. JUKNA

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.

      (3)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 10.

      (4)  ELT L 84, 31.3.2010, lk 13.

      (5)  ELT L 168, 2.7.2010, lk 12.

      (6)  ELT L 24, 28.1.2010, lk 24.

      (7)  ELT L 242, 15.09.2010, lk 1.

      (8)  ELT 2009/C 282/16.

      (9)  ELT L 297, 26.10.2012, lk 5.

      (10)  ELT C 223, 22.9.2007.

      (11)  ELT C 187, 28.6.2011, lk 21.

      (12)  ELT C 120, 25.4.2012, lk 9.

      (13)  ELT C 166, 12.6.2012, lk 3.

      (14)  Nr 731-TA-1047 (läbivaatamine).

      (15)  Vt määruse (EL) nr 1243/2010 põhjendused 57 ja 67.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1907, 18. oktoober 2017, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistise kasutamiseks veiste ja lammaste söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  19.10.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 269/36

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1907,
      18. oktoober 2017,
      milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistise kasutamiseks veiste ja lammaste söödalisandina
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                  (2)

                  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus loa andmiseks kahe Lactobacillus plantarumi tüve (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmististele. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

                  (3)

                  Taotlus hõlmab loa andmist Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistise kasutamiseks veiste ja lammaste söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. detsembri 2013. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune valmistis võib hõlbustada silo tootmist materjalist, mida on lihtne, mõõdukalt raske või raske sileerida. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                  (5)

                     Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 18. oktoober 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  EFSA Journal (2014); 12(1):3529.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Söödalisandi CFU/värske materjali kg

                        Tehnoloogilised lisandid: silokonservandid

                     1k20754

                        Lactobacillus plantarum KKP/593/p

                        Lactobacillus plantarum KKP/788/p

                        Lactobacillus buchneri KKP/907/p

                        Söödalisandi koostis

                        Lactobacillus plantarumi (KKP/593/p ja KKP/788/p) ning Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta, vahekorras 4:4:1 (Lactobacillus plantarum KKP/593/p: Lactobacillus plantarum KKP/788/p: Lactobacillus buchneri KKP/907/p)

                        Toimeaine kirjeldus

                        Lactobacillus plantarumi KKP/593/p, Lactobacillus plantarumi KKP/788/p ja Lactobacillus buchneri KKP/907p elujõulised rakud.

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787)
                     Määramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

                     Veised
                     Lambad

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

                                 2.

                                 Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

                                 3.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

                     8. november 2027

            (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports