title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/648, 5. aprill 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes

text:
                  6.4.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 92/48

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/648,
      5. aprill 2017,
      millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:
      A.   MENETLUS

      1.   Kehtivad meetmed

                  (1)

                  Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1942/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) pärit okuumeavineeri impordi suhtes. Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr jäi nelja tootja puhul vahemikku 6,5 % – 23,5 % ning oli ülejäänud tootjate puhul 66,7 %. Pärast meetmete aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine läbivaatamine“) jäeti nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 82/2011 (3) need meetmed kehtima.

            2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

                  (2)

                  Pärast teate avaldamist dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (5) artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste Hiina RV vastaste meetmete aegumise läbivaatamine (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotlus“ või „taotlus“).

                  (3)

                  Taotluse esitas 22. oktoobril 2015 Euroopa puitpaneelide föderatsioon (EPF) (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu okuumeavineeri kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

            3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                  (4)

                  Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komiteega arupidamist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 29. jaanuaril 2016Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2.

            4.   Uurimine

      4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                  (5)

                  Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

            4.2.   Uurimisega seotud isikud

                  (6)

                  Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning Hiina RV ametiasutustele.

                  (7)

                  Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

            4.3.   Väljavõtteline uuring

                  (8)

                  Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

            4.3.1.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                  (9)

                  Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

                  (10)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina RV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust, kui neid on.

                  (11)

                  Kuna endast andis teada ainult kaks Hiina RV äriühingut, ei olnud väljavõttelist uuringut vaja teha.

            4.3.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                  (12)

                  Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon valimi suurima tüüpilise tootmismahu alusel, võttes arvesse ka müügimahtu ja geograafilist paiknemist. Valimisse kaasati viis liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 74 % liidu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

            4.3.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring, küsimustikud ja koostöö

                  (13)

                  Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valimi, palus komisjon kõikidel sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

                  (14)

                  Algatamise käigus võeti ühendust ligi 35 teadaoleva importija/kasutajaga, kellel paluti selgitada oma tegevust ning vajaduse korral täita algatamisteate juures olev sõltumatutele importijatele mõeldud väljavõttelise uuringu vorm.

                  (15)

                  Väljavõttelise uuringu vormi esitas 13 importijat. Kõik nad märkisid, et nad ei importinud Hiina RVst okuumeavineeri. Seega ei peetud valimi moodustamist põhjendatuks.

            4.4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                  (16)

                  Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

                  (17)

                  Komisjon saatis küsimustikud, mis olid mõeldud põhjenduses 11 nimetatud kahe Hiina RV äriühingu eksportivatele tootjatele, võimalikes võrdlusriikides (Gabon, Maroko, Šveits ja Türgi) paiknevale 12 teadaolevale tootjale ning viiele valimisse kaasatud liidu tootjale.

                  (18)

                  Ainult üks Hiina RV äriühing vastas osaliselt küsimustikule; täielikud vastused küsimustikule saadi kahelt Gaboni tootjat, ühelt Maroko tootjalt ja viielt valimisse kaasatud liidu tootjalt.

                  (19)

                  Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

                              a)

                              Liidu tootjad:

                                          —

                                          F.A. MOURIKIS S.A. (Kreeka),

                                          —

                                          GARNICA PLYWOOD SA (Hispaania),

                                          —

                                          JEAN THÉBAULT SAS (Prantsusmaa),

                                          —

                                          JOUBERT LES ELIOTS SAS (Prantsusmaa),

                                          —

                                          JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Prantsusmaa).

                              b)

                              Tootja turumajanduslikus riigis:

                                          —

                                          CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko).

            4.5.   Teabe avaldamine

                  (20)

                  Komisjon teatas 13. veebruaril kõigile huvitatud isikutele olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatseb jätkata kehtivate dumpinguvastaste meetmete võtmist, ja kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

            B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

      1.   Vaatlusalune toode

                  (21)

                  Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ning seda määratletakse järgmiselt: Hiina RVst pärit ja praegu CN-koodi ex 4412 31 10 (TARICi kood 4412311010) alla kuuluv vineer, mis koosneb ainult spoonilehtedest, kusjuures iga kihi paksus on kuni 6 mm ning vähemalt üks välimine kiht on okuumeapuidust ja ei ole kaetud muust materjalist püsiva kilega. Vaatlusalust toodet saab kasutada mitmesugustel eesmärkidel. Ehitustööstuses kasutavad laud- ja puusepad seda välitöödel laudise, aknaluukide, välikeldrite, rinnatiste ja jõeäärsete tahveldiste jaoks. Kõnealust vineeri kasutatakse ka dekoratiivotstarbel muu hulgas maanteesõidukite (nt autod, bussid, haagissuvilad, autoelamud), meretranspordi (jahtlaevad), mööblitööstuse ja uste jaoks.

                  (22)

                  Okuumeavineeri on kahte tüüpi, ainult okuumeapuidust valmistatud vineer (nn täisokuumea) ja vineer, millel vähemalt üks pealiskiht on okuumeapuidust ja ülejäänud kihid on muust puidust (nn okuumeaspooniga vineer) (viimast võib nimetada ka „kombineeritud vineeriks“). Mõlema okuumeavineeritüübi väljanägemine on sarnane. Mehaaniliste omaduste erinevustest hoolimata on mõlemal samad põhilised füüsikalised ja tehnilised näitajad ning samad põhilised kasutusotstarbed.

            2.   Samasugune toode

                  (23)

                  Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                              —

                              vaatlusalune toode;

                              —

                              toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

                  (24)

                  Komisjon järeldas, et need tooted on alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

            C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

      1.   Sissejuhatavad märkused

                  (25)

                  Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks dumpingu tõenäoline jätkumine või kordumine.

                  (26)

                  Nagu märgitud põhjenduses 18, vastas küsimustikule osaliselt ainult üks Hiina RV äriühing. Kõnealune äriühing teatas, et ta ei tootnud ega müünud vaatlusalusel perioodil okuumeavineeri.

                  (27)

                  Kuna ükski teine Hiina RV tootja koostööd ei teinud, teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võidakse kasutada kättesaadavaid andmeid. Hiina ametiasutustelt ei laekunud komisjonile ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

                  (28)

                  Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:

                              i)

                              aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave;

                              ii)

                              Eurostati andmed ja liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“)

                              iii)

                              ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt avaldatud statistika.

                        Hiina ekspordistatistika andmebaasi ei saanud kasutada, sest selle koodisüsteem ei olnud andmete kasutamiseks piisavalt täpne.

                  (29)

                  Eurostati ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi kohaselt ei imporditud Hiina RVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusalust toodet, seepärast ei olnud võimalik sellel ajavahemikul liidu turul dumpingut tuvastada.

                  (30)

                  Dumpinguarvutused tehti dumpingu kordumise tõenäosuse seisukohast.

            2.   Impordi suundumused meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                  (31)

                  Et selgitada välja dumpingu kordumise tõenäosus juhul, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse, analüüsiti järgmisi elemente: i) võimaliku dumpingu tase liidu turul ja muudes kolmandates riikides, ii) Hiina RV toodang ja tootmisvõimsus ja iii) liidu turu atraktiivsus.

                  (32)

                  Vastavalt algmääruse artiklile 18 lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 28 nimetatud allikatest.

            i)
            Võimaliku dumpingu tase liidu turul ja muudes kolmandates riikides

         Võrdlusriik

                  (33)

                  Esialgse uurimise raames kohaldati nelja eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a tuleb ülejäänud eksportivate tootjate puhul määrata normaalväärtus kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

                  (34)

                  Esialgse uurimise ja eelmise läbivaatamise ajal oli võrdlusriigiks valitud Türgi. Käesoleva läbivaatamise algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina Türgit.

                  (35)

                  Komisjon kogus teavet okuumeavineeri tootjate kohta teistes võimalikes võrdlusriikides ja võttis ühendust teadaolevate okuumeavineeri tootjatega Gabonis, Marokos ja Šveitsis ning palus neil vajalikku teavet esitada.

                  (36)

                  Kaks Gabonis paiknevat tootjat ja üks Maroko tootja võtsid ühendust ja esitasid soovitud teabe. Ükski Türgi tootja ei teinud koostööd.

                  (37)

                  Gaboni ei peetud sobivaks võrdlusriigiks, sest kohalikel okuumeavineeri tootjatel oli selge ja võrreldav eelis, sest nad said kasutada oluliselt madalama hinnaga toorainet, (7) ning Gabonis toodetud ja kohalikul turul müüdava toote kvaliteet osutus madalaks, samuti oli kohalik turg väike ja okuumeavineeri ei imporditud (imporditollimaks oli 30 %).

                  (38)

                  Sobivaks võrdlusriigiks peeti Marokot, sest hoolimata kõrgetest imporditollimaksudest, imporditi sealt olulisel määral samasugust toodet, mis konkureerib kohaliku toodetud tootega.

                  (39)

                  Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Ühtegi märkust ei esitatud.

         Normaalväärtus

      —   nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist

                  (40)

                  Nagu öeldud eespool põhjenduses 33, kohaldati esialgses uurimises nelja eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Kuna nad ei teinud koostööd, siis võeti nende puhul normaalväärtuse arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid, nimelt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud hinnanguid.

            —   nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud

                  (41)

                  Üks Maroko tootja tegi koostööd ja vastas küsimustikule. Algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt arvutati normaalväärtus selle tootja valdustes kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.

                  (42)

                  Normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud mõlema peamise tootetüübi puhul.

                  (43)

                  Uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Maroko turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

                  (44)

                  Samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, seega määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub üksnes tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

         Ekspordihind

                  (45)

                  Nagu eespool põhjenduses 28 märgiti, siis Hiina tootjate koostöö puudumise tõttu võeti ekspordihinna arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid, nimelt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet. Täpsemalt võeti mõlema põhjenduses 22 kirjeldatud toote põhitüübi ekspordihinna arvutamisel aluseks liidu turule ja teistesse kolmandatesse riikidesse (nimelt Bosnia ja Hertsegoviina, Šveits, Türgi, Pärsia lahe riigid ja Norra) suunatud rohkem kui kümmet kaubapakkumist, mis tehti e-kirja teel või Hiina RV veebisaitide üldkättesaadavate kaubapakkumiste kujul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja mis olid lisatud aegumise läbivaatamise taotlusele. Kaubapakkumistes toodud hinnad jäid vahemikku 313 eurot/m3 kuni 540 eurot/m3 (CIF-hind). Olgu märgitud, et see hinnatase oli sama, mis oli Hiina RVst pärit okuumeavineeri impordi puhul Eurostati andmete ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel (2016. aasta kolmandas kvartalis) määratud hinnatase. Kuigi kogused olid marginaalsed, kinnitab see kaubapakkumiste hinnataseme tüüpilisust ja osutab Hiina RVst pärit okuumeavineeri võimalikele ekspordihindadele.

         Võrdlus

                  (46)

                  Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda ja kehtestas põhjenduses 22 kirjeldatud tootetüüpide kohta tehasehinnad. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks. Alusmääruse artikli 18 kohaselt, st kättesaadavaid andmete, nimelt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe põhjal kohandati transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud).

         Dumpingumarginaal

                  (47)

                  Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon tootetüüpide kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

            —   nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist

                  (48)

                  Selle põhjal oli tuvastatud kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina kulust, kindlustusest, transpordist (CIF-hinnad) liidu piiril enne tollimaksu tasumist nii liidu turul kui ka muude kolmandate riikide turul üle 45 %.

            —   nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud

                  (49)

                  Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina kulust, kindlustusest, transpordist (CIF-hinnad) liidu piiril enne tollimaksu tasumist nii liidu turul kui ka muude kolmandate riikide turul üle 100 %.

            ii)
            Tootmine ja tootmisvõimsus Hiina RVs

         Tootmine Hiina RVs

                  (50)

                  Kuna Hiina RV tootjad koostööd ei teinud ja avalik teave puudus, siis määrati Hiina RV tootmine kindlaks nende hinnangute põhjal, mille taotluse esitaja esitas aegumise läbivaatamise praeguses taotluses oma parimate turuteadmiste alusel.

                  (51)

                  Taotluse esitaja hindas Hiina RV okuumeavineeri tootmist 2014. aastal Hiina RVsse imporditud ja vineeri tootmiseks kasutatud okuumeapuidu koguste alusel. Selle põhjal hinnati okuumeavineeri toodangu suuruseks vahemik alates 290 000 m3-st kuni kõige rohkem 2,9 miljoni m3-ni olenevalt toodetud toote tüübist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 22 (vastavalt täisokuumeavineeri ja okuumeaspooniga vineeri puhul). Seega on see liidu kogutarbimisest vähemalt 1,5 või maksimaalselt 15 korda suurem.

         Tootmisvõimsus Hiina RVs

                  (52)

                  Kuna Hiina RV okuumeavineeritootjad koostööd ei teinud ja avalik teave okuumeavineeri tööstuse kohta puudus, siis kontrolliti Hiina RV vineeritööstuse olukorda tervikuna (arvestamata kasutatud puidu tüüpi), nagu seda tehti ka eelmise läbivaatamise ajal. Eelmise uurimisega sarnaselt leidis kinnitust, et vineeri toodavad samad ettevõtjad samade vahenditega, olenemata puiduliigist. Ka eelmise läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et okuumeavineer on tulutoovam kui muud vineeri tüübid. Seega on meetmete puudumise korral tõenäoline, et Hiina RV tootjad hakkavad muud tüüpi vineeri tootmise asemel edaspidi tootma tulusamat okuumeavineeri.

                  (53)

                  Seega leiti, et Hiina RVs on potentsiaalse tootmisvõimsuse maht väga suur, seda näitas FAO statistika kõigi vineeritüüpide tootmismahtude osas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus see 113 miljoni m3-ni). Seega piisaks vaid väikese osa muu tüüpi puidu ümbervahetamisest okuumeapuidu vastu, et suurendada okuumeavineeri tootmismahtu olulisel määral ja kasutada seda mahtu ekspordiks.

            iii)
            Liidu turu atraktiivsus

                  (54)

                  Liidu turu atraktiivsuse kindlaksmääramisel olukorras, kus meetmed oleksid kehtetuks tunnistatud, kasutati peamise tegurina Hiina RVst teistesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnataset, mida võrreldi Hiina RVst pärit liitu suunatud ekspordi hinnatasemega. Eespool põhjenduses 45 nimetatud pakkumised liidu turule ja teistesse kolmandatesse riikidesse näitasid, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu turg tõepoolest atraktiivne, sest Hiina RVst pärit okuumeavineeri ekspordihinnad liidu turule olid kõrgemad kui ekspordi hinnad kõigisse teistesse kolmandatesse (mille kohta olid olemas pakkumiste kohta) riikidesse suunatud ekspordi puhul, v.a Norra. Nimelt olid liidu turule suunatud pakkumistes esitatud ekspordihinnad umbes 30 % kõrgemad Bosnia ja Hertsegoviina omadest ning umbes 40 % kõrgemad Türgi ja Pärsia lahe riikide omadest. Kuna neisse riikidesse eksporditud Hiina RVst pärit okuumeavineeri ekspordimahu statistilised andmed ei olnud kättesaadavad, ei olnud mahu suhtes võimalik tüüpilisust kindlaks määrata. Samas muudaksid liitu suunatud ekspordi potentsiaalselt kõrgemad hinnad liidu turu atraktiivseks, sest eksport liitu oleks kasumlikum.

                  (55)

                  Lisaks sellele on Hiina RVst pärit vineeri impordile kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud (8) Korea Vabariigis, Marokos ja Türgis, samas kui Ameerika Ühendriigid otsustas 2017. aasta jaanuaris määrata Hiina RVst pärit vineeri suhtes esialgsed tasakaalustavad meetmed. Seega on Hiina RV eksportivate tootjate pääs nendele turgudele piiratud ning võimalus toodangut neile turgudele eksportida või ümber suunata on piiratum. See muudab liidu turu Hiina RV vineeri impordi jaoks veelgi atraktiivsemaks.

                  (56)

                  Seega on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks Hiina RV suurt tootmisvõimsust (mida saab lihtsasti veelgi suurendada) arvestades Hiina RVst pärit ekspordimaht liidu turule märgatavalt. Tuleb ka meelde tuletada, et 2004. aastal, enne esialgsete meetmete kehtestamist ulatusid Hiina RV asjakohased müügimahud liidu turule 83 606 m3-ni, see vastab käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 44 %-le liidu tarbimisest.

            3.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

                  (57)

                  Järelikult arvestades Hiina RV märkimisväärset olemasolevat tootmisvõimsust ning võimalust, et Hiina RV tootjad saavad ekspordiks suunatavat müügimahtu lihtsasti suurendada, samuti teistele kolmandatele turgudele ja ka liidu turule suunatava ekspordil kasutatavaid võimalikke dumpinguhindu ja liidu turu atraktiivsust, on selge, et dumpinguvastaste meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa selle, et Hiina RV eksportivad tootjad tooksid oma dumpinguhinnaga toodangu suurtes kogustes taas liidu turule. Seega leitakse, et juhul, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline.

            D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

                  (58)

                  On teada, et liidusiseselt toodavad samasugust toodet 13 Prantsusmaal, Kreekas, Ungaris, Itaalias ja Hispaanias paiknevat tootjat. Liidu kogutoodang on hinnanguliselt 162 000 m3. Need liidu tootjad, kelle toodang esindab liidu kogutoodangut, moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                  (59)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 12, moodustati valim viiest liidu tootjast, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 74 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

            E.   OLUKORD LIIDU TURUL

      1.   Tarbimine liidus

                  (60)

                  Liidus tarbitud okuumeavineeri koguse kindlaksmääramisel võeti aluseks kaebuse esitanud liidu tootjate ja muude liidu tootjate müügimaht liidu turul ning Eurostati andmed kolmandatest riikidest liitu suunatud impordimahu kohta.

                  (61)

                  ELi tarbimine kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

                     Tabel 1

                     Liidu tarbimine

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Tarbimine kokku (m3)

                              181 749

                              176 005

                              175 652

                              188 727

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 104

                                 Allikas: läbivaatamistaotlus, Eurostat, kontrollitud vastused küsimustikule.

                  (62)

                  2012 – 2013 liidu tarbimine vähenes. 2012 – 2014 vähenemistrend järk-järgult stabiliseerus ja muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenemistrendiks, see kajastas mõne tööstusharu tegevuse mõningast paranemist. Selle tulemusena on liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil veidi, st 4 % võrra suurenenud.

                  (63)

                  Seda tuleks aga käsitada eelmise läbivaatamise järgsete arengute seisukohast. Eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (1. oktoober 2008 – 30. september 2009) ja käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 35 % võrra (eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 291 421 m3-lt 188 727 m3-ni käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), seda vaatamata käesoleva läbivaatamise jaoks määratud vaatlusaluse perioodi jooksul esinenud vähest suurenemist kajastavale trendile. Üldine langustrend, mis tegelikult algas juba enne eelmist läbivaatamist, on seletatav asjaoluga, et okuumeavineer asendati teatavas osas muudest troopilise puidu liikidest valmistatud vineeriga. Ka majanduskriis ja sellest tulenev teatavate tööstuslike tegevusalade (sh ehitus, sukeldumistööstus ja väike tarbesõidukite/turismis kasutatavate sõidukite tootmine) langus suurendasid okuumeavineeri nõudluse vähenemistrendi liidus.

            2.   Hiina RVst pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

      2.1.   Hiina RV impordi maht ja turuosa

         Tabel 2

         Hiina RVst pärit impordi maht ja turuosad

                  2012

                  2013

                  2014

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  Impordi maht (m3)

                  1 043

                  0

                  62

                  0

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     0

                     6

                     0

                  Turuosa (%)

                  0,57

                  0,00

                  0,04

                  0,00

                     Allikas: Eurostati andmed.

                  (64)

                  Esialgse uurimise vaatlusalusel perioodil suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa kiiresti praktiliselt nullist kuni 18,7 % (9). Seejärel vähenes turuosa eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,3 %-le (12 620 m3) (10). Käesoleva läbivaatamise vaatlusalusel perioodil kuivas Hiina RVst pärit import praktiliselt kokku, erandiks oli 2012. aasta, mil Hiina RVst pärit impordimahud ulatusid umbes 1 000 m3-ni.

            2.2.   Impordi hind ja hinna allalöömine

         Tabel 3

         Hiina RVst pärit impordi keskmine hind ja hinna allalöömine

                  2012

                  2013

                  2014

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  Keskmine hind (eurot/m3)

                  549

                  0,00

                  168

                  0,00

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     0

                     31

                     0

                     Allikas: Eurostati andmed.

                  (65)

                  Ainus aasta, mil Hiina RVst imporditi suures koguses asjaomast toodet, oli 2012. aasta. Kõnealusel aastal oli Hiina RVst pärit impordi hind 549 eurot/m3, mis oli oluliselt madalam kui liidu tootmisharu hind samal aastal (756 eurot/m3).

            3.   Import muudest kolmandatest riikidest

         Tabel 4

         Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosad ja hinnad

                  2012

                  2013

                  2014

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                     Gabon

                     40 467

                     43 964

                     41 029

                     42 711

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     109

                     101

                     106

                  Turuosa (%)

                  22,3

                  25,0

                  23,4

                  22,6

                  Keskmine hind (eurot/m3)

                  628,64

                  625,76

                  636,40

                  645,32

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     100

                     101

                     103

                     Maroko

                     15 431

                     7 298

                     5 182

                     4 492

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     47

                     34

                     29

                  Turuosa (%)

                  8,5

                  4,1

                  3,0

                  2,4

                  Keskmine hind (eurot/m3)

                  662,27

                  678,51

                  696,75

                  700,81

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     102

                     105

                     106

                     Muud kolmandad riigid
                      (*1)

                     774

                     549

                     1 550

                     78

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     71

                     200

                     10

                  Turuosa (%)

                  0,4

                  0,3

                  0,9

                  0,0

                  Keskmine hind (eurot/m3)

                  545,80

                  572,55

                  576,47

                  842,50

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     105

                     106

                     154

                     Muud kolmandad riigid kokku

                     56 672

                     51 812

                     47 761

                     47 281

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     91

                     84

                     83

                  Turuosa (%)

                  31,2

                  29,4

                  27,2

                  25,1

                  Keskmine hind (eurot/m3)

                  636,66

                  632,63

                  641,01

                  650,92

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     99

                     101

                     102

                  (66)

                  Vaatlusaluse perioodi jooksul oli muude kolmandate riikide import peaaegu eranditult pärit Gabonist ja Marokost ning muudest kolmandatest riikidest pärit import oli kaduvväike. Gabonist ja Marokost pärit liitu suunatud import vähenes järjest, 55 899 m3-lt 2012. aastal kuni umbes 47 203 m3-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 16 %. Kuna liidu tarbimine kasvas samal perioodil vaid 4 % (vt põhjendus 62 ja tabel 1), langes Gabonist ja Marokost pärit impordi vastav turuosa veelgi enam, st 30,8 %-lt 2012. aastal 25,0 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ehk 5,7 protsendi võrra.

                  (67)

                  Praeguse uurimise vaatlusalusel perioodil olid Gabonist ja Marokost pärit impordi hinnad keskmiselt 16 % – 17 % madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul (vt tabel 8). Võrreldes Hiina RVst pärit impordi hindadega 2012. aastal, mis oli vaatlusaluse perioodi ainus aasta, mil Hiina RVst eksporditi liitu asjaomast toodet olulises koguses, olid impordihinnad kõnealustest riikidest keskmiselt 16 % kõrgemad Hiina RVst pärit impordi hindadest.

                  (68)

                  Täpsemalt öeldes on Gaboni kolmandate riikide hulgas suurim liitu importija. Gabonist pärit impordi maht suurenes 40 467 m3-lt (2012. aastal) 42 711 m3-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 6 %. See kasv avaldus turuosa mõningases suurenemises 22,3 %-lt (2012. aastal) 22,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 0,3 % võrra. Gabonist pärit impordi keskmised hinnad olid 17 – 18 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad (vt tabel 8), kuid keskmisest Hiina RVst pärit impordi hinnast kõrgemad 2012. aastal, mis oli ainus aasta, mil Hiina RVst eksporditi liitu asjaomast toodet olulises koguses. Hinnad olid ka kõrgemad kui potentsiaalsed Hiina RVst pärit impordi hinnad, mis sisaldusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehtud kaubapakkumistes, millele osutati põhjenduses 45. Need hinnad kasvasid veidi 628,64 eurolt/m3 (2012. aastal) 645,32 eurole/m3 läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega oli suurenemine 3 %.

                  (69)

                  Mis puutub Marokosse, siis vähenesid vaatlusalusel perioodil impordimahud märgatavalt (15 431 m3-lt 2012. aastal 4 492 m3-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Turuosa vähenes 8,5 %-lt 2012. aastal 2,4 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Marokost pärit impordi hinnad olid kõrgemad kui Hiina RVst pärit impordihinnad 2012. aastal ja kõrgemad kui potentsiaalsed impordihinnad, mis sisaldusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehtud kaubapakkumistes, millele osutati põhjenduses 45.

            4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

      4.1.   Üldised tähelepanekud

                  (70)

                  Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu seisundit mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja indekseid.

                  (71)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 12, kasutati kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

                  (72)

                  Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharu makromajanduslikke näitajaid, tuginedes taotleja poolt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud andmetele ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmetele. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikus antud vastused. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

                  (73)

                  Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

                  (74)

                  Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

            4.2.   Makromajanduslikud näitajad

      4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                  (75)

                  Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 5

                     Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Tootmismaht (m3)

                              143 729

                              145 002

                              146 287

                              147 767

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Tootmisvõimsus (m3)

                              179 561

                              182 583

                              184 388

                              184 738

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 103

                              Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                              80

                              79

                              79

                              80

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 99

                                 100

                                 Allikas: läbivaatamistaotlus, Eurostat, kontrollitud vastused küsimustikule.

                  (76)

                  Tootmine suurenes vaatlusalusel perioodil veidi,143 729 m3-lt 2012. aastal 147 767 m3-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 3 %. See suurenemine peegeldas liidu okuumeavineeri turu kerget paranemist, nagu on märgitud põhjenduses 62. Vaatamata kergele suurenemisele jäi liidu tootmisharu tootmismaht allapoole esialgse uurimise ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi omast, st alla 267 591 m3. See kajastas tarbimise langust turul ja asjaolu, et tootmine toimub peamiselt tellimuste alusel.

                  (77)

                  Tootmisvõimsus (sarnaselt tootmismahule) suurenes veidi vaatlusalusel perioodil, 179 561 m3-lt 2012. aastal 184 738 m3-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 3 %. Tootmisvõimsus on aga märgatavalt väiksem kui eelmise läbivaatamise ajal, st 68 % madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud 577 205 m3. Tootmisvõimsuse vähenemine oli põhjustatud sellest, et mitu okuumeavineeri tootjat liidus, sh suurim liidu tootja Plysorol, sulgesid oma ettevõtted, ja need, kes siiani toodavad, vähendasid tootmist.

                  (78)

                  Kuna tootmisvõimsust kohandati tarbimise madalama taseme järgi peamiselt enne vaatlusalust perioodi, on tootmisvõimsuse rakendamise tase olnud püsiv ja kõrgemal tasemel võrreldes eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud tasemega (41 %) (11).

            4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                  (79)

                  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 6

                     Müügimaht ja turuosa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Müügimaht (m3)

                              124 033

                              124 193

                              127 829

                              141 446

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 103

                                 114

                              Turuosa (%)

                              68,2

                              70,6

                              72,8

                              74,9

                                 Allikas: läbivaatamistaotlus, Eurostat, kontrollitud vastused küsimustikule.

                  (80)

                  Müügimaht suurenes vaatusalusel perioodil 124 033 m3-lt 2012. aastal umbes 141 446 m3 läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 14 %, mis tähendab rohkem kui 4 %-list tarbimise kasvu, mida käsitleti põhjenduses 62. Seetõttu aitas müügimahu suurenemine, võttes arvesse ka paralleelset muudest kolmandatest riikidest pärit impordi vähenemist, mida on kirjeldatud põhjenduses 66, kaasa sellele, et liidu tootmisharu turuosa suurenes 68,2 %-lt 2012. aastal 74,9 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu turuosa on siiski kaugel tasemest 80,2 %, mis oli eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tase.

            4.2.3.   Kasv

                  (81)

                  Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kasvas märksa rohkem, st 14 %, mis tähendas turuosa suurenemist 6,7 protsendi võrra.

            4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                  (82)

                  Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 7

                     Tööhõive ja tootlikkus

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Töötajate arv

                              543

                              480

                              470

                              492

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 91

                              Tootlikkus (m3 töötaja kohta)

                              265

                              302

                              311

                              300

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 114

                                 118

                                 113

                                 Allikas: läbivaatamistaotlus, Eurostat, kontrollitud vastused küsimustikule.

                  (83)

                  Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vahemikus 2012–2014 kokku 13 %, seejärel alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni see suurenes veidi (4 % võrra). Vaatlusalusel perioodil kokku vähenes see 9 % võrra. Ettevõtete sulgemiste ja ümberstruktureerimise tõttu oli tööhõive tase vaatlusalusel perioodil vaid ligikaudu pool sellest, mis eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehti (983 isikut).

                  (84)

                  Nagu on selgitatud põhjenduses 76 suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 3 % võrra. Seega suurenes tootlikkus, mida mõõdetakse töötava inimese kohta aastase väljundina (kuupmeetrites) vaatlusalusel perioodil 13 %. See kajastab asjaolu, et tootlikkus suurenes veidi, kuigi tööhõive tase vähenes. See osutab sellele, et liidu tootjate tõhusus paranes ja ümberstruktureerimine andis tulemusi.

            4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                  (85)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 29, ei imporditud Hiina RVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusalust toodet. Seepärast ei olnud võimalik sellel ajavahemikul liidu turul dumpingut kindlaks määrata ja dumpingumarginaali suurust hinnata. Kokkuvõttes ei olnud vaatlusalusel perioodil liidu turule otsest survet. Selle põhjal olid kehtivad dumpinguvastased meetmed üldiselt tõhusad.

            4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

      4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                  (86)

                  Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 8

                     Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/m3)

                              756

                              760

                              771

                              780

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Ühiku tootmiskulu (eurot/m3)

                              783

                              762

                              759

                              778

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 99

                                 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                  (87)

                  Liidu tootmisharu ühiku keskmised müügihinnad müügi puhul sõltumatutele tarbijatele liidu turul tõusid vaatlusalusel perioodil 3 %. Hinnatase oli siiski madalam kui eelmise läbivaatamise uurimise ajal fikseeritud tase, mil hinnad tõusid 786 eurot/m3-lt 2006. aastal 887 eurot/m3 läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ulatudes maksimaalselt 930 euroni/m3 2008. aastal (12).

                  (88)

                  Ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil veidi, st 1 %.

                  (89)

                  Komisjon määras kindlaks, et liidu tootmisharu kohandas end halvenenud turuolukorraga vähendades võrreldes eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga oma tootmisvõimsust ja tootmiskulusid. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 77 kaasnes sellega enne vaatlusalust perioodi olukord, kus suured liidu tootjad sulgesid oma ettevõtteid ja vähendasid toodangut ning nagu on kirjeldatud põhjenduses 84 parandasid vaatlusalusel perioodil tootlikkust.

            4.3.2.   Tööjõukulud

                  (90)

                  Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 9

                     Tööjõukulud

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                              32 266

                              33 259

                              33 516

                              32 638

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 101

                                 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                  (91)

                  Ajavahemikus 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli ELi tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta stabiilne. See kasvas vaid veidi (1 %).

            4.3.3.   Laovarud

                  (92)

                  Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 10

                     Laovarud

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Laoseis (m3-s)

                              10 172

                              10 780

                              12 060

                              7 661

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 119

                                 75

                              Lõppvarud protsendina toodangust

                              9

                              9

                              10

                              7

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 117

                                 73

                                 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                  (93)

                  Tavaliselt, ja nagu ka esialgse uurimise käigus ilmnes, toodetakse okuumeavineeri tellimuse alusel ja seetõttu on laovarud tavaolukorras väikesed. Samas, müügimahu langemise tõttu, laovarud siiski kasvasid eelmise läbivaatamise vaatlusalusel perioodil, ulatudes eelmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 589 m3-ni. Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalusel perioodil olid laovarud endiselt küllaltki suured, need vähenesid alles käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Igal juhul püsisid need kõrgemal tasemest sellest, mida oleks loogiliselt võinud eeldada müüdud, kuid mitte veel tarnitud kauba koguste puhul.

                  (94)

                  Kokkuvõttes vähenes laoseis vaatlusalusel perioodil 25 %. Laoseis protsendina toodangust vähenes 9 %-lt 2012. aastal 7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 2 protsendi võrra.

            4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

         Tabel 11

         Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                  2012

                  2013

                  2014

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (protsent müügikäibest)

                  – 3,5

                  – 0,2

                  1,6

                  0,3

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                  Rahavoog (eurodes)

                  2 212 306

                  3 019 172

                  3 020 670

                  1 614 559

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     136

                     137

                     73

                  Investeeringud (eurodes)

                  665 967

                  3 052 041

                  9 226 166

                  1 991 786

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     458

                     1 385

                     299

                  Investeeringutasuvus (%)

                  – 8,2

                  – 0,4

                  3,9

                  0,7

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                     Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                  (95)

                  Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kogu vaatlusalusel perioodi jooksul oli liidu tootmisharu kasumlikkus väga väike. Vaatlusaluse perioodi alguses oli see negatiivne ning pöördus vaid veidi positiivsemaks 2014. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kasumlikkus kasvas – 3,5 %-lt 2012. aastal 0,3 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See tase on märgatavalt allpool sellest, mida täheldati eelmise läbivaatamise ajal, mil see tase varieerus 4,3 % ja 9,8 % vahel. Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 86–89, paranes tasuvus müügihindade ja müügimahtude mõningase tõusu ning tootmiskulu mõningase vähenemise tõttu, osaliselt oli see seotud ka tootlikkuse paranemisega.

                  (96)

                  Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Rahavood suurenesid 2012–2014 ning vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäädes 2012. aasta tasemest ikkagi allapoole. Kokkuvõttes jäid vaatlusalusel perioodil rahavood absoluutväärtuses madalale tasemele ja see tase oli märgatavalt madalam eelmise läbivaatamise vaatlusaluse perioodi tasemest (sel ajal jäi see 10,5 miljoni euro ja 15,9 miljoni euro vahemikku). Rahavoo madal tase on kooskõlas käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud madala kasumlikkusega.

                  (97)

                  Liidu tootmisharu üldise kokkutõmbumisega seoses olid investeeringud vaatlusaluse perioodi alguses (2012) väga madalal tasemel ja tegelikult allpool eelmise läbivaatamise ajal täheldatud tasemest, samuti allpool põhivara amortisatsiooni hüvitamiseks vajalikku taset. Need jõudsid eelmise läbivaatamisega võrreldavale tasemele (3,6 miljoni euro ja 8,1 miljoni euro vahemikku) aastatel 2013 ja 2014, kuid vähenesid taas käesoleva uurimise puhul määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  (98)

                  Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides põhivara arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus aastatel 2012–2013 negatiivne, 2014. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see pisut positiivsem, kajastades nii kasumlikkuse üldist suundumust. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil – 8,2 %-lt 0,7 %-le.

                  (99)

                  Mis puudutab kapitali kaasamise võimet, siis oli tootmisharu enda tekitatud vahendite suurendamine väga madal, sest liidu tootmisharu kasumlikkus oli madal ja võime tekitada vaba raha oli väike. Kokkuvõttes halvenes kapitali kaasamise võime pärast eelmist läbivaatamist Mõnel juhul avaldas see mõju suutlikkusele investeeringuid lõpule viia.

            5.   Järeldus kahju kohta

                  (100)

                  Analüüs näitas, et liidu tootmisharu olukord oli haavatav. Kuna tarbimine liidu turul eelmise läbivaatamise järgselt vähenes (nagu on kirjeldatud põhjenduses 62), oli liidu tootmisharu sunnitud kohanema halvenenud turutingimustega, mis paranesid vaid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Liidu tootjad reageerisid olukorrale ümberstruktureerimise ja tootmise olulise kokkutõmbamisega, mille tagajärjel sulges mitu liidu tootjat oma tootmise, võrreldes eelmise läbivaatamise aegse olukorraga vähendati töökohti, tootmisvõimsust ja tootmismahtu. Need jõupingutused on hakanud avaldama positiivset mõju käesoleva läbivaatamise vaatlusaluse perioodi lõpus, mil liidu tootmisharu tootlikkus, müük, turuosa ja kasumilikkus taas suurenesid. Liidu tootmisharu taastub aeglaselt, kuid taastumine on alles varases staadiumis (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasum oli väga väike võrreldes eelmise läbivaatamise vaatlusaluse perioodiga).

            F.   KAHJU KORDUMISE VÕI JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

                  (101)

                  Eelmise läbivaatamise käigus tehti järeldus, et tõenäoliselt tingiks meetmete kehtivuse lõppemine Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise (13).

                  (102)

                  Eelmise läbivaatamise järel halvenes liidu okuumeavineeri turu olukord ja vähenes tarbimine, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 63. Seega eelmisel läbivaatamisel täheldatud taastumistrend muutus hiljem vastupidiseks ja liidu tootmisharu on olnud sunnitud sulgema mitu ettevõtet. Alles käesoleva läbivaatamise vaatlusaluse perioodi viimasel kahe aastaga on liidu tootmisharu taas kasumis, kasum on ikka väga väike ja vaid veidi üle nulli, seda isegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal.

                  (103)

                  Käesolev läbivaatamine näitas, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. Seega oleks liidu tootmisharu eriti haavatav, kui madala dumpinguhinnaga importi Hiina RVst taas liidu turule siseneks. Seetõttu on kahju taasteke väga tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda. Seda hinnangut kinnitavad mitmed tegurid.

                  (104)

                  Esiteks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 52 ja 53 ja arvestades Hiina RV eksportivate tootjate suurt tootmisvõimsust, Hiina RV hinnangulist vaba tootmisvõimsuse suurt mahtu ning liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral hakataks okuumeavineeri Hiina RVst olulistes kogustes taas importima. Märgina sellest, et Hiina RV eksportivad tootjad suudavad kiiresti okuumeavineeri tootmist ja eksporti suurendada, tuletatakse meelde, et esialgse uurimise ajal olid Hiina RV eksportivad tootjad suutelised vähema kui kolme aasta jooksul (2001. aastast kuni 2003. aasta keskpaigani) oma eksporti liidu turule suurendama umbes 9 500 m3-st 83 500 m3-le.

                  (105)

                  Ei ole leitud midagi, mis näitaks, et vineeri tootmisel oleks okuumeapuidu kasutamine asendatud püsivamalt mõne teise puidu kasutamisega. Uurimise käigus leiti, et Hiina RV tootjad kasutavad vineeri valmistamiseks ikka veel okuumeapuitu (nagu on märgitud eespool põhjenduses 51) ja et Hiina RV okuumeavineeri tootmismaht on suur. Kuna kehtivad dumpinguvastased tollimaksud, siis on vaatlusalusel perioodil import Hiina RVst peaaegu lakanud, sellegipoolest ja nagu uurimine kinnitas, oli liidu turul samal ajavahemikul okuumeavineeri nõudlus olemas.

                  (106)

                  Teiseks, mis puudutab tõenäolist hinnataset, millega Hiina eksportivad tootjad hakkaksid liidu turule eksportima, võeti põhjusel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst pärit import puudus, aluseks liidu turule ja teiste kolmandate riikide turule suunatud kaubapakkumiste hinnatase, mis esitati läbivaatamise aegumise läbivaatamise taotluses (vt põhjendus 45). Selle põhjal ulatuksid hinnad 313 eurolt m3 kohta kuni 540 euroni m3 kohta. Nende hinnamääratluste tüüpilisust kinnitas artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis esitatud hinnatase, mis esitati pärast käesoleva läbivaatamise vaatlusperioodi, nagu on märgitud põhjenduses 45.

                  (107)

                  Selle põhjal võib öelda, et Hiina RV impordihinnad viiksid liidu tootmisharu hinnad alla rohkem kui 100 %.

                  (108)

                  On tõenäoline, et asjaomast toodet hakataks Hiina RVst taas liidu turule importima dumpinguhindadega, mis on liidu tootmisharu hindadest märgatavalt madalamad, ja suurtes kogustes ning liidu tootmisharu ei suudaks praegust hinnataset hoida. Selline tõenäoline hinnalangus võib ohustada praegust, veel nõrka liidu tootmisharu taastumist ja liidu tootmisharu satuks kiiresti taas kahjumisse.

                  (109)

                  Lisaks kaotaks liidu tootmisharu kiiresti müügi- ja turuosa liidu turul ning tootmine väheneks ka sel põhjusel. Selle tagajärjel väheneks taas tootmisvõimsuse rakendamise tase, mis jõudis pärast märkimisväärseid ümberkorraldamisi aktsepteeritavale tasemele. Asjade selline käik tooks tõenäoliselt kaasa edasisi liidu tootjate tegevuse lõpetamisi. Võttes arvesse liidu tootmisharu haavatavat olukorda, ei ole välistatud, et kogu selle tootmisharu eksisteerimine liidus satuks ohtu.

                  (110)

                  Eeltoodust lähtudes leitakse, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tulenev oluline kahju tekiks taas.

            G.   LIIDU HUVID

      1.   Sissejuhatavad märkused

                  (111)

                  Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina RV suhtes kehtestatud meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

            2.   Liidu tootmisharu huvid

                  (112)

                  Kui Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud kehtima jäetakse, oleks liidu tootmisharul rohkem võimalusi saavutada mõistlikku kasumlikkuse taset, sest see aitaks liidu tootmisharu hindu mõistlikul, tootmiskulusid katval tasemel. Meetmed hoiaksid ära selle, et Hiina RV eksportivad tootjad suurendaksid oluliselt oma madala dumpinguhinnaga ekspordi mahtu ja lükkaksid liidu tootmisharu turult välja. Kahjustava ja suures mahus dumpingu kordumine on tõesti väga tõenäoline, millele liidu tootmisharu ei suudaks vastu seista, pidades eelkõige silmas tootmisharu haavatavat olukorda, mille tingis turu halvenemine. Meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul oma taastumisprotsesse kindlustada ning majandus- ja finantsnäitajaid stabiilsema ja suurema kasumlikkuse suunas mõjutada. Teisest küljest, juhul kui meetmetel lastaks aeguda, satuks liidu tootmisharu eksisteerimine ohtu, sest liidu turul tuleks ettevõtteid sulgeda ja töökohti kaotada.

                  (113)

                  Seega järeldatakse, et Hiina RV suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on selgelt liidu tootmisharu huvides.

            3.   Importijate huvid

                  (114)

                  Algatamise käigus võeti ühendust ligi 36 teadaoleva importija/kasutajaga, kellel paluti selgitada oma tegevust ning vajaduse korral täita algatamisteate juures olev sõltumatutele importijatele mõeldud väljavõttelise uuringu vorm.

                  (115)

                  Väljavõttelise uuringu vormi saatis 13 importijat. Kõik nad märkisid, et nad ei importinud Hiina RVst okuumeavineeri.

                  (116)

                  Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad dumpinguvastased meetmed mõjutasid märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.

                  (117)

                  Mis puutub kasutajatesse, siis on peamisteks kasutajateks ehitussektor, tööstusrakenduste (transpordi- ja merenduse lõppkasutajad) sektor ning muud hulgimüüjad (nt mööbli puhul). Need sektorid moodustavad aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt 80 % okuumeavineeri tarbimisest. Muud peamised kasutajad on tööstuslikud tootjad, kes toodavad liiklemisvahendeid (maantee-, raudtee- ja meretranspordivahendeid) ning vertikaalliikureid (liftid).

                  (118)

                  Ükski kasutaja algatamise etapis märkusi ei esitanud. Algatamisteate avaldamise järgselt ei andnud endast märku ükski ettevõtja.

                  (119)

                  Kuna okuumeavineeri kasutajate ühendusi teada ei ole, võttis komisjon ühendust Euroopa Tarbijaliitude Ametiga ning palus neil oma seisukohad esitada. Ühtegi märkust ei esitatud.

                  (120)

                  Märkusi ei esitanud ka muud kasutajaid ega ühendused.

                  (121)

                  Eelpoolmainitust lähtuvalt järeldas komisjon, et meetmete jätkumine suure tõenäosusega liidu kasutajatele olulist negatiivset mõju kaasa ei tooks.

            4.   Järeldus liidu huvide kohta

                  (122)

                  Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Hiina RVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes meetmete säilitamine liidu huvides.

            H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                  (123)

                  Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiina RVst pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavad rakendusmäärusega (EL) nr 82/2011 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

                  (124)

                  Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

                  (125)

                  Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile koos kogu asjaomase teabega, eelkõige kui tegemist on muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises ja eksportmüügis seoses näiteks nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega. Vajaduse korral muudetakse siis käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

                  (126)

                  Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad kehtiva ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumisel kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

                  (127)

                  Kui sellise äriühingu ekspordi maht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste meetmete kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitada kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste täitmisel võib algatada meetmetest kõrvalehoidumise uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

                  (128)

                  Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse sellise Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 4412 31 10 (TARICi kood 4412311010) alla kuuluva okuumeavineeri impordi suhtes, mis koosneb ainult spoonilehtedest, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ja mille välistest kihtidest vähemalt üks on okuumeapuidust ning mis ei ole kaetud muudest materjalidest püsiva kilega.
      2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                  Äriühing

                  Tollimaksu määr

                  TARICi lisakood

                  Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd (Xingdong, Tongzhou linn, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik)

                  9,6 %

                  A526

                  Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd (Linhai majandusarengutsoon, Zhejiang, Hiina Rahvavabariik)

                  23,5 %

                  A527

                  Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd (Xue Lou Miao Pu, Dangshani maakond, Anhui provints 235323, Hiina Rahvavabariik)

                  6,5 %

                  A528

                  Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd (Ganyao linna põhjaosa, Jiashan, Zhejiangi provints, Hiina Rahvavabariik)

                  17 %

                  A529

                  Kõik teised äriühingud

                  66,7 %

                  A999

            3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele on lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) deklaratsioon järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav okuumeavineer koguses (kogus) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
      4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 5. aprill 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

         (2)  Nõukogu 2. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1942/2004, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva okuumeavineeri impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 336, 12.11.2004, lk 4).

         (3)  Nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 82/2011, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 28, 2.2.2011, lk 1).

         (4)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 161, 14.5.2015, lk 8).

         (5)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). See määrus asendati määrusega (EL) 2016/1036.

         (6)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 34, 29.1.2016, lk 5).

         (7)  Okuumea on troopiline puit, mis kasvab peamiselt Gabonis ning vähemal määral ka Ekvatoriaal-Guineas ja Kamerunis.

         (8)  HS-kood 4412 31.

         (9)  Vt komisjoni 17. mai 2004. aasta määruse (EÜ) nr 988/2004 (millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes) (ELT L 181, 18.5.2004, lk 5) põhjendust 77.

         (10)  Vt nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 82/2011 põhjendusi 42 ja 43.

         (*1)  V.a Gabon ja Maroko.

         Allikas: Eurostati andmed.

         (11)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 82/2011 põhjendus 50.

         (12)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 82/2011 põhjendus 53.

         (13)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 82/2011 põhjendusi 64–72.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 741/2014, 8. juuli 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta

text:
               9.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 200/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 741/2014,
   8. juuli 2014,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 26/2004 (2) on muu hulgas sätestatud liikmesriikide kohustused seoses nende riiklikelt registritelt komisjonile andmete edastamisega laeva tunnuste ja tegevuse kohta.

               (2)

               Selleks et tagada kõnealust laevastikku käsitlevate andmete nõuetekohane ja tõhus edastamine, on asjakohane ajakohastada määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa seoses riikide ja laevastikuosade koodidega, mida on vaja kasutada kõnealuste andmete edastamisel.

               (3)

               On vaja ette näha riigikoodide tabel, et hõlbustada andmete edastamist vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 artiklitele 6 ja 8.

               (4)

               Seoses Horvaatia ühinemisega on vaja ajakohastada määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa tabelit 3, milles on esitatud püügivahendite koodid, et lisada Horvaatia laevastikus peamise või teise püügivahendina kasutatava harpuuni kood.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa tabelit 5 tuleks ajakohastada, lisades teatavate laevastikuosade koodid äärepoolseimatele piirkondadele, kuna komisjoni määruse (EÜ) nr 2104/2004 (3) (millega nähti ette kõnealused koodid) mõju on ammendunud pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 639/2004 (4) kehtetuks tunnistamist. Selguse huvides on asjakohane lisada ka uued laevastikuosade koodid Mayotte'i jaoks.

               (6)

               Määrust (EÜ) nr 26/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. juuli 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 26/2004, 30. detsember 2003, ühenduse kalalaevastiku registri kohta (ELT L 5, 9.1.2004, lk 5).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2004, 9. detsember 2004, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 639/2004 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (ELT L 365, 10.12.2004, lk 19).

      (4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 639/2004, 30. märts 2004, ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 9).

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Tabeli 1 järele lisatakse tabel 1a:

                     „Tabel 1a

                     Liikmesriikide riigikoodid

                              Liikmesriik

                              Riigikood

                              Belgique/België

                              BEL

                              България

                              BGR

                              Danmark

                              DNK

                              Deutschland

                              DEU

                              Eesti

                              EST

                              Eire/Ireland

                              IRL

                              Ελλάδα

                              GRC

                              España

                              ESP

                              France

                              FRA

                              Hrvatska

                              HRV

                              Italia

                              ITA

                              Κύπρος

                              CYP

                              Latvija

                              LVA

                              Lietuva

                              LTU

                              Malta

                              MLT

                              Nederland

                              NLD

                              Polska

                              POL

                              Portugal

                              PRT

                              România

                              ROM

                              Slovenija

                              SVN

                              Suomi/Finland

                              FIN

                              Sverige

                              SWE

                              United Kingdom

                              GBR”

                  2)

                  Tabel 3 asendatakse järgmisega:

                     „Tabel 3

                     Püügivahendi kood

                              Püügivahendi kategooria

                              Püügivahend

                              Kood

                              Passiivpüünised (S) või veetavad püünised (T) või aktiivpüünised (M)

                              Pelaagiline (P) või põhjalähedane (D) püük

                              Haardnoodad

                              Seinnoodad

                              PS

                              M

                              P

                              Avamerenoodad

                              LA

                              M

                              P

                              Noodad

                              Kaldanoodad

                              SB

                              T

                              D/P

                              Ankurdatud põhjanoodad

                              SDN

                              T

                              D/P

                              Ankurdamata põhjanoodad

                              SSC

                              T

                              D/P

                              Kaksiknoodad

                              SPR

                              T

                              D/P

                              Traalpüünised

                              Piimtraal

                              TBB

                              T

                              D

                              Traallaudadega põhjatraal

                              OTB

                              T

                              D

                              Kaksikpõhjatraalid

                              PTB

                              T

                              D

                              Traallaudadega pelaagilised põhjatraalid

                              OTM

                              T

                              D/P

                              Pelaagilised kaksiktraalid

                              PTM

                              T

                              D/P

                              Muud kaksiktraalid

                              OTT

                              T

                              D/P

                              Tragid

                              Paaditragid

                              DRB

                              T

                              D

                              Laeva pardal kasutatavad käsitragid

                              DRH

                              T

                              D

                              Mehhaniseeritud tragid, sealhulgas imitragid

                              HMD

                              T

                              D

                              Tõstevõrgud

                              Paadist kasutatavad tõstevõrgud

                              LNB

                              M

                              P

                              Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

                              LNS

                              M

                              P

                              Nakkevõrgud ja takervõrgud

                              Seisevvõrgud (ankurdatud)

                              GNS

                              S

                              D

                              Triivvõrk

                              GND

                              S

                              D/P

                              Haard-nakkevõrgud

                              GNC

                              S

                              D/P

                              Abarad

                              GTR

                              S

                              D/P

                              Kombineeritud abarad ja nakkevõrgud

                              GTN

                              S

                              D/P

                              Mõrrad

                              Lõkspüünised (mõrrad)

                              FPO

                              S

                              D

                              Õngekonksud ja -nöörid

                              Ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad)

                              LHP

                              S

                              D/P

                              Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

                              LHM

                              S

                              D/P

                              Põhjaõngejadad

                              LLS

                              S

                              D

                              Triivõngejadad

                              LLD

                              S

                              P

                              Veoõnged

                              LTL

                              M

                              P

                              Haarde — ja torkevahendid

                              Harpuunid

                              HAR

                              M

                              P

                              Tundmatu püügivahend (1)

                              NK

                              Püügivahend puudub (2)

                              NO

                  3)

                  Tabel 5 asendatakse järgmisega:

                     „Tabel 5

                     Laevastikuosade koodid

                              1.   Sündmuse kuupäev kuni 31.12.2002

                              Laevastik

                              Laevastikuosade koodid

                              Liikmesriik

                              MAGP koodid

                              2.   Sündmuse kuupäev alates 1.1.2003

                              Laevastikuosad

                              Laevastikuosade koodid

                                 Emamaalaevastik

                              MFL

                                 Vesiviljelus

                              AQU

                                 Hispaania — äärepoolseimad piirkonnad:

                              Kanaari saared. Pikkus < 12 m. ELi veed

                              CA1

                              Kanaari saared. Pikkus > 12 m. EL veed

                              CA2

                              Kanaari saared. Pikkus > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmandate riikide veed

                              CA3

                                 Prantsusmaa — äärepoolseimad piirkonnad:

                              Réunion. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus < 12 m

                              4FC

                              Réunion. Pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4FD

                              Prantsuse Guajaana. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus < 12 m

                              4FF

                              Prantsuse Guajaana. Krevetipüügilaevad.

                              4FG

                              Prantsuse Guajaana. Pelaagilised liigid. Avamerelaevad.

                              4FH

                              Martinique. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus < 12 m

                              4FJ

                              Martinique. Pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4FK

                              Guadeloupe. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus < 12 m

                              4FL

                              Guadeloupe. Pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4FM

                              Mayotte. Seinerid

                              4FN

                              Mayotte. Mehaanilised õngejadalaevad < 23 m.

                              4FO

                              Mayotte. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Laevad < 10 m

                              4FP

                                 Portugal — äärepoolseimad piirkonnad:

                              Madeira. Põhjalähedased liigid. Pikkus < 12 m

                              4K6

                              Madeira. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4K7

                              Madeira. Pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4K8

                              Assoorid. Põhjalähedased liigid. Pikkus < 12 m

                              4K9

                              Assoorid. Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Pikkus > 12 m

                              4KA”

         (1)  Ei kehti juba laevastikku kuuluvate või alates 1. jaanuarist 2003 registreeritud laevade kohta.

         (2)  Kehtib ainult lisapüügivahendi kohta.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1588, 19. september 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 seoses Kanadast pärit piimatoodete kontsessioonidega

text:
               20.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 241/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1588,
   19. september 2017,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 seoses Kanadast pärit piimatoodete kontsessioonidega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 187,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu andis oma otsusega (EL) 2017/38 (2) Euroopa Liidu nimel loa ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) ajutiseks kohaldamiseks.

               (2)

               Lepingu artiklis 2.4 on sätestatud tollimaksude vähendamine ja kaotamine Kanadast pärit kaupade impordil kooskõlas lepingu 2-A lisaga. Kõnealuse lisa punktis 2 on sätestatud, et lepinguosalised kaotavad kõnealuse lepingu jõustumise kuupäeval kõik tollimaksud, mida kohaldatakse teatavatele päritolustaatusega kaupadele. Seda eeskirja tuleks kohaldada liitu imporditud piimale ja piimatoodetele.

               (3)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2535/2001 (3) on ette nähtud eeskirjad imporditariifikvoodi number 09.4513 alla kuuluva Kanadast pärit Cheddari juustu puhul. Kuna lepinguga on ette nähtud piimatoodete tollimaksude kaotamine, tuleks kõnealune imporditariifikvoot kaotada. Seetõttu tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 2535/2001 sätted kõnealuse tariifikvoodi haldamise kohta. Lisaks on asjakohane ajakohastada teatavaid sätteid kõnealuse määruse XI lisas.

               (4)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2535/2001 vastavalt muuta. Kavandatud muudatusi tuleks kohaldada alates lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast ning seepärast peaks käesolev määrus jõustuma niipea kui võimalik.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 2535/2001 muudetakse järgmiselt.

               a)

               Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   IMA 1-sertifikaadi lahtrit 3 ostja kohta ja lahtrit 6 sihtriigi kohta ei täideta.“

               b)

               III lisa III.B osas jäetakse kvooti number 09.4513 käsitlev kirje välja.

               c)

               XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               d)

               XII lisas jäetakse Kanadat käsitlev kirje välja.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 21. septembrist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. september 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/38 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) ajutise kohaldamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080).

      (3)  Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29).

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 2535/2001 XI lisa muudetakse järgmiselt:

                  a)

                  A osa jäetakse välja;

                  b)

                  B, C ja D osa asendatakse järgmisega:

                  „B.

                  I lisa K osas kvoodi number 09.4514 ja III lisa B osas kvoodi number 09.4521 all loetletud CN-koodi ex 0406 90 21 alla kuuluvate Cheddari juustude puhul:

                              1)

                              lahter 7, kuhu kirjutatakse „terve Cheddari juust“;

                              2)

                              lahter 10, kuhu kirjutatakse „ainult omamaine lehmapiim“;

                              3)

                              lahter 11, kuhu kirjutatakse „vähemalt 50 %“;

                              4)

                              lahter 14, kuhu kirjutatakse „vähemalt kolm kuud“;

                              5)

                              lahter 16, kuhu märgitakse kvoodi kehtivusaeg.

                  C.

                  I lisa K osas kvoodi number 09.4515 ja III lisa B osas kvoodi number 09.4522 all loetletud CN-koodi ex 0406 90 01 alla kuuluvate töötlemiseks ettenähtud Cheddari juustude puhul:

                              1)

                              lahter 7, kuhu kirjutatakse „terve Cheddari juust“;

                              2)

                              lahter 10, kuhu kirjutatakse „ainult omamaine lehmapiim“;

                              3)

                              lahter 16, kuhu märgitakse kvoodi kehtivusaeg.

                  D.

                  I lisa K osas kvoodi number 09.4515 ja III lisa B osas kvoodi number 09.4522 all loetletud CN-koodi ex 0406 90 01 alla kuuluvate muude juustude kui töötlemiseks ettenähtud Cheddari juustude puhul:

                              1)

                              lahter 10, kuhu kirjutatakse „ainult omamaine lehmapiim“;

                              2)

                              lahter 16, kuhu märgitakse kvoodi kehtivusaeg.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/172, 4. veebruar 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 29/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/172,
   4. veebruar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  344,2

                  IL

                  103,6

                  MA

                  59,2

                  SN

                  316,2

                  TR

                  123,5

                  ZZ

                  189,3

                  0707 00 05

                  TR

                  192,3

                  ZZ

                  192,3

                  0709 91 00

                  EG

                  60,6

                  ZZ

                  60,6

                  0709 93 10

                  MA

                  231,2

                  TR

                  245,7

                  ZZ

                  238,5

                  0805 10 20

                  EG

                  49,0

                  IL

                  75,2

                  MA

                  56,6

                  TN

                  62,5

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  61,6

                  0805 20 10

                  IL

                  146,5

                  MA

                  90,1

                  ZZ

                  118,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  56,6

                  EG

                  86,6

                  IL

                  133,2

                  JM

                  115,2

                  MA

                  119,6

                  TR

                  85,4

                  ZZ

                  99,4

                  0805 50 10

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  61,7

                  0808 10 80

                  BR

                  64,8

                  CL

                  88,8

                  US

                  188,5

                  ZZ

                  114,0

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  93,4

                  US

                  130,9

                  ZA

                  99,6

                  ZZ

                  157,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.