title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, 23. september 2014 , millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               24.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 280/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 999/2014,
   23. september 2014,
   millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärit, CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/98 (3). Pärast dumpinguvastaste tollimaksude esimest aegumise läbivaatamist ja esimest vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõigetele 2 ja 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Seejärel toimus algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (5) kehtestati lõplikud dumpinguvastased tollimaksumäärad vahemikus 41,42–47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla.

               (2)

               Pärast dumpinguvastaste tollimaksude teist aegumise läbivaatamist ja teist vahepealset läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 jättis nõukogu määrusega (EÜ) nr 661/2008 (6) meetmed jõusse. Kui välja arvata EuroChemi kontsern, (7) mille puhul oli kindlaksmääratud tollimaksumäär 28,88–32,82 eurot tonni kohta, jäeti tollimaks muutmata.

               (3)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kiitis otsusega 2008/577/EÜ (8) heaks koguseliste ülemmääradega kohustuste pakkumised järgmistelt Vene tootjatelt: valdusühingu Akron liikmed aktsiaselts Akron ja aktsiaselts Dorogobuž (edaspidi koos kui „Akron”) ja EuroChemi kontsern. Otsusega 2012/629/EL (9) tühistas komisjon EuroChemi kontserni pakkumisele antud heakskiidu, kuna kohustuse täitmine oli teostamatu.

               (4)

               10. septembri 2008. aasta otsusega, (10) mida tõlgendati 9. juuli 2009. aasta otsusega, (11) tühistas üldkohus otsuse (EÜ) nr 945/2005 seoses osaliselt avatud aktsiaseltsile, ühinenud keemiatööstusettevõttele UralChem kuuluva aktsiaseltsiga Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat (Kirovo-Tšepetski himitšeski kombinat, edaspidi „Kirovo”). Seejärel muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 989/2009 (12) vastavalt määrust (EÜ) nr 661/2008. Sellest tulenevalt kehtib ettevõtja Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub kehtivate CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

         1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (5)

               Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate avaldamist (13) laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas 28. märtsil 2013 Euroopa Väetisetootjate Liit, Fertilizers Europe (edaspidi „taotluse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust.

               (6)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

               (7)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et läbivaatamistaotlust toetab üksnes teatav osa väetise puhtusastmega ammooniumnitraati (Fertiliser Grade Ammonium Nitrate, edaspidi „FGAN”) tootvatest liidu tootjatest ning et liidu kõigi ammooniumnitraadi liikide ja muude ammooniumnitraatväetiste tootjate osakaal on kolm korda suurem kui taotleja oma. Väide on aga alusetu, kuna nii taotleja kui ka taotluse toetajad on FGANi ja muude aegumise läbivaatamisega hõlmatud toodete tootjad. Seepärast ei toetanud taotlust mitte üksnes FGANi tootjad, vaid ka vaatlusaluse toote muude liikide tootjad, ning läbivaatamistaotluse koguseline künnis on ületatud.

         1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (8)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. juulil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) (14) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (9)

               Enne uurimise algatamist esitas Venemaa väetisetootjate liit oma märkused kehtivate meetmete kohta ning avaldas kahtlust seoses nende õiguspärasusega. Ühtlasi märkis sama huvitatud isik, et aegumise läbivaatamise algatamiseks puudub alus, lähtudes enne algatamist komisjonile saadetud põhiteabest dumpingu või liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta meetmete võimaliku aegumise korral.

               (10)

               Komisjoni talitused vastasid huvitatud isikule, et komisjon uurib muude kui taotluse esitajate väljendatud seisukohti üksikasjalikult alles pärast uurimise algatamist.

               (11)

               Sama huvitatud isik taotles oma kaitseõiguste parema kasutamise eesmärgil juurdepääsu aegumise läbivaatamise taotluse 28. märtsil 2013 esitatud versioonile, nagu on osutatud algatamisteates ja komisjoni talituste poolt taotluse esitajatele saadetud puudujääke käsitlevale kirjale (seoses viimaste taotlusega algatada aegumise läbivaatamine). Komisjoni talitused teatasid huvitatud isikule, et uurimise algatamise otsus põhines üksnes taotluse konsolideeritud versioonil, mis sisaldas vastust puudujääke käsitlevale kirjale. Varasemad versioonid ja kavandid on kehtetud. Seega ei kujuta algversioonile ja kirjale juurdepääsu andmata jätmine huvitatud isiku kaitseõiguste rikkumist. Huvitatud isik palus kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutaval ametnikul esitada arvamus kaitseõiguse väidetava rikkumise kohta. Ärakuulamise eest vastutav ametnik kinnitas komisjoni talituste seisukohta 4. märtsil 2014.

               (12)

               Ühtlasi taotles huvitatud isik juurdepääsu kahe eri menetlusega seotud aegumise läbivaatamise taotlustele. Huvitatud isiku arvates olid nimetatud taotlused alusetud ja seetõttu tagasi lükatud ning juurdepääs asjaomastele dokumentidele võimaldaks võrrelda nimetatud kahe juhtumi asjaolusid käimasoleva läbivaatamisega, mõista komisjoni analüüsi mõlema taotluse piisavuse kohta ja seeläbi täita nõuetekohaselt kaitseõigusi. Huvitatud isik sai komisjonilt selgitused ja ärakuulamise eest vastutav ametnik kinnitas komisjoni talituste seisukohta 4. märtsil 2014.

         1.4.   Uurimine

   1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (13)

               Dumpingu jätkumise ja kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).

               (14)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega, mis päädis määrusega (EÜ) nr 661/2008, on toimunud põhjendamatu meetodi muutumine, kuna läbivaatamises käsitletud ajavahemik oli pikem.

               (15)

               Komisjoni arvates ei saa Venemaa väetisetootjate liidu osutatud asjaolusid pidada meetodi muutumiseks algmääruse artikli 11 lõike 9 tähenduses. Igal juhul tuleks võtta arvesse järgmist. Komisjoni praktika kohaselt hõlmab vaatlusalune periood tavapäraselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja kolme eelnevat kalendriaastat, välja arvatud juhul, kui läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmab ise märkimisväärset osa eelmisest kalendriaastast. Sel juhul võidakse erandkorras võtta arvesse nelja kalendriaastat. See kehtis eelmise aegumise läbivaatamise puhul. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

         1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (16)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid võtma ühendust uurimises osalemiseks. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ja Venemaa (edaspidi „asjaomane riik”) pädevaid asutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

               (17)

               Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         1.4.3.   Väljavõtteline uuring

               (18)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas algmääruse artikliga 17.

         a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (19)

               Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote tootmise põhjal liidus ja müügimahu põhjal liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Valim koosnes neljast liidu tootjast Prantsusmaal, Leedus, Poolas ja Ühendkuningriigis, (15) kes esindasid umbes 42 % liidu tootmisest ja 41 % liidu müügimahust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid avaldama arvamust esialgse valimi kohta.

               (20)

               Üks huvitatud isik väitis, et esialgne valim liidu tootjatest peaks hõlmama üksnes sellise ammooniumnitraadi tootjaid, mis praegu kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla (nagu on algselt ette nähtud määruses (EÜ) nr 2022/95), ja mitte tootjaid, kes toodavad tahkeid väetisi ammooniumnitraadisisaldusega üle 80 massiprotsendi, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla (nagu on ette nähtud määruses (EÜ) nr 945/2005).

               (21)

               Väite aluseks oli asjaolu, et esimese astme kohtu otsusega kohtuasjas T-348/05 (nagu osutatud põhjenduses 4) tühistati määrus (EÜ) nr 945/2005, millega oli võrreldes esialgse uurimisega laiendatud toote määratlust.

               (22)

               See väide on alusetu. Asjaomase otsusega tühistati määrus (EÜ) nr 945/2005 vaid ühe Venemaa eksportiva tootjaga seotud määral. Kõigi muude Venemaa tootjate jaoks jääb toote määratlus selliseks, nagu on täpsustatud määruses (EÜ) nr 945/2005. Igal juhul toodavad kõik valimisse kuuluvad liidu tootjad ammooniumnitraati, mis praegu kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla. Muude CN-koodide alla kuuluvad tahked väetised on toodetud liidu tootmisharus ning saadud lihtsalt liitväetiste tootmiseks vajaliku täiendava keemilise töötlemise või segamise tulemusel (nimetatakse ka „tasakaalustatud väetisteks” või „segudeks”), kus nende lämmastikusisaldus peab olema üle 28 massiprotsendi või ammooniumnitraadisisaldus üle 80 massiprotsendi.

               (23)

               Seega on valim liidu tootmisharu puhul tüüpiline.

         b)   Importijate väljavõtteline uuring

               (24)

               Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

               (25)

               Ükski mitteseotud importija väljavõttelise uuringu vormi täidetuna tagasi ei saatnud, mistõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

         c)   Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (26)

               Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Venemaa alalisel esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

               (27)

               Kaheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimus import liitu peamiselt heakskiidetud kohustuste alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon neljast eksportivast tootjast koosneva valimi, mida oli võimalik olemasolevas ajaraamistikus uurida. Nimetatud tootjate eksportmüügi kogumaht oli suurim. Valim hõlmas kahte ettevõtjat, kes tegelesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal eksportmüügiga heakskiidetud kohustuse alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. Seega otsustas komisjon jääda esitatud valimi juurde ning teavitas kõiki huvitatud isikuid lõplikust valimist.

               (28)

               Komisjon moodustas valimi järgmisest neljast ettevõtjast:

                           —

                           Akron;

                           —

                           EuroChem;

                           —

                           UralChem;

                           —

                           avatud aktsiaselts Sibirski Delovoi Sojuz Azot (edaspidi „SDS Azot”).

               (29)

               Väljavõttelise uuringu täidetud vormide kohaselt esindas valim 88 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimunud Venemaa eksportmüügi kogumahust (liitu ja kolmandatesse riikidesse).

         1.4.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

               (30)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile seda soovinud Venemaa eksportivatele tootjatele, samuti valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, kasutajatele ja kutseühingutele, kes olid andnud endast teada algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul.

               (31)

               Küsimustikule vastas neli valimisse kuuluvat Venemaa eksportivat tootjat ja neli valimisse kuuluvat liidu tootjat. Osalise vastuse saatis küsimustikule kasutajaid esindav kutseühing National Farmers' Union of England and Wales (NFU).

               (32)

               Venemaa eksportivatest tootjatest tagastas küsimustiku täielikult täidetud kujul üksnes Akron. Kolm muud valimisse kuuluvat ettevõtjat EuroChem, UralChem ja SDS Azot esitasid vaid osalised vastused, milles piirduti andmetega tootmisvõimsuse kohta, müüki käsitlevate koondandmetega tehasest hankimise tasandil ning teatava tootmiskulu käsitleva teabega. Nimetatud osalised vastused ei võimaldanud komisjonil kontrollida täielikult nende müügiandmeid ega tootmiskulusid.

               (33)

               Komisjon teavitas kolme valimisse kuuluvat seotud eksportivat tootjat oma kavatsusest kohaldada seoses esitatud teabe puudulikkusega algmääruse artiklit 18, misjärel viimased kasutasid oma õigust olla ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt ära kuulatud. Lisaks märkis komisjon kolmele valimisse kuuluvale seotud eksportivale tootjale saadetud eraldi teates, milliseid iga ettevõtja esitatud andmeid oli ta oma analüüsis kasutanud ja mida pidas ebatäielikuks, tuginedes seetõttu kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1. Eeskätt kasutas komisjon tehingupõhistel loeteludel põhinevate üksikasjalike andmete asemel müügi koondandmeid tehasest hankimise tasandil.

               (34)

               Lisaks taotles üks importijaid esindav ühendus (Euroopa väetiseimportijate liit) oma liikmete nimel väetiseimportijate liidu tunnustamist huvitatud isikuna ning esitas kirjalikud märkused. Kolm eraldi importijat märkis, et nad olid peatanud kogu Venemaalt pärit väetiste impordi.

               (35)

               Kirjalikud seisukohad laekusid ka mitmelt kasutajaid esindavalt ühenduselt, nagu Euroopa Liidu põllumajandusorganisatsioonide komitee (COPA)/Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COCEGA), Inglismaa ja Walesi riiklikult põllumajandusettevõtjate ühenduselt ning Prantsusmaa ühendustelt AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) ja AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).

               (36)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Järgmiste ettevõtjate ruumidesse tehti algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud.

                  Liidu tootjad

                           —

                           AB ACHEMA, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Leedu;

                           —

                           Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Poola;

                           —

                           Grow How UK limited, Ince, Ühendkuningriik;

                           —

                           YARA France S.A., Prantsusmaa.

                  Venemaa eksportivad tootjad

                           —

                           Aktsiaselts Akron, aktsiaselts Dorogobuž, seotud kaubandusettevõte ZAO Agronova — Brjansk (Akron);

                           —

                           avatud aktsiaselts Eurochem MMC, avatud aktsiaselts Nevinnomõsski Azot ja Novomoskovskaja aktsiaselts Azot (EuroChem);

                           —

                           avatud aktsiaselts, ühinenud keemiatööstusettevõte UralChem, Berezniki Azot ja Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat (UralChem);

                           —

                           aktsiaselts Kemerovo Azot ja piiratud vastutusega äriühing Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SDS Azot).

                  Seotud importija

                           —

                           Agronova Europe AG, Switzerland (seotud Akroniga).

         1.5.   Teatavakstegemine

               (37)

               13. juunil 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks põhifaktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses teha ettepaneku dumpinguvastaste meetmete säilitamiseks, ning kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama märkusi. Huvitatud isikute märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.

               (38)

               Pärast teatavakstegemist kordas Venemaa väetisetootjate liit väidet, et läbivaatamise ajal leidis aset mitu menetlusrikkumist, ning tõstis esile komisjoni keeldumist juurdepääsu andmisest taotluse esitaja 28. märtsil 2013 esitatud taotluse esmaversioonile, samuti hilinenud juurdepääsu andmist salastamata failile.

               (39)

               Mis puutub esialgsele läbivaatamise taotlusele juurdepääsu saamise taotlust, siis komisjoni talitused selgitasid mitmel korral nii kirjalikult kui ka suuliselt, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, taotluse tagasilükkamise põhjuseid kehtiva õigusraamistiku alusel.

               (40)

               Mis puutub väidetavasse hilinenud juurdepääsu andmisesse salastamata failile, leiab komisjon, et isegi kui väide oleks põhjendatud, ei mõjuta see Venemaa väetisetootjate liidu kaitseõigusi. Kõigepealt teatas komisjon Venemaa väetisetootjate liidule õigeaegselt põhifaktidest, mille alusel ta kavatses meetmed säilitada, ning andis seejärel Venemaa väetisetootjate liidule piisavalt aega reageerida. Teiseks oli Venemaa väetisetootjate liidule antud juba enne teatavakstegemist juurdepääs kogu salastamata failile.

               (41)

               Ühtlasi väitis Venemaa väetisetootjate liit, et vastupidiselt levinud tavale ei salvestatud komisjoni talituste ja taotluse esitaja 2014. aasta mai ja aprilli kohtumisi salastamata failina ning et taotluse esitaja 2014. aasta mais esitatud piiratud kasutusega andmetele ei olnud lisatud nõuetekohast salastamata sisukokkuvõtet.

               (42)

               Levinud tava kohaselt esitavad ärakuulamist taotlevad huvitatud isikud oma seisukohad suuliselt ja lisavad neile kirjalikud esildised. Esildiste salastamata versioonid lisatakse avatud failile tutvumiseks ja tehakse kättesaadavaks kõigile huvitatud isikutele. Dokumentides on komisjoni talituste kohtumiste ja ärakuulamise salvestised. Seetõttu on väide alusetu ja faktiliselt ebakorrektne.

               (43)

               Mis puutub teise väitesse, siis 2014. aasta mais esitatud piiratud andmete salastamata versiooni ei olnud võimalik esitada muul viisil, nii et oleks tagatud liidu tootjate ärisaladuste kaitsmine. Seepärast ei saa ka selle väitega nõustuda.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (44)

               Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama, mis määruses (EÜ) nr 661/2008 määratletud toode, st Venemaalt pärit tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla (edaspidi „ammooniumnitraat” või „vaatlusalune toode”). Kirovo-Tšepetski keemiakombinaadi (Kirovo) toodetud ammooniumnitraadi puhul peetakse määrusega (EÜ) nr 989/2009 kooskõlas olevaks vaatlusaluseks tooteks siiski üksnes ammooniumnitraati, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

               (45)

               Ammooniumnitraadi tootmisel kasutatakse põhitoorainena gaasi, mis moodustab kogutootmiskuludest 70–80 %. 2005. aastal laiendati toote määratlust eesmärgiga hõlmata ka ammooniumnitraat, millele on lisatud toiteelemente fosforit ja/või kaaliumi, kuna leiti, et nimetatud segudel olid peamiselt samad füüsikalised, keemilised ja põllumajanduslikud omadused.

               (46)

               Tuleb märkida, et CN-koodid 3102 30 90 ja 3102 40 90 (vastavalt „ammooniumnitraat, v.a vesilahustes”, ja „ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadiga või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised ning mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi”) võivad hõlmata tööstuslikel (näiteks lõhkeainete tootmiseks), aga ka põllumajanduslikel eesmärkidel kasutatavat ammooniumnitraati. Mõlemal liigil on samad tehnilised ja keemilised omadused, need on hõlpsasti vastastikku asendavad ning mõlemat käsitatakse vaatlusaluse tootena.

               (47)

               Pärast teatavakstegemist väitsid Venemaa pädevate asutuste esindajad, et toote määratluse laiendamine 2005. aastal ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga, kuna selle puhul ei määratletud seoses 2005. aasta laiendamise järgselt hõlmatud täiendavate toodetega dumpingut, rikkumist ega põhjuslikku seost.

               (48)

               Väide on alusetu põhjenduses 22 juba nimetatud põhjustel ning lükatakse seega tagasi.

         2.2.   Samasugune toode

               (49)

               Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, leiti, et Venemaa siseturul toodetud ja müüdud ammooniumnitraadil ja Venemaalt liitu eksporditud ammooniumnitraadil on ühesugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning ühesugune kasutusotstarve. Seetõttu käsitatakse neid käesoleva uurimise käigus algmääruse artikli 1 lõike 4 kohaselt samasuguste toodetena.

               (50)

               Liidu tootmisharu valmistatav ammooniumnitraat on oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest Venemaalt liitu eksporditava ammooniumnitraadi suhtes samasugune toode.

         3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   3.1.   Sissejuhatavad märkused

               (51)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

         3.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (52)

               Nagu osutatud põhjenduses 32, tegi uurimise ajal täielikult koostööd vaid üks valimisse kuuluv eksportiv tootja (Akron). Nagu aga on öeldud põhjenduses 3, kiitis komisjon 2008. aastal heaks Akroni pakutud hinnakohustuse, mis kehtis endiselt ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tänu kehtivale hinnakohustusele määrati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsed Akroni ekspordihinnad kindlaks nimetatud hinnakohustuse järgi, milles on sätestatud minimaalne impordihind. Seepärast ei peetud nimetatud ekspordihindu usaldusväärseks näitajaks, et hinnata, kas meetmete aeguda laskmise korral oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline.

               (53)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et seda võib pidada komisjoni seisukohaks dumpingu tegeliku mittetoimumise kohta. See ei vasta tõele. Kuna peale Akroni ei teinud valimisse kuuluvad teised Venemaa eksportivad tootjad täielikult koostööd, ei olnud komisjoni käsutuses piisavalt teavet mis tahes dumpingukalkulatsioonide tegemiseks ettevõtjate siseandmete alusel. Akroni puhul oleks saanud dumpingukalkulatsioonid teha, kuid nagu põhjenduses 52 selgitatud, leidis komisjon, et ettevõtja andmed ei olnud aegumise läbivaatamise tarbeks usaldusväärsed.

               (54)

               Akroni väitel oli komisjoni väide ettevõtja tegelike ELi suunatud müügihindade ebausaldusväärsuse kohta kehtiva hinnakohustuse tõttu ja nende mittekasutatavuse kohta ekspordihinna määramiseks ebaseaduslik. See ei olnud aga komisjoni mõttekäigu aluseks. Komisjon ei ole väitnud, et ekspordihindu kui selliseid ei saanud kasutada hinnakohustuse tõttu, vaid järeldas, et asjaomaseid ekspordihindu peetakse ebausaldusväärseks teguriks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsimiseks praeguse uurimise konkreetses kontekstis. Komisjoni arvates ei ole hinnakohustusel põhinevad ekspordihinnad tähenduslik näitaja eksportivate tootjate tulevase käitumise analüüsimiseks olukorras, kus meetmed ja igasugused hinnakohustused puuduvad.

               (55)

               Vastupidiselt Akroni väitele ei saa viimase ELi suunatud ekspordihindu pidada üksnes tavalistel turutingimustel kujunenud hindadeks. Kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Akron ainus Venemaa eksportiv tootja, kelle suhtes hinnakohustus kehtis, ning Venemaa teiste eksportivate tootjate suhtes kehtisid tollimaksud. Asjaomased tegurid mõjutasid kindlasti konkurentsiolukorda Akroni jaoks, kes oli ainus Venemaa tarnija ELi turule.

         3.3.   Dumpingu kordumise tõenäosus

               (56)

               Põhjendustes 52–55 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon tõendeid kahju kordumise ja dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta meetmete aegumise korral. Analüüsiti järgmisi tegureid: ekspordihind Venemaalt muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Venemaal tervikuna ning liidu turu ja kolmandate riikide turgude atraktiivsus.

         3.3.1.   Eksport Venemaalt muudesse sihtkohtadesse

               (57)

               Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Akroni kaalutud keskmine ekspordihind tehasest hankimise tasandil selliste kolmandate riikide turgudele nagu Brasiilia, Colombia ja Peruu madalam tegelikust keskmisest sisemaisest tehasest hankimise tasandi hinnast (mis maksti või tuli maksta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal). Seega müüs Akron kolmandate riikide turgudele dumpinguhinnaga, eriti Brasiiliasse, mis oli selgelt suurim kolmanda riigi eksporditurg.

               (58)

               Ka kolme ülejäänud valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tegi komisjon kindlaks, et nende kaalutud keskmised ekspordihinnad tehasest hankimise tasandil selliste kolmandate riikide turgudele nagu Brasiilia, Colombia ja Peruu, Ukraina ja Kasahstan olid igaühe puhul madalamad tegelikest keskmistest sisemaistest tehasest hankimise tasandi hindadest (mis maksti või tuli maksta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal) ning seega toimus ka see müük dumpinguhindadega. Selline tulemus põhines kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahust umbes 80 % moodustavatelt Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetel. Seega ei olnud komisjonil vaja kasutada Venemaa ekspordistatistikat, nagu pakkus välja Venemaa väetisetootjate liit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimus kõigi nelja valimisse kuuluva, kolmandatesse riikidesse eksportiva tootja eksportmüük jätkusuutlikul hinnatasemel.

               (59)

               Venemaa väetisetootjate liidu väitel saab teatavakstegemise dokumendis oleva teabe puhul oletada vähemalt Eurochemi puhul dumpingu puudumist või parimal juhul minimaalset dumpingut. Väide on kohatu. Analüüsi eesmärk ei ole arvutada välja Eurochemi täpset dumpingumarginaali, vaid teha kindlaks Venemaalt pärit dumpingu kordumise tõenäosus juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Seoses sellega nähtus uurimisest, et ka Eurochemi puhul olid kaalutud keskmised tehasest hankimise tasandi hinnad kolmandatesse riikidesse madalamad keskmistest sisemaistest tehasest hankimise tasandi hindadest ning seega toimus müük dumpinguhindadega. Eurochemi kolmandate riikide hinnapoliitika (eksportmüük sisemaistest hindadest madalama hinnaga) on usaldusväärne tegur, mis võimaldab teha kindlaks, et ELi-suunaline dumping jätkuks tõenäoliselt pärast meetmete aeguda laskmist.

               (60)

               Venemaa väetisetootjate liidu väitel ei kasutatud dumpingukalkulatsioonide puhul sobivaid meetodeid. Nagu selgitatud, ei arvutanud komisjon dumpingumarginaale, vaid võrdles üksnes keskmiseid sisemaiseid hindu ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil, võttes aluseks valimis sisalduvate ettevõtjate esitatud andmed. Dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsimiseks ei ole vaja arvutada välja täpseid dumpingumarginaale, mistõttu ei olnud põhjust kasutada Venemaa väetisetootjate liidu välja pakutud CIF-väärtusi.

               (61)

               Venemaa väetisetootjate liidu väitel ei võrrelnud komisjon tootepõhiseid hindu ega teinud kaubandustasandi korrigeerimist. Pärast asjaomase väite analüüsimist sai komisjon tulemuseks sarnase hinnavahe ka juhul, kui võrdlus toimuks tootepõhiselt. Kaubandustasandi korrigeerimist ei olnud mingil juhul võimalik teha, kuna valimis sisalduvad ettevõtjad (v.a Akron) tegid üksnes osalist koostööd ega esitanud piisavalt üksikasjalikke andmeid, eelkõige üksikasjalikke tehingupõhiseid loetelusid. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

               (62)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal toimunud eksportmüüki liitu ei saanud kasutada valimisse kuuluva kolme ülejäänud eksportiva tootja tulevase käitumise kindlakstegemiseks järgmistel põhjustel. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal eksportis Eurochem nii nagu Akron oma tooteid hinnakohustuse alusel. Eurochemi müük liitu toimus üksnes kohustusega hõlmatud perioodil ega jätkunud pärast seda, kui komisjon oma 11. oktoobri 2012. aasta otsusega 2012/629/EL kohustuse tühistas. Ettevõtjad SDS Azot ja UralChem ei müünud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal liitu.

               (63)

               Komisjon ei pidanud vajalikuks kindlaks teha, kas sisemaine müük toimus tavapärastes kaubandustingimustes. Tegelikud sisemaised hinnad näitavad juba, et eksportmüük kolmandate riikide turgudele toimus dumpinguhindadega. Sisemüügi uurimine (mille võimalik tagajärg oleks juhul, kui müüki oleks peetud kahjumlikuks, olnud normaalväärtuse leidmine kulude ja mõistliku kasumi põhjal) oleks viinud üksnes normaalväärtuse suurenemiseni ja seega dumpingumarginaali leidmiseni eksportmüügi puhul kolmandate riikide turgudele.

               (64)

               Aegumise läbivaatamiseks ja dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsimiseks piisab üksnes selle kindlakstegemisest, et dumping võib meetmete aegumise korral korduda. Seepärast ei näinud komisjon vajadust analüüsida sisemaise müügi kasumlikkust ning ei hinnanud tootmiskulude usaldusväärsust kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5.

               (65)

               Lähtuvalt neist kaalutlustest järeldab komisjon, et Venemaa eksportivad tootjad müüvad vaatlusalust toodet praegu dumpinguhindadega Ladina-Ameerika, Ida-Euroopa, Aafrika ja Aasia kolmandatesse riikidesse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli valimis sisalduva nelja eksportiva tootja tehasest hankimise tasandi keskmine ekspordihind kolmandatele riikidele 201 eurot tonni kohta, samal ajal kui tehasest hankimise tasandi keskmine sisemaine hind oli 221 eurot tonni kohta. Seepärast on komisjoni arvates tõenäoline, et kehtivate meetmete tühistamise korral müüksid Venemaa eksportivad tootjad ka Euroopa Liitu dumpinguhindadega.

               (66)

               Venemaa väetisetootjate liidu väitel on mõttetu võrrelda Venemaa sisemaiseid hindu Venemaa ekspordihindadega kolmandatesse riikidesse. Komisjon leiab sellega seoses siiski, et osutatud hinnad on olulised näitajad hindamaks, mil viisil tulevane eksport liitu meetmete aegumise korral tõenäoliselt areneb, kuna Venemaalt enamikku kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi suhtes ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu. Eeskätt seetõttu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud Venemaa ekspordi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed (nagu selgitatud põhjenduses 52), on ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse oluline tegur üldhinnangu andmiseks.

               (67)

               Venemaa valitsus ja Akron väitsid sellega seoses, et meetmete kehtimise jätkumine on iseenesest juba ebaseaduslik, võttes arvesse asjaolu, et meetmed kehtestati määrusega (EÜ) nr 661/2008, kasutades normaalväärtuse määramisel väidetavalt ebaseaduslikku gaasi korrigeerimise meetodit.

               (68)

               Nagu on öeldud põhjenduses 63, ei pidanud komisjon praeguse uurimise puhul vajalikuks kindlaks teha, kas sisemaine müük toimus tavapärastes kaubandustingimustes, mille tagajärjeks oleks võinud olla normaalväärtuse määramine. Akron tõstis oma teatavakstegemise järgses kirjas õigesti esile, et see ei takista normaalväärtuse määramist koos vajalike korrigeerimistega mis tahes tulevaste uurimiste tarbeks.

         3.3.2.   Vaba tootmisvõimsus

               (69)

               Komisjon tegi teadaolevate Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse kindlaks järgmiselt. Teave valimisse kuuluva nelja ettevõtja vaba tootmisvõimsuse kohta põhines nende küsimustikule saadetud vastustel ning seda korrigeeriti vajaduse korral pärast kontrollkäike. Tehaste puhul, milles toodetakse nii väetisena kui ka tööstuslikel eesmärkidel (nagu lõhkeainete tootmiseks) kasutatavat ammooniumnitraati (Low Density Ammonium Nitrate, väikese tihedusega ammooniumnitraat), mis kujutab endast vaatlusalust toodet põhjenduse 46 tähenduses, võeti arvesse ka vaba tootmisvõimsust kokku. Samamoodi võeti arvesse üksnes tööstuslikel eesmärkidel ammooniumnitraati tootvate tehaste vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsuse arvutustesse lisati ühtlasi Kirovo kogu vaba tootmisvõimsus, kuna muude ammooniumnitraadi liikidega (mis on praegu dumpinguvastastest meetmetest välja arvatud) (16) seotud vaba tootmisvõimsust on väga lihtne kasutada sellise ammooniumnitraadi tootmiseks, mis kuulub kehtivate CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

               (70)

               Ülejäänud viiest Venemaa tootjast üks esitas komisjonile eraldi vastuse oma vaba tootmisvõimsuse kohta. Teiste andmed laekusid Venemaa väetisetootjate liidult.

               (71)

               Kui valimist välja jäänud Venemaa tootjate esitatud tegelikud tootmisnäitajad olid suuremad kui esitatud tootmisvõimsus, võeti tegeliku võimsuse määramisel aluseks tegelikud tootmisnäitajad. Sel juhul hõlmas esitatud võimsus nimivõimsust (st tehaste projekteeritud võimsust), mida ei ole pärast võimsuse suurendamiseks tehtud ajakohastamisi korrigeeritud.

               (72)

               Sellest lähtuvalt tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli Venemaa eksportivate tootjate võimsus kokku 9 592 000 tonni, samal ajal kui tegelik tootmine (sealhulgas tööstuslikel eesmärkidel kasutatav ammooniumnitraat ja praegu dumpinguvastastest meetmetest välja arvatud ammooniumnitraadi liigid) (17) oli 8 519 105 tonni.

               (73)

               Sellest tulenevalt ja vastupidiselt Venemaa väetisetootjate väidetele, et eksportivate tootjate installeeritud võimsus on täielikult kasutuses, nähtub, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal oli eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus 1,07 miljonit tonni. Viimati nimetatud kogus moodustab 16,9 % Euroopa Liidu tarbimisest (võttes aluseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud 6,35 miljonit tonni, vt punkt 5.1 allpool).

               (74)

               Siiski määras komisjon oma perspektiivanalüüsi käigus kindlaks, et osa valimisse kuuluvate eksportivate tootjate võimsuse suurendamise tõttu pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenes võimsus pigem umbes 472 000 tonni võrra. Seega moodustab vaba tootmisvõimsus kokku 24,3 % liidu tarbimisest.

               (75)

               Pärast teatavakstegemist jäi Venemaa väetisetootjate liit seisukohale, et vaba tootmisvõimsus puudub, või komisjon peaks vähemalt analüüsima asjaolu, et puudub vaba nimivõimsus. Venemaa väetisetootjate liit ei nõustunud väitega, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurendati võimsust.

               (76)

               Venemaa väetisetootjate liit ja eksportivad tootjad esitasid installeeritud võimsuse näitajad, mis põhinesid teoreetilisel nimivõimsusel, kusjuures mõnel juhul ei võetud arvesse hiljutisi ajakohastamisi. See sai komisjonile selgeks pärast kontrollkäike ning komisjon võttis seda arvesse. Nagu Venemaa väetisetootjate liit oma teatavakstegemisjärgses esildises õigesti sätestas, kiideti valimis mittesisalduvate Venemaa tootjate esitatud nimivõimsus heaks selliste tootjate puhul, kes tootsid esitatud võimsusnäitajatest vähem. Muude valimist välja jäänud Venemaa tootjate puhul kehtis järgmine: kui esitatud tegelikud tootmisnäitajad olid suuremad kui esitatud tootmisvõimsus, võeti tegeliku võimsuse määramisel aluseks tegelikud tootmisnäitajad. Valimist välja jäänud kolme tootja puhul, kes ei esitanud mingeid andmeid võimsuse ega tootmise kohta, kasutati Venemaa väetisetootjate liidu andmeid.

               (77)

               Komisjoni arvates on Venemaa vaatlusaluse toote tootjate kogutootmismahu kindlaks määramine selge ja sidus lähenemisviis. Vastupidiselt väidetule on kohaldatud sama lähenemisviisi kõigi tootjate suhtes. Kui tegelik tootmine oli suurem kui teatatud nimivõimsus (näiteks tänu tootmisrajatiste ajakohastamisele), ei näe komisjon põhjust mitte võtta lisavõimsust faktiliselt arvesse, kuna on ilmselge, et nimivõimsus ei ole täpne. Argument, et selline meetod ei ole turul levinud, ei anna põhjust heita kõrvale tegelikke tootmisandmeid. Lisaks on liidu tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise meetod, millele juhtis tähelepanu Venemaa väetisetootjate liit, sobimatu Venemaa tootjate kogu tootmisvõimsuse kindlaksmääramiseks.

               (78)

               Vastupidiselt Venemaa väetisetootjate liidu väitele ei tähenda esitatud nimivõimsuse teatavatel juhtudel kasutamata jätmine ja selle asendamine tegelike, enamjaolt kontrollitud tootmisandmetega, et komisjon on kohaldanud parimate kättesaadavate faktide põhimõtet algmääruse artikli 18 tähenduses. Mis puutub võimsusse, siis kasutas komisjon täielikult Venemaa tootjate endi esitatud andmeid, kuid kohaldas kogutootmisvõimsuse arvutamisel meetodit, mille puhul ei võetud arvesse üksnes nimivõimsust, vaid ka tegelikku tootmist ja võimsust. Meetod sätestati üldises teatavakstegemise dokumendis ning meetodi kohaldamise tulemusest teatati igale asjaomasele ettevõtjale ja tehasele. Seepärast kasutas komisjon kogutootmisvõimsuse kindlaksmääramisel üksnes andmeid, mille esitasid Venemaa tootjad ja Venemaa väetisetootjate liit. Kõik asjakohased andmed laekusid ja muid allikaid ei olnud tarvis kasutada.

               (79)

               Nende tootjate puhul, kelle juurde ei tehtud kontrollkäike, kasutati võimsust ja tootmist käsitlevaid andmeid, mille tootjad olid oma vastustes esitanud. Venemaa väetisetootjate liit esitas märkused teatavate ettevõtjate ja tehaste võimsuse arvutamise kohta. Tähelepanu juhiti sellele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootja Uralchem Kirovo tootmisvõimsus teatavakstegemise dokumendis esitatud kujul ebakorrektne. Komisjon kiitis asjaomase tähelepaneku heaks ja kasutas seejärel pärast teatavakstegemist esitatud esildises sisalduvat tootmismahtu. Arvesse võeti ka võimsust käsitlevat tehnilist aruannet, mis esitati tehasesse tehtud kontrollkäigu ajal ning mis oli seotud asjaomase tehase maksimaalse ammooniumnitraadi tootmismahuga, nagu oli õigesti tähelepanu juhtinud Venemaa väetisetootjate liit. Mis puutub tootjasse Uralchem Berezniki, siis võeti võimsuse arvutamisel arvesse kümne päeva pikkust hooldusaega, nagu teatas ettevõtja kontrollkäigu ajal. Teatavakstegemise järgsed märkused muude tööseisakute kohta ei olnud põhjendatud ning tundusid põhinevat teise ettevõtja andmetel. Seepärast lükati asjaomased märkused tagasi.

               (80)

               Samamoodi ei olnud võimalik kontrollida ega seega arvesse võtta selliseid märkusi teatavate kitsaskohtade kohta muude tehaste tootmisprotsessis, mida ei põhjendatud. Ühe kindla tehase puhul tundus kitsaskoht olevat seotud lämmastikhappe tootmisega. Isegi kui võtta arvesse väidetavat maksimaalset lämmastikhappe tootmismahtu, oleks ikkagi võimalik tuletada komisjoniga sama võimsus, lähtudes asjaolust, et ühe tonni ammooniumnitraadi tootmiseks läheb vaja vähem kui tonn lämmastikhapet.

               (81)

               Mis puutub läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsesse võimsuse suurendamisse, väitis Venemaa väetisetootjate liit, et ühe tootja poolne võimsuse suurendamine, kes investeeris uude tootmisliini, on ülehinnatud. Komisjon võttis siiski prognoosvõimsuse arvutamisel aluseks uue tootmisliiniga seotud tehnilise aruande ingliskeelse tõlke, mille ettevõtja oli esitanud tema ruumidesse tehtud kontrollkäigu ajal, ning mida peeti seega usaldusväärseks.

               (82)

               Akroni väitel puudub tal märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja seda peamiselt raskuste tõttu toorainele juurdepääsemisel. Uurimisest aga nähtus, et tooraineid ei kasutatud mitte üksnes vaatlusaluse, vaid ka mitme muu toote tootmiseks. Laialdase kasutamise ja seega võimaluse tõttu paigutada toorained ümber vaatlusaluse toote tootmiseks, ei käsitletud väidetavaid raskusi tegurina, mis piirab vaatlusaluse tootega seotud kogutootmisvõimsust.

               (83)

               Eelnevates põhjendustes kirjeldatud meetodi tulemusel on komisjon jõudnud järeldusele, et esineb märkimisväärne liigne tootmisvõimsus. Venemaa väetisetootjate liidu ja Akroni esitatud argumendid ei ole põhjendatud, mistõttu lükati need tagasi.

               (84)

               Komisjoni arvamuse kohaselt kasutataks kehtivate meetmete kaotamise korral vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt vähemalt osaliselt ning suunataks see liidu turgudele järgmistel põhjustel.

               (85)

               Esiteks kehtivad teatavatel ilmselt maailma suurimatel ammooniumnitraadi eksporditurgudel (nagu Ameerika Ühendriigid ja Austraalia) endiselt dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit ekspordile. Lisaks on ammooniumnitraadi impordile suletud Hiina turg. Vene tootjad seega nimetatud turgudele tõenäoliselt ei ekspordi või neil puuduvad selleks võimalused.

               (86)

               22. mail 2014 avaldas Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium dumpinguvastast tollimaksu käsitleva halduskokkuvõtte (18) esialgsed tulemused ning tegi ettepaneku kohaldada Akroni ja EuroChemi ammooniumnitraadi ekspordi suhtes Ameerika Ühendriikidesse nullmääraga tollimaksu. Siiski, isegi juhul, kui see ettepanek heaks kiidetakse, jäävad kehtivad tollimaksud endiselt kehtima kõigi teiste Venemaa eksportivate tootjate suhtes. Lisaks kohaldatakse Ameerika Ühendriikide 1930. aasta maksuseadustiku jaotise 751 punkti a alapunkti 2 kohaselt tollimaksu kaotamist Akroni ja EuroChemi suhtes üksnes ühe aasta vältel, pärast mida tehakse järgmine iga-aastane halduskokkuvõte, mille tulemusel võidakse dumpinguvastane tollimaks taastada. Lõpuks on väetisena kasutatava ammooniumnitraadi turg Ameerika Ühendriikides viimasel aastakümnel kahanenud järjest karmimate ohutusnõuete ja edasimüüjate soovimatuse tõttu ammooniumnitraadiga tegeleda (19). Lisaks on Ameerika Ühendriikide ammooniumnitraadi tootjatel tänu viimastel aastatel alanud kildagaasi kaevandamisele nüüd juurdepääs odavamale gaasile. Seepärast on tõenäoline, et Akron ja EuroChem peavad tegutsema tihedas konkurentsis ega suuda ehk Ameerika Ühendriikides olulist turuosa saavutada.

               (87)

               Venemaa väetisetootjate liidu väitel kasvavad kuni aastani 2017 võrreldes 2012. aasta tasemega Venemaalt pärit ammooniumnitraadi peamised eksporditurud, nagu Lõuna-Ameerika (eriti Brasiilia), Egiptus ja Türgi. Nad viitavad aruandele, milles prognoositi ammooniumnitraadi nõudluse kasvu Brasiilias, Egiptuses, Peruus, Türgis, Ecuadoris ja Colombias kokku 15 %. Kasv võrdub 749 000 tonniga (s.o 4,851 miljonilt tonnilt 2012. aastal 5,6 miljonile tonnile 2017. aastal), mis teeb keskmiselt 149 800 tonni aastas. See moodustab siiski üksnes 9,7 % prognoositud Venemaa tootjate vabast tootmisvõimsusest aastas. Taotleja väitel katab osutatud riikide tarbimise kasvu osaliselt tulevane sisemaine tootmine, kuna nimetatud riikides on väidetavalt pooleli arvukalt projekte ammooniumnitraadi või muude lämmastikupõhiste väetiste riigisisese tootmismahu suurendamiseks. Olenemata sellest, kas projektid ka tegelikult realiseeritakse ja kas need vähemalt osaliselt katavad tarbimise kasvu, leiab komisjon, et prognoositud tarbimine asjaomastes riikides jääb tasemele, mis võimaldab absorbeerida Venemaa tootjate vaba tootmisvõimsuse üksnes osaliselt.

               (88)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjon ei võtnud arvesse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi tarbimist muudes kolmandates riikides, eriti endistes Nõukogude Liidu riikides. Siiski kehtib ka piirkonna ühel suuremal turul, Ukrainas, dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordile. 2014. aasta juulis pikendati tollimaksu viie aasta võrra, samuti tõsteti oluliselt tollimaksumäärasid. Seega sulgub see turg Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes veelgi.

               (89)

               Lisaks on muude turgude, näiteks Kasahstani hinnatase selline, mis muudab Venemaa eksportivate tootjate jaoks oma ekspordi suunamise Euroopa Liitu atraktiivsemaks. Seda enam, et nimetatud turud on liidu turust palju väiksemad. Näiteks moodustab Kasahstani tarbimine vähem kui 4 % liidu tarbimisest.

               (90)

               Lisaks väideti, et muude suurimate ekspordisihtkohtade prognoositud kasv ei olnud arvutatud nõuetekohaselt. Kasutatud andmed põhinesid aga põhjenduses 87 nimetatud sõltumatul aruandel. Isegi juhul, kui ilmneb, et andmeid alahinnati (nagu väidetakse), saadakse tulemuseks hõlpsasti sama prognoositav nõudluse kasv, kui kasutada vaid osa Venemaa tootjate vabast tootmisvõimsusest.

               (91)

               Teiseks ei absorbeeri siseturg tõenäoliselt vaba tootmisvõimsust. Venemaa väetisetootjate liidu väitel on sama aruande kohaselt Venemaa tarbimine endiselt suur, kasvab tulevikus veelgi ning Venemaa tootjad üritavad esmalt täita siseturu vajadused. Pärast teatavakstegemist kordas Venemaa väetisetootjate liit sama argumenti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga moodustas sisemaine müük 53 % Venemaa tootjate kogumüügist ning järgmiseks viieks aastaks prognoositud 3 %-line iga-aastane kasv (keskmiselt umbes 120 000 tonni aastas) on hõlpsasti kaetav Venemaa tootjate juba praeguse vaba tootmisvõimsusega. Prognoositud aastakasv moodustab vähem kui 7,8 % Venemaa tootjate aastasest prognoositud vabast tootmisvõimsusest pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Lisaks on tulevane tarbimiskasv vaid prognoos ja seda ei pruugi tulla või see võib olla arvatust väiksem, kuna sama aruande kohaselt on viimase viia aasta jooksul sisemaine tarbimine võrreldes liidu või kolmandate riikide tarbimisega oluliselt kõikunud (20).

               (92)

               Kolmandaks on EL endiselt maailma suurim ammooniumnitraadi turg, kelle arvele langeb umbes 18 % ülemaailmsest tarbimisest. Geograafiline lähedus Venemaale ning asjaolu, et osal Venemaa eksportijatel on liidus juba olemas toimivad turustuskanalid, hõlbustab ekspordilogistikat.

               (93)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et arvesse tuleb võtta Venemaalt pärit ammooniumnitraadi ELi sisenemist väidetavalt takistavaid tehnilisi kaubandustõkkeid, täpsemalt müügikeeldu Saksamaal või teatavates muudes liikmesriikides kehtivat ammooniumnitraadi säilitamise ranget reguleerimist. Vastupidiselt Venemaa väetisetootjate liidu väidetele kehtivad nimetatud piirangud aga nii kolmandate riikide eksportijate kui ka liidu tootjate suhtes mittediskrimineerival viisil ega mõjuta importi ebaproportsionaalselt. Lisaks ei ole nimetatud piirangud mõjutanud liidu turu üldist atraktiivsust, kuna see püsib tarbimise mõistes endiselt maailma suurimate hulgas. Seetõttu lükkab komisjon väite tagasi.

               (94)

               Seega järeldab komisjon, et Venemaa tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust, mida kasutatakse väga tõenäoliselt oluliseks täiendavaks ekspordiks liitu, kui meetmed peaksid aeguma.

         3.3.3.   Ajendid müügimahtude ümbersuunamiseks liitu

               (95)

               Liidu hinnatase on praegu palju kõrgem kui suuremates kolmandates riikides, millesse Venemaa tarnib, ning samuti Vene siseturul. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimis sisalduva nelja eksportiva tootja tehasest hankimise tasandi keskmine ekspordihind (201 eurot tonni kohta) kolmandatesse riikidesse ja tehasest hankimise tasandi keskmine sisemaine hind (221 eurot tonni kohta) vastavalt 34 % ja 27 % madalam kui valimis sisalduvate liidu tootjate keskmine tehasest hankimise tasandi hind (303 eurot tonni kohta) (vt tabel 7) ning madalam ka keskmisest tehasest hankimise tasandi impordihinnast Venemaalt liitu (vt tabel 2) ja kolmandatest riikidest liitu (vt tabel 3).

               (96)

               Kui meetmed tühistatakse, toob see odavama impordi kasvu tõttu tõenäoliselt kaasa liidu hindade languse. Kui vaadata suurt vahet kolmandatesse riikidesse eksportivate Venemaa tootjate ekspordihindade ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Euroopa Liitu eksportinud Venemaa tootjate, kolmandate riikide eksportivate tootjate ja liidu tootjate küsitud hindade vahel, tundub ebatõenäoline, et liidu turul küsitavad hinnad langevad Venemaa tootjate ekspordisihtkohtadeks olevate kolmandate riikide turgudel praegu täheldatud hinnatasemele. Eksportivad tootjad püüavad Euroopa Liitu müües arvatavasti pigem oma kasumimarginaali suurendada. Seepärast on eksportivatel tootjatel tõenäoliselt motivatsioon suunata osa oma praegusest kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahust (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,4 miljonit tonni, mis moodustab rohkem kui 50 % liidu tarbimisest) ümber Euroopa Liitu (21).

         3.4.   Järeldus

               (97)

               Punktis 3.3 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kehtivate meetmete aegumise korral tõenäoliselt dumping jätkub ja liitu eksporditavad kogused suurenevad olulisel määral.

         4.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (98)

               Liidu tootmisharu määratleti liidu teadaolevate ammooniumnitraadi tootjate tegevuse põhjal vaatlusalusel perioodil.

               (99)

               Nagu on märgitud põhjenduses 19, koostati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimis sisalduvad tootjad tegid koostööd, saatsid küsimustiku vastused tähtaegselt ning nende ruumidesse korraldati kontrollkäigud. Lisaks esitas Euroopa väetisetootjate liit Fertilisers Europe lisaandmed valimist välja jäänud koostööd tegevate tootjate tootmisvõimsuse, tootmise ja müügi kohta ning prognoosid ülejäänud tootjate kohta. Võimaluse korral võrdles komisjon nimetatud andmeid muude huvitatud isikute esitatud ja/või avalike andmetega.

               (100)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni moodustatud valim ei ole liidu tootmisharu puhul tüüpiline. Väide põhineb eeldusel, et valimis sisalduvate ettevõtjate ja liidu tootmisharu majandusnäitajad üldiselt on erinevad (eriti kasumlikkus).

               (101)

               Selle väitega ei saa nõustuda. Valimis sisalduvad neli ettevõtjat valiti välja objektiivsete kriteeriumide alusel lähtuvalt vaatlusaluse toote tootmis- ja müügimahust liidus, nagu on nähtud ette algmääruse artikli 17 lõikes 1. Valimi moodustamise eesmärk on võimaldada komisjoni talitustel viia teatavas ajavahemikus läbi üksikasjalik uurimine liidu tootmisharu tüüpilist osa mõjutavate kahjutegurite kohta. Asjaolu, et mõned kahjunäitajad võivad olla valimis sisalduvate ettevõtjate ja liidu tootmisharu puhul tervikuna erinevad, ei muuda valimit ebatüüpiliseks. Arvestades, et valimis sisalduvate tootjate andmeid kontrolliti vaatlusaluste ettevõtjate ruumidesse tehtud külastuste käigus, peetakse andmeid usaldusväärseks. Igal juhul ei peetud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ohustatuks, nagu on osutatud põhjenduses 145.

               (102)

               Lisaks väitis Venemaa väetisetootjate liit, et valimis sisalduvad mõned ettevõtjad ei teinud komisjoniga koostööd, kuna nad ei esitanud teatavaid andmeid või esitasid andmeid osaliselt ja ebakorrektselt. Selle tulemusel taotles Venemaa väetisetootjate liit asjaomaste andmete kasutamata jätmist liidu tootmisharu kohta järelduste tegemisel ning negatiivne järeldus tuleks teha liidu tootmisharu puudulikust koostööst lähtuvalt või tuleks kasutada kogu liidu tootmisharu käsitlevaid näitajaid.

               (103)

               Selle väitega ei saa nõustuda. Komisjon on valimis sisalduvate ettevõtjate esitatud andmetega rahul, andmeid on vaatlusaluste ettevõtjate ruumides kohapeal kontrollitud ja need moodustavad usaldusväärse osa liidu tootmisharu olukorra hindamisest.

         5.   OLUKORD LIIDU TURUL

   5.1.   Liidu tarbimine

               (104)

               Komisjon määras liidu nähtava tarbimise kindlaks järgmise põhjal: i) liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (taotluse esitaja esitatud andmete alusel) ning ii) kolmandatest riikidest pärinev import (andmed saadud artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist) (22).

               (105)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Tarbimine liidus (tonnides)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine

                           7 174 863

                           6 674 500

                           6 698 722

                           6 356 761

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              93

                              93

                              89

                              Allikas: taotleja esitatud teave, kontrollitud andmed ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed.

               (106)

               Alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes ammooniumnitraadi tarbimine liidus 11 % vaatamata sellele, et põllumajandustoote tootmine proportsionaalselt ei vähenenud. Langusel on kolm olulisemat põhjust. Esiteks on täiustunud pritsimisseadmed ja -tehnika, tänu millele vajatakse põllu ruutmeetri kohta vähem väetist. Teiseks on ammooniumnitraadi kasutamise vähenemine selgitatav muude väetiste, nagu kaltsiumammooniumnitraadi või liitväetiste kasutamise suurenemisega. Kolmandaks on toote kasutamise vastu huvi vähendanud ohutusprobleemid ning toote tootmise ja ladustamise suhtes kehtivad karmid eeskirjad.

               (107)

               Pärast teatavakstegemist palus Venemaa väetisetootjate liit lisateavet komisjoni lisatud tarbimisandmete allikate kohta ning 26. juunil 2014 toimus ärakuulamise eest vastutava ametniku eestvedamisel sellealane ärakuulamine. Seejärel väitis Venemaa väetisetootjate liit, et taotleja esitatud andmed esitati hilises menetluse etapis, neid ei kontrollitud ja need ei ole sidusad taotleja esitatud varasemate andmetega. Lisaks väitis Venemaa väetisetootjate liit, et andmete seas ei esitatud ilmselt andmeid tehnilise ammooniumnitraadi ja ammooniumnitraadi segude kohta muude ainetega (väetised või mitte), kuna andmed erinesid taotluse esitaja käsutuses olevast ja tema liikmetele saadetud sellealastest andmetest. Seepärast ei tohiks nimetatud andmeid arvesse võtta ning nende asemel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte.

               (108)

               Nimetatud väide lükati tagasi. Komisjon kasutas taotluse esitaja esitatud andmeid ELi müügimahtude kohta ja võrdles andmeid valimis sisalduvate tootjate kontrollitud andmetega. Nimetatud arvudele lisati impordiandmed, mis võimaldas määrata kindlaks liidu tarbimise. Seepärast leiab komisjon, et andmed on usaldusväärsed.

               (109)

               Ühtlasi väitis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni arvutused liidu kogutarbimise kohta on liiga tagasihoidlikud ning et ühe sõltumatu turuanalüütiku aruande kohaselt on tarbimine pigem suurenemas kui vähenemas. Täpsemalt käsitletakse aruandest võetud andmetes väetisena kasutatava ammooniumnitraadi (FGAN) ja lõhkeainena kasutatava ammooniumnitraadi (EGAN) nõudlust liidus 2010. aastal ning see langeb kokku komisjoni andmetega 7,1 miljoni tonni kohta, kuid varasemate andmete põhjal ennustatakse lähiaastatel pigem kasvu.

               (110)

               Väide on alusetu, kuna komisjon kasutas taotleja esitatud tegelikke andmeid, mida kontrolliti osaliselt, samuti kasutati olemasolevat statistikat ning seepärast leiab komisjon, et andmed on usaldusväärsed.

         5.2.   Venemaalt pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

               (111)

               Järgmises tabelis on esitatud Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng.

                  Tabel 2

                  Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Impordimaht (tonnides)

                           164 658

                           134 060

                           200 542

                           199 604

                              Indeks

                              100

                              81

                              122

                              121

                           Turuosa

                           2,3 %

                           2 %

                           3 %

                           3,1 %

                              Indeks

                              100

                              88

                              130

                              137

                           Keskmine CIF-hind (eurot tonni kohta)

                           201

                           258

                           262

                           264

                              Indeks

                              100

                              128

                              130

                              131

                              Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (112)

               Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes Venemaalt pärit impordi maht rohkem kui 20 %. Turuosa suurenes 2,3 %-lt 2010. aastal 3,1 %ni uurimisperioodil (rohkem kui 30 %). Vaatlusalusel perioodil tõusid CIF-hinnad 201 eurolt 264 euroni tonni kohta. Võrreldes Venemaa keskmiseid CIF-ekspordihindu liitu liidu tootjate tehasest hankimise tasandi keskmiste hindadega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nähtub, et Venemaa hinnad lõid liidu hinnad alla. Valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasandi keskmine müügihind sõltumatutele klientidele liidus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 303 eurot tonni kohta. Nagu on märgitud punktis 3, olid peaaegu kõik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodet müünud eksportivad tootjad võtnud hinnakohustused ning nende ekspordihinnad ELi määrati kindlaks nimetatud hinnakohustuste alusel (millega kehtestati minimaalsed impordihinnad). Seepärast ei saa asjaomaseid ekspordihindu käsitleda usaldusväärse näitajana korrektse ja tähendusliku hindade allalöömise arvutuse tegemiseks.

               (113)

               Pärast teatavakstegemist märkis Venemaa väetisetootjate liit, et komisjoni arvutused hindade allalöömise ja alla turuhinna müügi kohta ei ole korrektsed, kuna nõuavad mitmeid korrigeerimisi (tavatollimaksud, impordijärgsed maksud, toodete, pakendite ja kaubandustasandi erinevused). Ühtlasi märkis Venemaa väetisetootjate liit, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega 2002. aastal on muudetud korrigeerimise meetodit. Lisaks tegi Venemaa väetisetootjate liit ettepaneku kasutada hindade allalöömise arvutuste puhul ühe Venemaa sellise tootja ekspordimüügihindu, kelle suhtes hinnakohustused ei kehtinud, ning ühe Venemaa sellise tootja ekspordihindu, kes on dumpinguvastastest tollimaksudest vabastatud.

               (114)

               Siin tuleks meenutada, et komisjon ei teinud hindade allalöömist ega alla turuhinna müüki käsitlevaid arvutusi põhjenduses 112 nimetatud põhjustel. Seetõttu on väited alusetud.

         5.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

               (115)

               Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad ka Eurostati andmetel.

                  Tabel 3

                  Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Muud kolmandad riigid

                           Maht tonnides

                           348 100

                           312 043

                           295 139

                           285 962

                              Indeks

                              100

                              90

                              85

                              82

                           Turuosa

                           4,85 %

                           4,68 %

                           4,41 %

                           4,50 %

                              Indeks

                              100

                              96

                              91

                              93

                           Keskmine hind (CIF)

                           201

                           270

                           279

                           275

                              Indeks

                              100

                              134

                              139

                              137

                              Allikas: Eurostat

               (116)

               Ammooniumnitraati imporditakse peamiselt Ukrainast, Gruusiast ja Serbiast. Ukrainast pärit ammooniumnitraadi suhtes kehtinud dumpinguvastased meetmed aegusid 2012. aastal. Muudest kolmandatest riikidest peale Venemaa pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil kahanes, turuosa püsis enam-vähem stabiilne ja oli Venemaa importija turuosast suurem. See on selgitatav tarbimise kahanemisega samal ajavahemikul. Muudest riikidest pärit impordi keskmised hinnad tõusid samas tempos Venemaa ja liidu hindadega.

         5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (117)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.

               (118)

               Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda makromajanduslike (tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus ja taastumine varasemast dumpingust) ning mikromajanduslike näitajate (keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime) põhjal. See põhineb esimese läbivaatamistaotluse käigus taotluse esitaja esitatud andmetel ja järgnenud esildistel, samuti statistikal, ning hõlmab kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Viimane põhineb valimis sisalduvatele liidu tootjatele saadetud küsimustikule laekunud vastuste andmetel, mida on uurimise käigus kontrollitud.

         5.4.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (119)

               Praegune aegumise läbivaatamine on kinnitanud eelmiste uurimiste tähelepanekuid, et täpsete ja usaldusväärsete andmete kogumine vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse ja tootmise kohta on keeruline ülesanne. Tahke väetis saadakse eraldamisseadmega (pihustuskristallimine) pärast sulatamist/vedela ammooniumnitraadi tootmist keemilise sünteesi tulemusel. Sulamit/vedelikku saab kasutada tahke toote või muude tootmisahela järgmise etapi toodete, nagu kaltsiumammooniumnitraadi tootmiseks. Lisaks saab tahket toodet kasutada väetisena, aga ka tööstuslikel eesmärkidel. Statistilised kõrvalekalded võivad tekkida mitmeotstarbelistes tehastes, mida saab kohandada kiiresti ümber muude väetiste või nende baasil tootmiseks. Väikese tootmisvõimsuse määra kasutamine vaatlusaluse toote puhul on seega liidu tootmisharu üldise majandusolukorra kirjeldamisel vähem tähenduslik näitaja.

               (120)

               Seda märkust silmas pidades muutus liidu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Toodangumaht (tonnides)

                           6 963 753

                           6 877 806

                           7 143 611

                           6 911 630

                              Indeks

                              100

                              99

                              103

                              99

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           15 132 238

                           15 292 512

                           15 499 487

                           15 475 487

                              Indeks

                              100

                              101

                              102

                              102

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           46 %

                           45 %

                           46 %

                           45 %

                              Indeks

                              100

                              98

                              100

                              98

                              Allikas: taotluse esitajalt, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustest ja küsimustiku kontrollitud vastustest saadud teave.

               (121)

               Ajavahemikul 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini püsis liidu tootmisharu tootmine seoses vaatlusaluse tootega üsna stabiilne — ligikaudu 7 miljonit tonni.

               (122)

               Ka tootmisvõimsus oli perioodi vältel enam-vähem stabiilne. Liidu tootmisharu teatatud tootmisvõimsuse puhul on võetud arvesse ammooniumnitraadi tootmisvõimsust kokku, mis ei hõlma mitte üksnes vaatlusaluse toote, vaid ka muude toodete tootmist. Tegelik ammooniumnitraadi tootmise võimsuse rakendamine on oluliselt suurem, kui võtta arvesse ka neid muid tooteid. Näiteks kui vaadelda valimis sisalduvate liidu tootjate esitatud kontrollitud andmeid, oli tootmisvõimsuse kasutamine vaatlusalusel perioodil umbes 20 % suurem (2010. aastal 72 %, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 %).

         5.4.2.   Müügimaht, turuosa ja kasv

               (123)

               Liidu tootmisharu müügimahud liidu turul tegutsevatele sõltumatutele klientidele ning turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (tonnides)

                           6 662 106

                           6 228 396

                           6 203 041

                           5 871 195

                              Indeks

                              100

                              93

                              93

                              88

                           Turuosa

                           92,9 %

                           93,3 %

                           92,6 %

                           92,4 %

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              99

                              Allikas: taotluse esitajalt, väljavõttelise uuringu küsimustiku vastustest ja küsimustiku kontrollitud vastustest saadud teave.

               (124)

               Müügimahud liidu turul tegutsevatele sõltumatutele klientidele vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2010. aasta müügimahtudega 12 %. Areng on kooskõlas liidu turul toimunud üldise tarbimise vähenemisega põhjenduses 106 osutatud põhjustel.

               (125)

               Kuna vaatlusalusel perioodil vähenes nii müük kui ka tarbimine, oli liidu tootmisharu turuosa enam-vähem stabiilne ja seega ei toimunud liidu tootmisharu kasvu.

         5.4.3.   Tööhõive ja tootlikkus

               (126)

               Valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete kohaselt arenesid tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           1 253

                           1 110

                           1 128

                           1 105

                              Indeks

                              100

                              89

                              90

                              88

                           Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

                           2 390

                           2 616

                           2 648

                           2 579

                              Indeks

                              100

                              109

                              110

                              107

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

               (127)

               Vaatlusalusel perioodil valimis sisalduva nelja ettevõtja töötajate arv vähenes (võrreldes 2010. aastaga ja läbivaatusega seotud uurimisperioodiga 12 %). Kuna nimetatud langus oli suurem kui tootmise langus, siis valimis sisalduvate liidu tootjate tööjõu tootlikkus mõõdetuna väljundina töötaja kohta (tonnides) aastas suurenes vahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 7 %.

         5.4.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (128)

               Nagu on osutatud põhjenduses 52, ei määranud komisjon kindlaks dumpingumarginaalide praegust suurust, kuna Venemaa impordihinnad põhinesid miinimumhinnaga kohustustel ja olid seega ebausaldusväärsed tähendusliku hinnangu andmiseks selle kohta, kas dumping dumpinguvastaste meetmete aegumise korral tõenäoliselt jätkub või kordub.

               (129)

               Nagu nähtub praegustest kasumimarginaalidest (tabel 10) ja suurest turuosast (tabel 5), on liidu tööstus varasemast dumpingust taastunud.

         5.4.5.   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

               (130)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Müügihinnad liidus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidus tehasest hankimise tasandil (eurodes tonni kohta)

                           204

                           291

                           305

                           303

                              Indeks

                              100

                              143

                              149

                              149

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           180–195 (23)

                           200

                           216

                           225

                              Indeks

                              100

                              108

                              113

                              Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.

               (131)

               Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2010.–2012. aastal oluliselt, kuid vähenes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (132)

               Keskmised tootmiskulud kasvasid samuti — peamiselt gaasihinna (suurim sisend) tõusu tõttu.

         5.4.6.   Tööjõukulud

               (133)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)

                           31 909

                           37 764

                           40 938

                           41 736

                              Indeks

                              100

                              118

                              128

                              131

                              Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.

               (134)

               Keskmised tööjõukulud töötaja kohta tundusid vaatlusalusel perioodil kasvavat. Kõige olulisem tõus toimus aastatel 2010-2011, samal ajal kui 2012. aastast alates kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni oli see 3 protsendipunkti.

         5.4.7.   Varud

               (135)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Varud

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           108 300

                           151 562

                           195 351

                           97 092

                              Indeks

                              100

                              140

                              180

                              90

                           Lõppvarud protsendina toodangust

                           1,56 %

                           2,20 %

                           2,73 %

                           1,40 %

                              Indeks

                              100

                              142

                              176

                              90

                              Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.

               (136)

               Kõigepealt kasvasid lõppvarud ajavahemikus 2011-2012 võrreldes 2010. aastaga oluliselt, seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga langesid 10 % võrreldes 2010. aastaga. Lõppvarude suundumused olid alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni toodangumahu suundumustega sarnased.

         5.4.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (137)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (protsent müügikäibest)

                           11,7 %

                           20,8 %

                           17,6 %

                           14,4 %

                              Indeks

                              100

                              178

                              150

                              123

                           Rahavoog (eurodes)

                           95 605 038

                           196 626 207

                           182 421 560

                           173 543 772

                              Indeks

                              100

                              195

                              191

                              182

                           Investeeringud (eurodes)

                           35 761 804

                           31 532 218

                           28 032 159

                           34 502 327

                              Indeks

                              100

                              88

                              78

                              96

                           Investeeringutasuvus

                           28,1 %

                           61 %

                           53,3 %

                           44,7 %

                              Indeks

                              100

                              217

                              190

                              159

                              Allikas: valimis sisalduvate ettevõtjate kontrollitud andmed.

               (138)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaksmääramiseks väljendab komisjon samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelset puhaskasumit protsendina müügikäibest.

               (139)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 11,7 %-lt 2010. aastal 14,4 %ni uurimisperioodil. Seoses sellega väitis taotluse esitaja, et analüüsis sisalduva sihtkasumi puhul tuleb võtta arvesse sedavõrd kapitalimahuka tootmisharu vajadust saavutada rahuldav kapitalitasuvus, mida ootavad investorid. Väide lükati tagasi, kuna analüüsis sisalduv sihtkasum peab piirduma kasumiga, mida liidu tootmisharu võiks oodata tavapärastes konkurentsitingimustes, kus dumpinguhinnaga importi ei esine.

               (140)

               Puhas rahavoog tähendab liidu tootjate võimet oma tegevust ise rahastada. Rahavoog suurenes 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 82 %, kuigi uurimisperioodil oli see veidi väiksem kui 2011. ja 2012. aastal (vastavalt 13 ja 5 protsendipunkti väiksem).

               (141)

               Investeeringud kahanesid. Kahanemine oli suurem 2011. ja 2012. aastal, kuid võrreldes 2010. aastaga oli kahanemine uurimisperioodil vaid 4 %. Investeeringud olid peamiselt seotud kooskõla tagamisega järjest karmimate keskkonnanõuetega.

               (142)

               Investeeringutasuvus on kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Kogu vaatlusalusel perioodil järgis see üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

               (143)

               Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud liidu tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.

         5.5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (144)

               Määruses (EÜ) nr 661/2008 järeldati, et liidu majanduslik olukord ei olnud ebasoodus ning et asjaomase positiivse olukorra peamine põhjus oli asjaomase toote suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärineva impordi puhul.

               (145)

               Käesoleva aegumise läbivaatamise käigus tehtud tähelepanekud kinnitavad eelmise uurimise käigus tehtud järeldusi. 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelise aja majandusnäitajad olid samuti positiivsed. Liidu tarbimine vähenes ja Venemaalt pärit import suurenes, kuid liidu tootmisharu suutis säilitada märkimisväärse turuosa ja suurendada kasumlikkust, olgugi et 2012. aastal ja uurimisperioodil oli kasum väiksem kui 2011. aastal ehk languses. Tootmiskulud kasvasid peamiselt gaasihinna tõusu tõttu (gaas on vaatlusaluse toote tootmise põhitooraine), kuid ka müügihinnad tõusid ning võimaldasid liidu tootmisharul säilitada normaalse kasumlikkuse.

               (146)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 119 jj, ei saa võimsuse rakendamist käsitlevaid andmeid pidada usaldusväärseteks otsustavate järelduste tegemiseks liidu tootmisharu olukorra kohta, ning et üldiselt võib järeldada, et liidu tootmisharu toimib normaalselt ega ole tänu dumpinguvastastele meetmetele kahjustatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi tõttu.

               (147)

               Pärast teatavakstegemist väitsid Venemaa väetisetootjate liit ja Venemaa pädevate asutuste esindajad, et liidu tootmisharu positiivset olukorda, sealhulgas eksporti kolmandatesse riikidesse, ei ohusta olulise kahju kordumine. Siiski leiab komisjon, et liidu tootmisharu praegune positiivne majanduslik olukord, sealhulgas eksportmüük kolmandatesse riikidesse, ei välista automaatselt olukorra muutumist tulevikus, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.

         6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (148)

               Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks kehtivate meetmete aegumise korral analüüsiti Venemaa ekspordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (149)

               Analüüsis keskenduti tarbimissuundumustele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning Venemaa tootjate hinnakujunduspoliitikale.

         6.1.   Tarbimine liidus

               (150)

               Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnenud aastatega võrreldes 11 %. Selle põhjus on muude väetiste kasutamine, põllumajandusettevõtjate-poolne ammooniumnitraadi tõhusam kasutamine, aga ka ohutus- ja turvalisusküsimused. Seega konkureerib liidu tootmisharu kahaneval turul Venemaa toodetega. See avaldab seega tõenäoliselt müügihindadele langetavat survet.

               (151)

               Pärast teatavakstegemist ning nagu on osutatud põhjenduses 109, ei nõustunud Venemaa väetisetootjate liit tähelepanekuga, et vaatlusaluse toote tarbimine liidus tulevikus väheneb. Siiski prognoositakse Venemaa väetisetootjate liidu viidatud aruandes lämmastikväetiste nõudluse kerget taastumist, kuid mitte tingimata vaatlusaluse toote tarbimise kasvu. Järjest karmimad keskkonna- ja ohutusnõuded ammooniumnitraadi ladustamise ja kasutamise suhtes ning teatavate turgude saavutatud küpsus, samuti järjest tõhusamad pritsimistehnikad, näitavad, et isegi väetiste ja eriti lämmastikväetiste tarbimise kasvu korral ei suurene lähitulevikus vaatlusaluse toote tarbimine. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

         6.2.   Vaba tootmisvõimsus, kaubavood, liidu turu atraktiivsus ning hinnakujunduspoliitika

               (152)

               Komisjon tegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, et vaatlusaluse toote puhul moodustas Venemaa vaba tootmisvõimsus kokku rohkem kui 16,9 % kogu liidu tarbimisest (vt põhjendused 73-74). Pärast uurimisperioodi on võimsus suurenenud ning peaks nüüdseks juba moodustama 24,3 % liidu tarbimisest.

               (153)

               Vaba tootmisvõimsust kasutatakse meetmete aegumise korral väga tõenäoliselt oluliste täiendavate ammooniumnitraadi koguste tootmiseks ja eksportimiseks liitu. Juba praegu ekspordivad Venemaa tootjad poole oma toodangust kolmandatesse riikidesse. Venemaa sisetarbimine kasvab tulevikus hinnanguliselt üksnes 3 % aastas. Venemaa ekspordihinnad kolmandate riikide turgudele on oluliselt odavamad kui praegused liidu hinnad. Kui liidu turu hinnad peaksid jääma pärast meetmete aegumist oluliselt kõrgemale tasemele kolmandate riikide turgudel küsitavast hinnast, on Venemaa tootjatel suur motivatsioon mitte üksnes kasutada oma vaba tootmisvõimsust liidu turu jaoks, vaid lisaks suunata mõned praegused ekspordimahud kolmandatest riikidest liidu turule.

               (154)

               Lisaks kehtivad piirangud Venemaa täiendava ekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse. Mõned ilmselt suurimad ammooniumnitraadi eksporditurud (Hiina, Ameerika Ühendriigid ja Austraalia) on Venemaa impordile suletud (vt põhjendus 85). Võimalik nullmääraga tollimaksu kehtestamine kahele Venemaa tootjale Ameerika Ühendriikidesse importimiseks (vt põhjendus 86) ei tekita tõenäoliselt Venemaa ekspordi märkimisväärset suurenemist Ameerika Ühendriikide turul, sest sisemaised gaasihinnad on Ameerika Ühendriikides langenud ja peaksid hinnanguliselt jääma madalaks seoses kildagaasi järjest suurema ammutamisega ja sellega seotud ekspordipiirangute tõttu, mis hoiavad sisemaise gaasi hinna Ühendriikides madala (vt põhjendus 86). Lisaks on ammooniumnitraadi impordile suletud Hiina turg. Ammooniumnitraadi tarbimine Venemaa praegustel eksporditurgudel (peamiselt Lõuna-Ameerika, eriti Brasiilia) peaks hinnanguliselt kasvama, kuid Venemaa praegune vaba tootmisvõimsus on vähemalt kaks korda suurem kui nimetatud turgude jaoks prognoositav tarbimise kasv, mistõttu on ebatõenäoline, et oodatava täiendava tarbimise katavad (üksnes) Venemaa tootjad. Hulk Venemaa traditsioonilisi eksporditurge, nagu Egiptus, Türgi, Peruu ja Brasiilia, edendavad praegu omaenda ammooniumnitraadi või muude lämmastikväetiste tootmisvõimsusi (vt põhjendus 87).

               (155)

               Igal juhul on liidu turg Lõuna-Ameerika turust atraktiivsem tänu selle geograafilisele lähedusele ja juba toimivatele turustuskanalitele. Märkimisväärselt madalamad kaubaveokulud tagavad Venemaa tootjatele suurema kasumi, kuna nad eelistavad valiku olemasolu korral müüa liitu, eeskätt ka seepärast, et liidu hinnad on kolmandate riikide hindadest kõrgemad.

               (156)

               Komisjon määras uurimisperioodil liidu tootmisharu mittekahjustava hinna kindlaks järgmiselt: tootmiskulule (arvutatud valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete alusel, vt tabel 7) liideti üld- ja halduskulud ning sihtkasum.

               (157)

               Valimis sisalduva nelja liidu tootja esitatud kontrollitud andmete kohaselt moodustavad üld- ja halduskulud 5–8 % tootmiskuludest, tööstuse sihtkasum on aga 8 % (määratud kindlaks eelmise uurimise käigus) (24).

               (158)

               Asjaomaste näitajate alusel on liidu tööstust mittekahjustav hind uurimisperioodil 257–264 eurot tonni kohta.

               (159)

               Komisjon märgib, et üks kahest Venemaa eksportivast tootjast, kelle suhtes kehtis uurimisperioodil hinnakohustus, müüs vaatlusalust toodet hinnakohustuse kohasest minimaalsest impordihinnast kõrgema hinnaga. See-eest teine eksportiv tootja (kelle suhtes kehtis hinnakohustus uurimisperioodil vaid piiratud ajal) müüs vaatlusalust toodet minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga. Seepärast ei ole selge, milline on nende ettevõtjate hinnakujunduspoliitika juhul, kui dumpinguvastased meetmed ja hinnakohustused aeguksid. Samuti märgib komisjon, et nimetatud kahe eksportiva tootja kogused ei olnud uurimisperioodil märkimisväärsed. Lisaks tuleb pidada meeles, et meetmete aegumise korral naasevad teised Venemaa tootjad (sealhulgas kaks eksportivat tootjat, kelle suhtes kehtisid uurimisperioodil hinnakohustused) tõenäoliselt ELi turule ning see suurendab konkureerivat hinnasurvet turul.

               (160)

               Üks otsustavaid tegureid kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks on hind, millega hinnakohustusega hõlmamata ettevõtjad müüvad tõenäoliselt täiendavaid ekspordikoguseid. Uurimisperioodil olid Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse keskmiselt 201 eurot tonni kohta ehk 34 % madalamad kui liidu tootjate praegune keskmine hind liidus. Nimetatud Venemaa ekspordihinnad on jätkusuutlikud, nagu osutatud põhjenduses 58. Hinnakohustusega hõlmamata Venemaa ettevõtjate eksport siseneks dumpinguvastaste meetmete puudumisel liidu turule tõenäoliselt keskmise hinnatasemega, mis on madalam kolmandatest riikidest pärit impordihindadest, aga ka Venemaalt hinnakohustuse kohaselt imporditud toote hinnast, mis asub liidu tootmisharu mittekahjustava sihthinna kõrgemas osas. Muul viisil ei oleks nad võimelised saavutama täiendavat turuosa. Et hinnakohustusega hõlmatud ühe Venemaa eksportiva tootja praegune impordi hinnatase vastab mittekahjustava hinnataseme ülemisele künnisele, leiab komisjon talle praegu kättesaadava teabe põhjal, et täiendav import leiaks aset kahjustava hinnatasemega. Liidu tootmisharu praegusest kasumitasemest olenemata seaksid arvatavad hinnad ohtu liidu tootmisharu suutlikkuse saada normaalset kasumit, mida loodetakse saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

               (161)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et kolmandatesse riikidesse suunatud Venemaa ekspordi hindade võrdlemine liidu hindadega on mõttetu, kuna võrrelda tuleks samadele turgudele suunatud müüki, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud tollimaksude, kaubandustasandi jmt võrra.

               (162)

               Selle väitega ei saa nõustuda. Komisjon ei väida, et meetmete aegumise korral lööb Venemaalt pärit eksport liidu hinnad alla 34 %. Komisjon peab tõenäoliseks, et hinnatase, millega Venemaa eksport meetmete puudumise korral liidu turule siseneb, on väiksem kui liidu tootmiskulu pluss mõistlik kasumimarginaal, mistõttu see oleks kahjustav. Nimetatud hinnatasemed oleksid Venemaa eksportijate jaoks sellegipoolest atraktiivsemad kui praegused müügihinnad kolmandatele turgudele. Seega ilmneb tõenäoliselt nihe praegustes kaubavoogudes.

               (163)

               Ühtlasi on uurimine näidanud, et praegune tootmiskulu ja seega mittekahjustav hind ilmselt lähiajal ei vähene, kui vaadata tootmishinna kasvusuundumusi vaatlusalusel perioodil (vt tabel 7). Uurimise käigus ei ilmnenud mingeid märke sellest, et see suundumus kuidagi muutuks.

               (164)

               Pärast teatavakstegemist rõhutas Venemaa väetisetootjate liit, et päev enne teatavakstegemist olid nad esitanud teabe gaasihinna languse kohta liidus. Venemaa väetisetootjate liit tõstis eeskätt esile juhtivas väetiseturu väljaandes esitatud andmeid, mis kajastasid ELi kauplemiskeskuste hindu pigem Madalmaade gaasituru hindade (Title Transfer Facility) kui ebatüüpiliste Waidhausi hindadena. Venemaa väetisetootjate liit osutas ka Ameerika Ühendriikide gaasihindadele ja Yara Internationali investoritele suunatud 2014. aasta esimese kvartali aruandele, milles osutatakse, et ettevõtja gaasikulud on märkimisväärselt vähenenud.

               (165)

               Komisjon märgib, et teatavate põllumajandusettevõtjate liitude esitatud majanduslikus uuringus (vt punkt 7 liidu huvi kohta) on sedastatud järgmist: maagaasihinnad on liidus kõrgemad kui enamikus muudes piirkondades ning need peaksid lähitulevikus tõusma. Mis puutub Yara Internationali teatatud kulude kahanemisse, siis see ei puutu asjasse, kuna Yara kontsern on rahvusvaheline kontsern, millel on juurdepääs mitmele odava gaasi ressursile väljaspool liitu. Muud vaatlusaluse toote tootjad, eeskätt liidu idapoolsetes piirkondades, sõltuvad Vene gaasist. Seepärast leiab komisjon endiselt, et ei ole olemas veenvaid tõendeid selle kohta, et gaasihinnad lähitulevikus liidu tootjate jaoks oluliselt alaneksid.

         6.3.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (166)

               Et Venemaalt pärit ammooniumnitraati eksporditaks liidu turule märkimisväärses koguses ja kahjustava hinnatasemega, oleks liidu tootjad sunnitud müügimahtude ja turuosade säilitamiseks vähendama omahinda. Ammooniumnitraat on kaup, mille puhul põhineb eri tootjate vaheline konkurents peamiselt hinnal.

               (167)

               Pärast teatavakstegemist väitis Venemaa väetisetootjate liit, et arvesse tuleb võtta Venemaalt pärit ammooniumnitraadi liitu sisenemist väidetavalt takistavaid tehnilisi kaubandustõkkeid, täpsemalt müügikeeldu Saksamaal või teatavates muudes liikmesriikides kehtivat ammooniumnitraadi säilitamise ranget reguleerimist. Kuivõrd nimetatud piirangud kehtivad nii kolmandate riikide eksportijate kui ka liidu tootjate suhtes mittediskrimineerival viisil, tuleb väide tagasi lükata.

         6.4.   Järeldused

               (168)

               Seoses uurimiste tulemuste, tagasihoidliku tarbimise kasvuga Venemaal ja vaba tootmisvõimsuse, kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi suurendamise piiratud võimaluste ning liidu turu atraktiivsusega leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustab tõenäoliselt Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise.

               (169)

               Samuti on uurimine näidanud, et liidu tööstus praegu kahju ei kanna. Siiski puuduvad märgid selle kohta, et positiivne olukord jätkuks pärast meetmete aeguda laskmist. Vastupidi — vastavalt taotluse esitaja esitatud turuanalüüsile on ammooniumnitraadi turuhinnad saavutanud praeguseks oma lae äritsüklis. Äritsüklit (ja hindu) ootab nüüd ees langusfaas. Täpsemalt peaksid hinnad pärast 2009. aasta järgset iga-aastast tõusu nüüd langema. Seega ei suuda liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi hinnataset ja kasumit enam lähiajal saavutada. Samal ajal jäävad tootmiskulud kas stabiilseks või suurenevad, kahandades liidu tootmisharu kasumimarginaali. Sel juhul ja võttes arvesse tarbimise vähenemist liidus, avaldab allalöövate hindadega impordi märkimisväärne kasv tugevat survet liidu tootmisharu müügihindadele, mistõttu kaotab viimane oluliselt turuosa. On väga tõenäoline, et see põhjustab paratamatult olulist kahju.

               (170)

               Pärast teatavakstegemist kritiseeris Venemaa väetisetootjate liit komisjoni lähtumist taotluse esitaja esitatud turuanalüüsist ja märkis, et 2017.-2018. aastaks prognoositud hinnatasemed on sarnased 2010. aasta hindadega ning eelnenud aastate omadest kõrgemad. Ühtlasi märkis Venemaa väetisetootjate liit, et 2010. aastal oli liidu tööstuse keskmine kasumlikkus suurem nii sihtkasumlikkusest (12,8 %) kui ka Yara Internationali 2014. aasta kvartaliaruandes osutatud kasumlikkusest ning et väljavaated on tänu sellele paljulubavad.

               (171)

               Aegumise läbivaatamise prognoosiv olemus muudab täpsete järelduste tegemise 2017. aasta ja järgneva perioodi hinnatasemete kohta keeruliseks. Sõltumatus turuanalüüsis osutatakse siiski, et vaatlusaluse toote hinnatasemed peaksid järgmisel kahel aastal langema. Nimetatud asjaolu pluss arvatav tootmiskulude kasv vähendavad väga tõenäoliselt liidu tootmisharu praegust kasumit. Nimetatud prognoosiv järeldus jääb kehtima olenemata asjaolust, et uurimis- ja vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus suurem kui eelmise uurimise käigus määratletud sihtkasum (8 %). Seepärast ei ole tähtis asjaolu, et Venemaalt pärit uurea impordi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamisel ei peetud kahju kordumist tõenäoliseks, kuna iga juhtumit tuleb hinnata selle iseloomulike omaduste ja eripärade valguses. Lisaks ei käsitleta Yara Internationali 2014. aasta investoritele suunatud väljaandes spetsiaalselt vaatlusalust toodet ning väljaannet ei saa võtta aluseks prognooside tegemisel liidu tootmisharu ja vaatlusaluse toote kohta. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

               (172)

               Venemaa pädevate asutuste ja väetisetootjate liidu esindajad väitsid, et komisjon ei ole suutnud esitada tõendeid, mis toetaksid järeldust, et kehtivate meetmete aegumise korral vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import kordub ja see põhjustab kahju kordumist liidu tootmisharule.

               (173)

               Venemaa väetisetootjate liit väitis ühtlasi, et komisjon ei suutnud kindlaks teha põhjuslikku seost meetmete aegumise ja kahju kordumise tõenäosuse vahel. Kahju kordumise tõenäosuse aluseks tuleks väetisetootjate liidu väitel võtta hoopis teatavakstegemise dokumendis nimetatud välised tegurid, nagu tarbimise vähenemine, hindade langemine, tootmiskulude kasv, tootmisvõimsuse vähene rakendamine.

               (174)

               Komisjon ei nõustu sellise hinnanguga. Meetmete aeguda laskmise korral on kahju kordumise tõenäosus selgitatav põhiliselt asjaoluga, et tõenäoliselt kordub märkimisväärsete dumpinguhindadega ekspordikoguste sissevedu liidu turule hindadega, mis on kasulikud Venemaa tootjatele, kuid liidu hindadest madalamad. Mõne välise teguri loetlemisega üldhinnangus tegi komisjon kindlaks muud tegurid, mis võivad mõjutada lähiaastatel liidu turgu ja seega liidu tootmisharu olukorda, kuid see asjaolu ei muuda järeldust, et meetmete aeguda laskmise korral dumping tõenäoliselt kordub.

         7.   LIIDU HUVID

               (175)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Venemaa suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.

               (176)

               Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (177)

               Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Tõsiasi, et käesolev uurimine on läbivaatamine ning et meetmed on kehtinud alates 1995. aastast, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete soovimatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (178)

               Sellele tuginedes uuriti, kas olenemata järeldustest dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta oli kaalukaid põhjusi, mille põhjal võib järeldada, et meetmete säilitamine ei olnud käesoleval juhul liidu huvides.

         7.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (179)

               Kehtivad meetmed on aidanud oluliselt vähendada Venemaalt pärit dumpinguhinnaga importi ja pakkunud liidu tootmisharule leevendust. Liidu tootmisharu majanduslikku olukorda hinnati normaalseks, mida tõendab peamiselt jätkuv kasumlikkus. Siiski on oluline märkida, et mõne liidu tootja kasum on juba palju väiksem kui liidu tootmisharu keskmine kasum, jäädes isegi väiksemaks 8 %-lisest sihtkasumist.

               (180)

               Kui meetmetel võimaldatakse aeguda, on liidu tootmisharu väga tõenäoliselt vastamisi Venemaa tootjate põhjustatava suurenenud ebaausa konkurentsiga. Meetmete aegumine toob kahtlemata kaasa majandusliku olukorra kiire halvenemise. Seega ei ole meetmete aegumine liidu tootmisharu huvides.

         7.2.   Importijate huvid

               (181)

               Eelmise uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine tõsist negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Huvitatud isikuna astus üles E.F.I.A., kes taotles meetmete aegumise lubamist järgmistel põhjustel:

                           —

                           meetmed on kehtinud juba pea 20 aastat ja saavutanud oodatud mõju, milleks on liidu tootjate kaitsmine;

                           —

                           sisetarbimise kasvu tõttu Venemaal puudub oht, et Venemaa tooted suunatakse ümber liidu turule;

                           —

                           mitmele eri tarneallikale juurdepääs ja valiku avardumine on kasutajate huvides.

               (182)

               Osutatud väited tuleks tagasi lükata. On tõsi, et liidu tootmisharu ei kanna praegu olulist kahju. Aegumise läbivaatamise käigus tuleb aga leida vastus küsimusele — mis juhtub edaspidi, kui meetmetel lubatakse aeguda. Seoses sellega saab liidu tootmisharu praegust toimimist käsitleda üksnes otsustava näitajana tulevase arengu kohta määral, mil see võimaldab hinnata mittekahjustavat hinnataset.

               (183)

               Liidu importijatel ja kauplejatel on juurdepääs mitmetele liidusisestele ja -välistele ressurssidele, sealhulgas Venemaa omadele. Venemaa on ainus riik, mille suhtes on kehtestatud meetmed.

         7.3.   Kasutajate huvid

               (184)

               Mitu kasutajate ühendust andis endast teada. Mõned neist soovisid üksnes enda tunnustamist huvitatud isikuna ega võtnud kindlat seisukohta liidu huvide suhtes. Kaks riiklikku ühendust väljendas seisukohta, et pärast niivõrd pikka kehtivusaega ei ole meetmete säilitamine enam nende huvides.

               (185)

               Välja toodi järgmised põhjused:

                           —

                           väetiste suur osakaal põllumajandusettevõtjate tootmiskuludes (7–42 % eri kuludest olenevalt põllukultuurist);

                           —

                           võimalus osta väetist hinnaga, mis on liidu tootjate küsitavast hinnast umbes 15–20 eurot odavam;

                           —

                           võimalus saada juurdepääs veidi teistsugusele tootele (Venemaalt pärit mikrograanulid olevat liidu omadest veidi väiksemad ja teatava tootmise jaoks sobivamad);

                           —

                           võimalus saada juurdepääs mitmele tarnijale, tänu millele suureneb konkurents, välditakse oligopoolseid seisundeid ja hinnakartelle.

               (186)

               Nimetatud väidetega ei saa nõustuda põhjendustes 182 ja 183 osutatud põhjustel. Komisjonile ei ole teada mingeid liidu tootjate konkurentsi eiravaid tavasid, tootjad on liidu turul vabas konkurentsis.

               (187)

               Kasutajatele saadetud küsimustikule ei laekunud ühtegi vastust põllumajandusettevõtjatelt. Seega ei olnud võimalik kontrollida väetiste, sealhulgas ammooniumnitraadi mõju põllumajandusettevõtjate tootmiskuludele tervikuna. Seepärast ei saa kinnitada ammooniumnitraadi madalamate hindade väidetavat suurt positiivset mõju põllumajandusettevõtjate tootmiskuludele. Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal võib siiski väita, et ammooniumnitraat moodustab üksnes umbes 21 % kõigi lämmastikväetiste (ammooniumnitraat, kaltsiumammooniumnitraat, uurea, uurea ja ammooniumnitraadi lahus, NPK (lämmastik-, fosfor- ja kaaliumväetis)/NP/NK jne) tarbimisest liidus (25). Arvestades, et kasutatakse ka muid väetisi (mille kaaliumi- ja fosforisisaldus on suurem), on ammooniumnitraadi osakaal liidu põllumajandusettevõtjate kasutatavate kõigi väetiste seas hinnanguliselt veelgi väiksem kui 21 %. Seepärast on mõistlik järeldada, et praeguste meetmete mõju liidu põllumajandusettevõtjatele tervikuna ei ole märkimisväärne.

               (188)

               Lisaks on isegi juhul, kui lühiajaliselt tundub juurdepääs odavamatele väetistele olevat põllumajandusettevõtjate huvides, tõenäoline liidu tootmisharule avalduva kahju kordumine keskpikas perspektiivis, mistõttu tekib teatavates liidu piirkondades asuvatel tundlikumatel liidu tootjatel oht pankrotistuda. Tulevikus oleks kasutajatel/põllumajandusettevõtjatel veelgi väiksem tarnijate valik, kuna tarnijad muutuksid sõltuvaks Venemaa ekspordist ja see tõstaks tõenäoliselt hindu.

               (189)

               Üks kasutajate ühendus esitas ka sõltumatu majanduseksperdi uuringu, mille kohaselt tooks meetmete aegumine kaasa kasutajatele meelepärase väetiste hinna langemise liidus, impordimahtude kerge suurenemise ning vähese negatiivse mõju liidu tootjatele, mida leevendavad aga praegused kopsakad kasumimarginaalid. Siiski tuleb märkida, et osa eeldusi, millele majandusuuringu hinnangus viidati, ei ole kooskõlas uurimise tulemustega. Uurimise käigus selgitati välja, et kolmandatesse riikidesse suunatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi ekspordihind on majandusuuringus osutatud hinnast madalam. Ka Venemaa tootmisvõimsuse ja võimaliku sisetarbimise väärtused erinevad meetmete kehtetuks tunnistamise mõjustsenaariumide puhul kasutatud väärtustest. Seepärast ei saa uuringus kasutatud hinnanguid pidada otsustavate järelduste tegemiseks usaldusväärseks.

               (190)

               Pärast teatavakstegemist taotlesid mitmed põllumajandusettevõtjate liidud komisjonilt ärakuulamist ning esitasid eelmises põhjenduses nimetatud uuringu veidi muudetud versiooni, milles on võetud arvesse komisjoni teatavakstegemise dokumendis esitatud andmeid.

               (191)

               Muudetud uuring tundub kinnitavat komisjoni eeldust, et Venemaa ekspordihind langeb umbes Venemaa sisemaise hinna tasemele, mis on 221 eurot tonni kohta. Seetõttu on liidu tootjad sunnitud turuosa säilitamiseks oma hindu alandama.

               (192)

               Põllumajandustootjate esindajad selgitasid oma praegust keerulist olukorda, kus nad peavad konkureerima kolmandate riikide põllumajandustoodete tootjatega ilma igasuguste kaitsvate dumpinguvastaste meetmeteta, samal ajal kui vaatlusaluse toote liidu tootjad on kaitstud. Meetmete aegumise korral nende sõnul vaatlusaluse toote hind langeks ning negatiivseid tagajärgi liidu tootjatele tasakaalustab kasu põllumajandusettevõtjatele — kasutajate kategooria, mis annab tööd miljonitele inimestele liidus. Põllumajandusettevõtjate esindajad väitsid veel, et kui vaatlusaluse toote hind langeb, ostavad nad pigem seda toodet kui muid odavamaid, kuid keskkonnakahjulikumaid väetisi, nagu uurea või uurea ja ammooniumnitraadi lahused. See on keskkonnasõbralikum variant. Nende arvates tuleks meetmed kehtima jäämise korral peatada (nagu Hiinast, Kasahstanist ja Ukrainast pärit ränimangaani importi käsitleva uurimise puhul) (26).

               (193)

               Komisjon analüüsis põllumajandusettevõtjate ühenduste väiteid põhjalikult. Asjaolu, et liidu põllumajandusettevõtjatel on juurdepääs nii liidu kui ka kolmandate riikide, v.a Venemaa, tootjate toodetud vaatlusalusele tootele, ei seata kahtluse alla. Ennekõike (nagu kinnitati ka 19. juunil 2014 toimunud ärakuulamisel) ja vastupidiselt majandusuuringus esitatud eeldusele ei ole kindlaid tagatisi selle kohta, et vaatlusaluse toote mis tahes esialgne võimalik hinnalangus kandub (meetmete aegumise korral) üle lõppkasutajatele. Põllumajandusettevõtjad ostavad vaatlusalust toodet sageli edasimüüjatelt, ilma et nad teaksid täpselt selle päritolu, pidades oluliseks muid omadusi (graanulite suurus jne). Seepärast on meetmete aegumise korral ülimalt tõenäoline vaatlusaluse toote puhul kahju kordumine liidu tootjatele, kuid samas ei ole kasutajate kasu kohta mingit kindlust.

               (194)

               Vaatlusaluse toote impordi suhtes on dumpinguvastased meetmed kehtinud kaua aega ning see ei ole tekitanud põllumajandusettevõtjatele ebaproportsionaalseid kulusid, mis seaksid nende olemasolu ohtu. Liidu huvide analüüsimisel hinnatakse meetmete säilitamise proportsionaalsust, võttes arvesse erinevaid ja mõnikord vastuolus olevaid huvisid. Meetmete säilitamine on liidu tootjate huvides, nende kehtetuks tunnistamine aga sunnib neist paljusid oma tegevust lõpetama. Seega, kuna komisjonil ei ole tõendeid selle kohta, et meetmed tekitaksid põllumajandusettevõtjatele ebaproportsionaalseid kulusid, on meetmete säilitamine proportsionaalsuse seisukohast liidu huvides. Põllumajandusettevõtjad möönsid igal juhul, et nad eelistavad tarnijate valiku olemasolu ning et liidu tootmisharu kadumine ei ole nende huvides.

               (195)

               Nagu põhjenduses 193 öeldud, ei ole tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa ammooniumnitraadi hinna languse, mis kanduks üle kasutajatele, tuues kaasa ülemineku muudelt keskkonnakahjulikelt väetistelt ammooniumnitraadi kasutamisele. Seega ei ole väidetav positiivne keskkonnamõju põhjendatud. Igal juhul ei ole mis tahes võimalik positiivne keskkonnamõju nii ulatuslik, et see muutuks tähtsamaks kui meetmete kohaldamise jätkamine vastavalt liidu üldistele huvidele. Meetmete peatamise ettepaneku osas tuleb märkida, et see ei ole võimalik, kuna algmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatud õiguslikud nõuded ei oleks sel juhul täidetud.

               (196)

               Eelnevat arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamine ei ole kasutajate huvides või vähemalt et kasutajate lisakasu ei kaalu üles liidu tootmisharule tekkivaid lisakulusid.

         7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (197)

               Põhjendustes 179–195 kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (198)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (199)

               Pärast teatavakstegemist taotles üks valimisse mittekuuluv Venemaa tootja komisjonilt läbirääkimiste algatamist hinnakohustuse kehtestamiseks ning pakkus välja miinimumhinna koos koguselise ülemmääraga. Algmäärus ei sisalda aga õiguslikku alust hinnakohustuse heakskiitmiseks aegumise läbivaatamise raames, kuna meetmete vormi ei ole võimalik muuta. Nimetatud Venemaa tootja võib taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, kui ta peab läbivaatamistingimusi täidetuks.

               (200)

               Pärast teatavakstegemist taotles Akroni kontsern komisjonilt menetlustoimingute lõpetamist vähemalt Akroni suhtes, kuna viimane on võrreldes muude Venemaa tootjatega teistsuguses olukorras. Läbivaatamise käigus järeldati aga, et Akron on muude Venemaa tootjatega samas olukorras. Lisaks ei kujuta algmääruse artikli 11 lõige 2 õiguslikku alust eri eksportivate tootjate eristamiseks.

               (201)

               Eespool esitatu põhjal ning võttes arvesse järeldusi dumpingu ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed (kehtestatud määrusega (EÜ) nr 661/2008, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 989/2009) säilitada veel viie aasta jooksul.

               (202)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse Venemaalt pärinevate ja praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla kuuluvate 80 massiprotsendist suurema ammooniumnitraadisisaldusega tahkete väetiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on kindlaksmääratud summa vastavalt punktidele a, b ja c:

               a)

               kaupade puhul, mida toodab Novomoskovskis (Venemaa) asuv avatud aktsiaselts Azot või Nevinnomõsskis (Venemaa) asuv avatud aktsiaselts Nevinnomõski Azot ning mida müüakse esimesele sõltumatule kliendile ELis kas otse või Zugis (Šveits) asuva äriühingu EuroChem Trading GmbH poolt või Moskvas (Venemaa) asuva avatud aktsiaseltsi, mineraalväetiste ja keemiatööstusettevõtte EuroChem või Zugis (Šveits) asuva äriühingu EuroChem Trading GmbH vahendusel (TARICi lisakood A522):

                           Toote kirjeldus

                           CN-kood

                           TARICi kood

                           Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                           Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                           3102 30 90

                           —

                           32,82

                           Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                           3102 40 90

                           —

                           32,82

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 29 00

                           10

                           32,82

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 60 00

                           10

                           32,82

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 90 00

                           10

                           32,82

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

                           3105 10 00

                           10

                           32,82

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           20

                           31,84

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           30

                           30,85

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           40

                           29,87

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 10 00

                           50

                           28,88

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           30

                           31,84

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           40

                           30,85

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           50

                           29,87

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 20 10

                           60

                           28,88

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           10

                           31,84

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           20

                           30,85

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           30

                           29,87

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

                           3105 51 00

                           40

                           29,41

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           10

                           31,84

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           20

                           30,85

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           30

                           29,87

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

                           3105 59 00

                           40

                           29,41

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           30

                           31,84

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           40

                           30,85

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           50

                           29,87

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 90 20

                           60

                           28,88

               b)

               Kirovo-Tšepetski keemiakombinaadis (TARICi lisakood A959) toodetud kaupade puhul:

                           Toote kirjeldus

                           CN-kood

                           TARICi kood

                           Kindlaksmääratud tollimaksumäär (eurodes tonni kohta)

                           Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                           3102 30 90

                           —

                           47,07

                           Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                           3102 40 90

                           —

                           47,07

                     Lõikes 1 osutatud ja eespool esitatud tabelis nimetamata kaupade suhtes, mida toodab äriühing Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat, ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu.

               c)

               Kõikide muude äriühingute puhul (TARICi lisakood A999):

                           Toote kirjeldus

                           CN-kood

                           TARICi kood

                           Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                           Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                           3102 30 90

                           —

                           47,07

                           Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                           3102 40 90

                           —

                           47,07

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 29 00

                           10

                           47,07

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 60 00

                           10

                           47,07

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                           3102 90 00

                           10

                           47,07

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

                           3105 10 00

                           10

                           47,07

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           20

                           45,66

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           30

                           44,25

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 10 00

                           40

                           42,83

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 10 00

                           50

                           41,42

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           30

                           45,66

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           40

                           44,25

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 20 10

                           50

                           42,83

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 20 10

                           60

                           41,42

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           10

                           45,66

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           20

                           44,25

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 51 00

                           30

                           42,83

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

                           3105 51 00

                           40

                           42,17

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           10

                           45,66

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           20

                           44,25

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 59 00

                           30

                           42,83

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on 9–10,40 massiprotsenti

                           3105 59 00

                           40

                           42,17

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           30

                           45,66

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           40

                           44,25

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                           3105 90 20

                           50

                           42,83

                           Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on 9–12 massiprotsenti

                           3105 90 20

                           60

                           41,42

         3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist saanud kahjustada ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (27) artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 kindlaks määratud dumpinguvastast tollimaksu protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.
   4.   Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
   5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   Vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud importtooted, mille kohta on arve esitanud äriühingud, kelle hinnakohustuse on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on kantud otsuses 2008/577/EÜ esitatud nimekirja (muudetud kujul), on vabastatud artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust järgmistel tingimustel:

               —

               nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning

               —

               sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas esitatud andmeid ja avaldust, ning

               —

               tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

         2.   Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg,

               —

               kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või

               —

               kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 8 lõike 9 kohaselt hinnakohustuse heakskiitmise määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

         Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
      Brüssel, 23. september 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2022/95, 16. august 1995, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 663/98, 23. märts 1998, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 93, 26.3.1998, lk 1).

      (4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 658/2002, 15. aprill 2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1).

      (5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 945/2005, 21. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

      (6)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 661/2008, 8. juuli 2008, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 185, 12.7.2008, lk 1).

      (7)  Otsuse 2008/577/EÜ kohaselt (millele viidatakse järgmises põhjenduses) koosneb EuroChemi kontsern järgmistest ettevõtjatest: avatud aktsiaselts Azot, Novomoskovsk, Venemaa; avatud aktsiaselts Nevinnomõsski Azot, Nevinnomõssk, Venemaa; mineraalväetiste ja keemiatööstusettevõte avatud aktsiaselts Eurochem, Moskva, Venemaa ning EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveits.

      (8)  Komisjoni otsus 2008/577/EÜ, 4. juuli 2008, millega kiidetakse heaks kohustused, mis pakuti seoses Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 185, 12.7.2008, lk 43).

      (9)  Komisjoni otsus 2012/629/EL, 10. oktoober 2012, millega muudetakse otsust 2008/577/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mis pakuti seoses Venemaalt pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 277, 11.10.2012, lk 8).

      (10)  Kohtuasi T-348/05.

      (11)  Kohtuasi T-348/05 INTP.

      (12)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 989/2009, 19. oktoober 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes(ELT L 278, 23.10.2009, lk 1).

      (13)  ELT C 349, 15.11.2012, lk 19.

      (14)  ELT C 200, 12.7.2013, lk 12.

      (15)  AB Achema, Grupa Azoty Zakłady Azotowe, Grow How UK limited ja YARA France S.A.

      (16)  See on ammooniumnitraat, mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20.

      (17)  See on ammooniumnitraat, mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20.

      (18)  http://enforcement.trade.gov/frn/summary/russia/2014-11886.txt

      (19)  Reg. nr 731-TA-856 (teine kokkuvõte), http://www.usitc.gov/publications/701_731/Pub4249.pdf, lk 11.

      (20)  Näiteks langes 2008.-2009. aastal finantskriisi ajal Venemaa tarbimine 33 %, samal ajal kui ELis oli langus vaid 6 % ja näiteks Brasiilias ilmnes hoopis umbes 28 % tõus.

      (21)  Vt samalaadsed järeldused näiteks nõukogu 24. septembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1683/2004 (Hiina Rahvavabariigist pärinev glüfosaat) (ELT L 303, 30.9.2004, lk 1), põhjendus 41; nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 512/2010 (Ukrainast pärinev ammooniumnitraat) (ELT L 150, 16.6.2010, lk 24), põhjendused 41–43.

      (22)  Igakuine impordistatistika, mille aluseks on liikmesriikide tolliasutuste esitatavad algmääruse artikli 14 lõike 6 kohased tegelikud andmed dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud toodete kohta.

      (23)  2010. aasta tootmiskulu on esitatud vahemikuna, kuna see ei hõlma kogu valimit.

      (24)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 658/2002, põhjendused 97–98 (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1).

      (25)  Allikas: http://www.fertilizerseurope.com/fileadmin/user_upload/publications/statistics_publications/Stat_website.pdf

      (26)  ELT L 317, 5.12.2007, lk 5.

      (27)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik(EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

      LISA
      Koos ELi saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse artikli 2 lõike 1 teises taandes osutatud faktuurarve, millel peab olema järgmine teave.

                  1.

                  Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

                  2.

                  Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

                  3.

                  Faktuurarve number.

                  4.

                  Faktuurarve väljastamise kuupäev.

                  5.

                  TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus ELi piiril.

                  6.

                  Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

                              —

                              hinnakohustusega seotud tootekood (PCN),

                              —

                              tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles,

                              —

                              äriühingu tootekood (CPC),

                              —

                              TARICi kood,

                              —

                              kogus (tonnides).

                  7.

                  Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

                              —

                              tonni hind,

                              —

                              kohaldatavad maksetingimused,

                              —

                              kohaldatavad tarnetingimused,

                              —

                              kõik hinnaalandused ja mahahindlused.

                  8.

                  Selle liidus importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.

                  9.

                  Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ning Euroopa Komisjoni poolt otsusega 2008/577/EÜ heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”