title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1018, 29. juuni 2015, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 163/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1018,
   29. juuni 2015,
   millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb organisatsiooni, liikmesriikide ja liidu tasandil kehtestada juhtumitest teatamise süsteemid, et edastada, koguda, talletada, kaitsta, vahetada, levitada ja analüüsida asjakohast tsiviillennundusohutusteavet ning võtta vastavaid järelmeetmeid. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud eeskirjad, millega piiratakse lennundusohutuse suurendamise eesmärgil kogutud teabe kasutamist ning kaitstakse juhtumist teatanud isikut ja juhtumi ettekandes nimetatud muid isikuid, et tagada ohutusteabe pidev kättesaadavus. Määrust (EL) nr 376/2014 kohaldatakse kõigi kõnealuses määruses nimetatud ja sellega hõlmatud õhusõidukite, sealhulgas mehitatud õhusõidukite ja kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide suhtes.

               (2)

               Vastavalt määruse (EL) nr 376/2014 artikli 4 lõikele 5 peab komisjon vastu võtma selliste juhtumite liikide loetelu, millele osutada kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud kategooriatesse kuuluvatest juhtumitest teatamise korral sama määruse kohaste juhtumitest kohustusliku teatamise süsteemide kaudu. Teine loetelu peaks vastavalt määruse (EL) nr 376/2014 artikli 4 lõike 5 teisele lõigule sisaldama selliste juhtumite liikide loetelu, mida kohaldatakse muude kui keerukate mootoriga õhusõidukite suhtes. Teist loetelu tuleks vajaduse korral kohandada vastavalt kõnealuse lennundussektori eripärale.

               (3)

               Määruse (EL) nr 376/2014 kohased teatamisele kuuluvate juhtumite kategooriad kehtestati selleks, et võimaldada kõnealuses määruses nimetatud isikutel kindlaks teha juhtumid, millest nad on kohustatud teatama. Seda eesmärki silmas pidades peaksid juhtumite loetelud jagunema vastavalt kategooriatele, millele juhtumist teataja vastavalt määrusele (EL) nr 376/2014 oma ametikohast sõltuvalt peaks osutama.

               (4)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (2) artikliga 65 asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse I–V lisas on sätestatud selliste juhtumiliikide üksikasjalik loetelu, millele tuleb osutada juhtumitest teatamisel kohustusliku teatamise süsteemide kaudu vastavalt määruse (EL) nr 376/2014 artikli 4 lõikele 1.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse alates 15. novembrist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 18.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1).

      I LISA

         LENNUOHUTUST MÕJUTAVAD JUHTUMID, MIS ON SEOTUD ÕHUSÕIDUKI KÄITAMISEGA

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev lisa üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      1.   LENNUTEGEVUS
      1.1.   Lennu ettevalmistamine

                  1)

                  Ebaõigete andmete kasutamine või navigatsiooniseadmetesse või toimivusarvutusteks kasutatavatesse seadmetesse ekslike kannete sisestamine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Kohaldatavatele õigusaktidele mittevastav ohtlike kaupade vedu või veo katse, sealhulgas ohtlike kaupade ebaõige märgistamine, pakendamine ja käitlemine.

            1.2.   Õhusõiduki ettevalmistamine

                  1)

                  Ebaõige või saastunud kütus.

                  2)

                  Jäätõrjeprotseduuride või jäätumisvastaste protseduuride tegemata jätmine, ebaõige või puudulik järgimine.

            1.3.   Start ja maandumine

                  1)

                  Väljasõit ruleerimisteelt või lennurajalt.

                  2)

                  Ruleerimistee või lennuraja tegelik või potentsiaalne loata hõivamine.

                  3)

                  Lähenemis- ja stardisirgeala (FATO) loata hõivamine.

                  4)

                  Mis tahes katkestatud start.

                  5)

                  Suutmatus saavutada stardi, kordusringile mineku või maandumise ajal nõutavaid või oodatavaid lennuparameetreid.

                  6)

                  Tegelik start, lähenemine või maandumine või stardi-, lähenemis- või maandumiskatse, mille puhul kasutati ebaõiget konfiguratsiooni.

                  7)

                  Saba, laba/tiivaotsa või gondli kokkupuude maapinnaga stardil või maandumisel.

                  8)

                  Lähenemisprotseduuri jätkamine, eirates lennuettevõtja kehtestatud stabiliseeritud lähenemise kriteeriume.

                  9)

                  Instrumentaallähenemise jätkamine allpool avaldatud miinimumnäitajaid ja puudulike visuaalsete orientiiride korral.

                  10)

                  Maandumine ohutuse tagamiseks või hädamaandumine.

                  11)

                  Lühi- ja pikamaamaandumine.

                  12)

                  Järsk maandumine.

            1.4.   Kõikidel lennuetappidel

                  1)

                  Juhitavuse kaotus.

                  2)

                  Õhusõiduki ebatavapärane asend; tavapärasest suurem tangaažinurk, tingimustele mittevastav kaldenurk või lennukiirus.

                  3)

                  Lennutasandi rikkumine.

                  4)

                  Käituspiiriala signalisatsioonisüsteemi, sealhulgas varisemissignaali, juhisesamba väristi, tõukurpuksiiri ja kiirusepiiriku signalisatsioonisüsteemi aktiveerumine.

                  5)

                  Tahtmatu kõrvalekaldumine kavandatud või ettenähtud teekonnajoonelt vähemalt kahekordse nõutava navigatsioonitäpsuse miinimumnäitaja või kümne meremiili kaugusele.

                  6)

                  Lennukäsiraamatus sätestatud piirangute ületamine.

                  7)

                  Lendamine ebaõigesti seadistatud kõrgusmõõturiga.

                  8)

                  Reaktiivjoast või rootori ja propelleri õhuvoolust põhjustatud juhtumid, mis ohustasid või oleksid võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või muid isikuid

                  9)

                  Automaatrežiimi või lennumeeskonnale kabiinis kättesaadava mis tahes teabe väärtõlgendamine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või muid isikuid.

            1.5.   Muud liiki juhtumid

                  1)

                  Lasti või muu õhusõidukist väljaspool transporditava seadme ettekavatsemata lahtipääsemine.

                  2)

                  Olukorrataju (sealhulgas keskkonna-, režiimi- ja süsteemitaju ning ruumi- ja ajalise taju) kaotamine.

                  3)

                  Kõik juhtumid, mille puhul inimfaktor on otseselt kaasa aidanud või oleks võinud kaasa aidata õnnetuse või tõsise intsidendi toimumisele.

            2.   TEHNILISED JUHTUMID
      2.1.   Konstruktsioon ja süsteemid

                  1)

                  Õhusõiduki mis tahes konstruktsioonielemendi eraldumine lennu ajal.

                  2)

                  Süsteemi rike.

                  3)

                  Süsteemi reservi kadumine.

                  4)

                  Mis tahes vedelikuleke, mis põhjustas tulekahjuohu, õhusõiduki konstruktsiooni, süsteemide või seadmete võimaliku ohtliku saastamise või mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  5)

                  Kütusesüsteemi alatalitus või defektid, mis mõjutasid kütusekogust ja/või kütuseetteannet.

                  6)

                  Näidikutesüsteemi rike või defekt, mille tagajärjel meeskonnale edastatakse eksitavad näidud.

                  7)

                  Juhiste ebaharilik funktsioneerimine, näiteks juhiste (tõste- (tagatiivad/eestiivad), pidurdus- (spoilerid) ja asendikontrolliseadmed (kald-, kõrgus- ja pöördetüürid)) asümmeetria, kinnijäämine või -kiilumine.

            2.2.   Jõuseadmed (sealhulgas mootorid, propellerid ja tiivikusüsteemid) ning abijõuseadmed (APUd)

                  1)

                  Propelleri, rootori või jõuseadme mis tahes osa või juhtseadme rike või oluline häire.

                  2)

                  Pea- või sabatiiviku, jõuülekande ja/või samaväärsete süsteemide kahjustus või rike.

                  3)

                  Mis tahes mootori või abijõuseadme (APU) seiskumine või lennuaegne seiskamine vajaduse korral (näiteks kahe mootoriga lennuki suurendatud käitamisulatusega lennud (ETOPS), minimaalvarustuse loetelu (MEL)).

                  4)

                  Mootori kasutuspiirangute ületamine, sealhulgas mis tahes pöörleva komponendi (näiteks abijõuseadme (APU), õhuskäiviti, ventilatsiooniseadme, suruõhkmootori, propelleri või tiiviku) liiga suur pöörlemiskiirus või suutmatus kontrollida selle pöörleva komponendi kiirust).

                  5)

                  Mis tahes mootoriosa, jõuseadme, abijõuseadme (APU) või jõuülekande rike või häire, millel on järgmised tagajärjed (või üks neist):

                              a)

                              tõmbereeversisüsteemi vale toimimine;

                              b)

                              suutmatus reguleerida võimsust või pöörete arvu (pöörded minuti kohta);

                              c)

                              komponentide/kildude tungimine läbi kaitsekesta.

            3.   KOOSTÖÖ AERONAVIGATSIOONITEENUSTE (ANS) JA LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE (ATM) VALDKONNAS

                  1)

                  Lennujuhtimisüksuse (ATC-üksuse) luba, mis ei ole kooskõlas ohutusnõuetega.

                  2)

                  Lennuliiklusteenindusüksusega (ATS-üksusega) või lennuliikluse korraldamise üksusega (ATM-üksusega) peetava raadioside pikaajaline katkemine.

                  3)

                  Erinevate lennuliiklusteenindusüksuste (ATS-üksuste) antavad vastuolulised korraldused, mis võivad põhjustada hajutuse kadumise.

                  4)

                  Raadioside väärtõlgendamine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  5)

                  Tahtlik kõrvalekaldumine lennujuhtimisüksuse (ATC-üksuse) korraldustest, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

            4.   HÄDAOLUKORRAD JA MUUD KRIITILISED OLUKORRAD

                  1)

                  Hädaolukorra („MAYDAY” või „PAN”) väljakuulutamise põhjustanud sündmus.

                  2)

                  Mis tahes põlemine, sulamine, suits, aurud, lühis, ülekuumenemine, tulekahju või plahvatus.

                  3)

                  Piloodikabiini või reisijatesalongi õhu saastumine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  4)

                  Nõutavate tavapärasest erinevate või hädaolukorra protseduuride järgimata jätmine lennu- või salongimeeskonna poolt hädaolukorra lahendamise käigus.

                  5)

                  Lennu- või maandumissuutlikkust mõjutava avariivarustuse või tavapärasest erineva protseduuri kasutamine.

                  6)

                  Hädaolukorra- või avariisüsteemi või -varustuse rike, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  7)

                  Kontrollimatu salongirõhk.

                  8)

                  Kriitiliselt väike kütusekogus või minimaalsest nõutavast kütusekogusest väiksem viimane varukütus sihtlennujaamas.

                  9)

                  Meeskonnaliikmete hapnikusüsteemi kasutamine meeskonnaliikmete poolt.

                  10)

                  Lennumeeskonna või salongipersonali liikme töövõimetus, mis põhjustab lennumeeskonna liikmete arvu vähenemise allapoole sertifikaadis märgitud minimaalset pardal olevate meeskonnaliikmete koguarvu.

                  11)

                  Meeskonnaliikmete väsimus, mis mõjutab või võib mõjutada nende suutlikkust ohutult täita oma tööülesandeid.

            5.   VÄLISKESKKOND JA METEOROLOOGIA

                  1)

                  Kokkupõrge või kokkupõrkeoht maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (1).

                  2)

                  Õhus kokkupõrke vältimise süsteemi eelhoiatus (ACAS RA).

                  3)

                  Maapinnaga kokkupõrke hoiatussüsteemi, näiteks maapinna ohtliku läheduse eest hoiatamise süsteemi (GWPS) või reljeefi jälgimis- ja hoiatussüsteemi (TAWS) aktiveerumine.

                  4)

                  Kokkupõrge ulukiga, sealhulgas kokkupõrge linnuga.

                  5)

                  Võõrkehade tekitatud kahjustused/killud (FOD).

                  6)

                  Rajakattepinna ootamatult halb seisukord.

                  7)

                  Keerisjälge sattumine.

                  8)

                  Sekkumine õhusõiduki tegevusse tulirelvade, ilutulestikutoodete, tuulelohede, laservalgustuse, suure võimsusega laservalgustite, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide, mudelõhusõidukite või muude sarnaste vahenditega.

                  9)

                  Pikselöök, mis põhjustab õhusõiduki kahjustuse või õhusõidukisüsteemi mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.

                  10)

                  Rahehoog, mis põhjustab õhusõiduki kahjustuse või õhusõidukisüsteemi mis tahes funktsiooni kadumise või häire.

                  11)

                  Sattumine tugevasse turbulentsi või mis tahes olukorda, mis põhjustab õhusõidukis viibivatele isikutele vigastusi või mille puhul peetakse vajalikuks teha õhusõiduki nn turbulentsikontroll.

                  12)

                  Tugev tuulenihe või äikesetorm, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  13)

                  Jäätumine, mis põhjustab õhusõiduki juhitavusprobleemi, kahjustuse või õhusõiduki süsteemi funktsiooni kadumise või häire.

                  14)

                  Kokkupuude vulkaanilise tuhaga.

            6.   TURVALISUS

                  1)

                  Pommiähvardus või kaaperdamine.

                  2)

                  Raskused joobes, vägivaldsete või allumatute reisijate vaigistamisel.

                  3)

                  Piletita reisijate avastamine.

         (1)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

      II LISA

         ÕHUSÕIDUKI TEHNILISE SEISUKORRA, HOOLDUSE JA REMONDIGA SEOTUD JUHTUMID

      1.   TOOTMINE
      Tootjaorganisatsiooni poolt käibele lastud tooted, osad või seadmed, mis ei vasta kohaldatavatele projekteerimisandmetele ja mis võivad põhjustada ohuolukorra, nagu on kindlaks teinud tüübisertifikaadi või kinnitatud projekti omanik.
      2.   ÕHUSÕIDUKI KONSTRUKTSIOON
      Mis tahes rike, häire, defekt või toote, osa või seadmega seotud juhtum, mis on põhjustanud või võib põhjustada ohuolukorra.

         Märkus: loetelu kohaldatakse juhtumite suhtes, mis on seotud toodete, osade ja seadmetega, mida on käsitletud tüübisertifikaadis, piiratud tüübisertifikaadis, täiendavas tüübisertifikaadis, ETSO loas, oluliste remonditööde kinnitatud projektis või mis tahes muus komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 (1) kohaselt välja antud asjaomases sertifikaadis.
      3.   HOOLDUS JA JÄTKUVA LENNUKÕLBLIKKUSE KORRALDAMINE

                  1)

                  Õhusõiduki või selle komponendi hoolduse käigus kindlaks tehtud suured konstruktsioonikahjustused (näiteks praod, jäävdeformatsioon, delaminatsioon, põlemine, ülemäärane kulumine, korrosioon).

                  2)

                  Suur vedelikuleke või saastus (näiteks hüdrovedelike, kütuse, õli, gaasi või muude vedelike leke).

                  3)

                  Mis tahes mootoriosa või jõuseadmete ja/või ülekande rike või häire, millel on järgmised tagajärjed (või üks neist):

                              a)

                              osade/kildude tungimine läbi kaitsekesta;

                              b)

                              mootori paigaldusaluse tõrge.

                  4)

                  Propelleri kahjustus, rike või defekt, mis võib põhjustada propelleri või selle mis tahes olulise osa eraldumise lennu ajal ja/või häireid propelleri juhisseadme töös.

                  5)

                  Peatiiviku reduktori/kinnituse kahjustus, rike või defekt, mis võib põhjustada tiiviku eraldumise lennu ajal ja/või tiiviku juhtimisseadme häire.

                  6)

                  Ohutuse seisukohalt olulise süsteemi või seadme, sealhulgas avariisüsteemi või -seadme märkimisväärne häire, mis ilmnes hooldusaegse katsetamise käigus, või hooldusjärgsed probleemid kõnealuste süsteemide aktiveerimisel.

                  7)

                  Õhusõiduki komponentide ebaõige montaaž või paigaldamine, mida täheldatakse sellise kontrolli- või katsemenetluse käigus, mis ei ole selleks konkreetseks eesmärgiks ette nähtud.

                  8)

                  Suure defekti valesti hindamine või minimaalvarustuse loetelu (MEL) ja tehnopäeviku protseduuride ränk rikkumine.

                  9)

                  Õhusõiduki elektriühenduste (EWIS) ränk kahjustus.

                  10)

                  Mis tahes piiratud kasutusajaga kriitilise osa defekt, mille tõttu on vaja osa kõrvaldada enne selle kasutusaja lõppu.

                  11)

                  Tundmatu või kahtlase päritoluga toodete, komponentide või materjalide või kasutuskõlbmatute komponentide kasutamine.

                  12)

                  Eksitavad, ebaõiged või ebapiisavad kohaldatavad hooldusalased tehnilised normid või hooldusprotseduurid, mis võivad põhjustada märkimisväärseid hooldusvigu, sealhulgas keelest põhjustatud probleemid.

                  13)

                  Õhusõiduki hoolduspiirangute või korralise hoolduse ebaõige korraldamine või tegemine.

                  14)

                  Hooldustõendi väljaandmine õhusõidukile, mille puhul on kindlaks tehtud nõuetele mittevastavus, mis vähendab lennuohutustaset lennukõlbmatule õhusõidukile.

                  15)

                  Hooldustööde käigus õhusõidukile suurte kahjustuste tekitamine ebaõigete hooldusvõtete või ebakohaste või kasutuskõlbmatute maapealse hoolduse seadmete tõttu, mis tingib vajaduse täiendava hoolduse järele.

                  16)

                  Kindlakstehtud põlemis-, sulamis-, suitsusaaste-, lühise-, ülekuumenemis- või tulekahjujuhtumid.

                  17)

                  Kõik juhtumid, mille puhul inimfaktor, sealhulgas meeskonna väsimus, aitas otseselt kaasa või oleks võinud kaasa aidata õnnetuse või tõsise intsidendi toimumisele.

                  18)

                  Pardaregistraatorisüsteemi (näiteks pardaregistraatori, andmesidesalvestussüsteemi või kabiini helisalvestusseadme) oluline häire, süsteemi töökindlusega seotud probleemid, korduvad salvestuskvaliteediprobleemid või pardaregistraatorisüsteemi töövalmiduse tagamiseks vajaliku teabe puudumine.

         (1)  Komisjoni määrus (EL) nr 748/2012, 3. august 2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1).

      III LISA

         AERONAVIGATSIOONITEENUSTE JA RAJATISTEGA SEOTUD JUHTUMID

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev lisa üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      1.   ÕHUSÕIDUKIGA SEOTUD JUHTUMID

                  1)

                  Õhusõiduki kokkupõrge või kokkupõrkeoht maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega, (1) sealhulgas juhitava õhusõiduki maa- või veepinnaga kokkupõrke oht (near-CFIT).

                  2)

                  Hajutamismiinimumi rikkumine (2).

                  3)

                  Ebapiisav hajutamine (3).

                  4)

                  ACAS RAd.

                  5)

                  Kokkupõrge ulukiga, sealhulgas kokkupõrge linnuga.

                  6)

                  Kõrvalekaldumine ruleerimisteelt või lennurajalt.

                  7)

                  Ruleerimistee või lennuraja tegelik või potentsiaalne loata hõivamine.

                  8)

                  Lähenemis- ja stardisirgeala (FATO) loata hõivamine.

                  9)

                  Õhusõiduki kõrvalekaldumine lennujuhtimisüksuse (ATC-üksuse) loast.

                  10)

                  Õhusõiduki kõrvalekaldumine lennuliikluse korraldamise (ATM) suhtes kohaldatavast eeskirjast:

                              a)

                              õhusõiduki kõrvalekaldumine avaldatud ja kohaldatavatest lennuliikluse korraldamise (ATM) protseduuridest;

                              b)

                              õhuruumi rikkumine, sealhulgas lubamatu tungimine õhuruumi;

                              c)

                              lennuliikluse korraldamise (ATM) seadmete olemasolu õhusõidukis ja nende seadmete kasutamisega seotud nõuete rikkumine;

                  11)

                  Kutsungiga seotud segadusest tingitud juhtumid.

            2.   TEENUSTE VÕI FUNKTSIOONIDE KVALITEEDI HALVENEMINE VÕI NENDE TOIMIMISE LAKKAMINE

                  1)

                  Suutmatus osutada lennuliikluse korraldamise teenuseid (ATM-teenuseid) või täita lennuliikluse korraldamise (ATM) funktsioone:

                              a)

                              suutmatus osutada lennuliiklusteenuseid või täita lennuliiklusteeninduse funktsioone;

                              b)

                              suutmatus osutada õhuruumi korraldamise teenuseid või täita õhuruumi korraldamise funktsioone;

                              c)

                              suutmatus osutada lennuliiklusvoo juhtimise ja läbilaskevõimega seotud teenuseid või täita lennuliiklusvoo juhtimisega ja läbilaskevõimega seotud funktsioone.

                  2)

                  Mis tahes tugiteenuse (4) poolt edastatava teabe puudumine või ebaõige, rikutud, ebapiisava või eksitava teabe, sealhulgas rajakattepinna ootamatult halva seisukorraga seotud teabe edastamine.

                  3)

                  Sidepidamisteenindusega seotud rike.

                  4)

                  Seireteenustega seotud rike.

                  5)

                  Andmetöötlus- ja -jaotusfunktsiooni või -teenuste rike.

                  6)

                  Navigatsiooniteenuste rike.

                  7)

                  ATM-süsteemi turvarike, mis avaldas või oleks võinud avaldada otsest negatiivset mõju teenuste ohutule osutamisele.

                  8)

                  ATS-sektori või asukoha märkimisväärne ülekoormus, mis võib halvendada teenuste osutamise kvaliteeti.

                  9)

                  Oluliste sideandmete ebaõige vastuvõtt või tõlgendamine, sealhulgas suutmatus kasutatud keelest aru saada, kui see avaldas või oleks võinud avaldada otsest negatiivset mõju teenuste ohutule osutamisele.

                  10)

                  Õhusõidukiga või teise lennuliiklusteenindusüksusega (ATS-üksusega) peetava raadioside pikaajaline katkemine.

            3.   MUUD JUHTUMID

                  1)

                  Hädaolukorra („MAYDAY” või „PAN”) väljakuulutamine.

                  2)

                  Aeronavigatsiooniteenuste osutamise oluline häirimine (näiteks FM-sagedusalal töötavate raadiojaamade, instrumentaalmaandumissüsteemi (ILS), VHF-ringsuunalise raadiomajaka (VOR majaka) ja side häirimine) välissekkujate poolt.

                  3)

                  Õhusõiduki, lennuliiklusteenindusüksuse (ATS-üksuse) või raadioside häirimine tulirelvade, ilutulestikutoodete, tuulelohede, laservalgustuse, suure võimsusega laservalgustite, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide, mudelõhusõidukite või muude sarnaste vahenditega.

                  4)

                  Kütuse väljalaskmine.

                  5)

                  Pommiähvardus või kaaperdamine.

                  6)

                  Väsimus, mis mõjutab või võib mõjutada suutlikkust ohutult täita tööülesandeid aeronavigatsiooni või lennuliikluse valdkonnas.

                  7)

                  Kõik juhtumid, mille puhul inimfaktor on otseselt kaasa aidanud või oleks võinud kaasa aidata õnnetuse või tõsise intsidendi toimumisele.

         (1)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

         (2)  See tähendab olukorda, mille puhul ei säilitata ettenähtud hajutusmiinimumi õhusõidukite vahel või õhusõiduki ja sellise õhuruumi vahel, kus on ette nähtud kohaldada hajutusmiinimumi.

         (3)  Ettenähtud hajutusmiinimumi puudumise korral olukord, kus õhusõidukid möödusid teineteisest liiga lähedalt, et asjaomaste õhusõidukite piloodid oleksid suutnud tagada ohutu hajutamise.

         (4)  Näiteks lennuliiklusteeninduse (ATS), lennuvälja automaatinfoteeninduse (ATIS) ja meteoroloogiateeninduse edastatav teave, navigatsiooniandmebaasid, kaardid, tabelid, aeronavigatsiooniteabe teenistuse (AIS) edastatav teave, käsiraamatud.

      IV LISA

         LENNUVÄLJADE JA MAAPEALSE TEENINDUSEGA SEOTUD JUHTUMID

      1.   LENNUVÄLJA OHUTUSE JUHTIMINE

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev jaotis üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      1.1.   Õhusõidukite ja takistustega seotud juhtumid

                  1)

                  Õhusõiduki kokkupõrge või kokkupõrkeoht maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (1).

                  2)

                  Kokkupõrge ulukiga, sealhulgas kokkupõrge linnuga.

                  3)

                  Kõrvalekaldumine ruleerimisteelt või lennurajalt.

                  4)

                  Ruleerimistee või lennuraja tegelik või potentsiaalne loata hõivamine.

                  5)

                  Kõrvalekaldumine lähenemis- ja stardisirgealalt (FATO) või selle loata hõivamine.

                  6)

                  Õhusõiduk või sõiduk ei jälginud lennuvälja liiklusalal viibides talle antud luba, korraldust või piirangut (näiteks vale lennurada, ruleerimistee või lennuvälja osa, mille suhtes kohaldatakse piiranguid).

                  7)

                  Võõrobjekt lennuvälja liiklusalal, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  8)

                  Selliste takistuste olemasolu lennuväljal või lennuvälja läheduses, mis ei ole avaldatud lennundusteabe kogumikus (AIP) või NOTAM-teadetes ja/või mis ei ole nõuetekohaselt märgistatud või valgustatud.

                  9)

                  Taandpukseerimise, taandruleerimise või ruleerimise häirimine sõiduki, seadme või isiku poolt.

                  10)

                  Reisijate või asjakohase loata isikute järelevalveta viibimine perroonil.

                  11)

                  Reaktiivjoa, rootori õhuvoo või propelleri õhujoa mõju

                  12)

                  Hädaolukorra („MAYDAY” või „PAN”) väljakuulutamine

            1.2.   Teenuste või funktsioonide kvaliteedi halvenemine või nende täielik katkemine

                  1)

                  Sidehäired või side kadumine:

                              a)

                              lennuvälja, sõiduki või muu maapealse personali ja lennuliiklusteenindus- või perrooniteenindusüksuse vahel;

                              b)

                              perrooniteenindusüksuse ja õhusõiduki, sõiduki või lennuliiklusteenindusüksuse vahel.

                  2)

                  Lennuväljaseadmete või -süsteemi oluline rike, häire või defekt, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit või selles viibijaid.

                  3)

                  Lennuvälja valgustuse, märgistuse või märkidega seotud olulised puudused.

                  4)

                  Lennuvälja hädaolukorra häiresüsteemi rike.

                  5)

                  Pääste- ja tuletõrjeteenused ei ole kohaldatavatele nõuetele vastavalt kättesaadavad.

            1.3.   Muud juhtumid

                  1)

                  Lennuvälja rajatistes, nende läheduses ja seadmetes esinenud tulekahju, suits ja plahvatused, mis ohustasid või oleksid võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Lennuvälja julgestusega seotud juhtumid (näiteks ebaseaduslik sisenemine, sabotaaž, pommiähvardus).

                  3)

                  Lennuvälja käitamistingimuste olulisest muudatusest teatamata jätmine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  4)

                  Jäätõrje- või jäätumisvastaste protseduuride tegemata jätmine, ebaõige või puudulik järgimine.

                  5)

                  Olulise kütusekoguse mahavoolamine tankimisel.

                  6)

                  Saastunud või ebaõige kütuse või muude oluliste vedelike (sealhulgas hapniku, lämmastiku, õli ja joogivee) pealelaadimine.

                  7)

                  Suutmatus toime tulla rajakattepinna halva seisukorraga.

                  8)

                  Kõik juhtumid, mille puhul inimfaktor on otseselt kaasa aidanud või oleks võinud kaasa aidata õnnetuse või tõsise intsidendi toimumisele.

            2.   ÕHUSÕIDUKI MAAPEALNE TEENINDAMINE

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev jaotis üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      2.1.   Õhusõidukite ja lennuväljaga seotud juhtumid

                  1)

                  Õhusõiduki kokkupõrge või kokkupõrkeoht maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (2).

                  2)

                  Lennuraja või ruleerimistee loata hõivamine

                  3)

                  Kõrvalekaldumine lennurajalt või ruleerimisteelt.

                  4)

                  Õhusõiduki konstruktsiooni, süsteemide ja seadmete oluline saastus, mis on põhjustatud pagasi, posti või lasti vedamisest.

                  5)

                  Taandpukseerimise, taandruleerimise või ruleerimise häirimine sõiduki, seadme või isiku poolt.

                  6)

                  Selline võõrobjekt lennuvälja liiklusalal, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  7)

                  Reisijate või asjakohase loata isikute järelevalveta viibimine perroonil.

                  8)

                  Lennuvälja rajatistes, nende läheduses ja seadmetes esinenud tulekahju, suits ja plahvatused, mis ohustasid või oleksid võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  9)

                  Lennuvälja julgestusega seotud vahejuhtumid (näiteks: ebaseaduslik sisenemine, sabotaaž, pommiähvardus).

            2.2.   Teenuste või funktsioonide kvaliteedi halvenemine või täielik katkemine

                  1)

                  Sidehäired või side katkemine õhusõidukiga, sõidukiga, lennuliiklusteenindus- või perrooniteenindusüksusega.

                  2)

                  Lennuväljaseadmete või -süsteemi oluline rike, häire või defekt, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit või selles viibijaid.

                  3)

                  Lennuvälja valgustuse, märgistuse või märkidega seotud olulised puudused.

            2.3.   Maapealse teenindusega seotud konkreetsed juhtumid

                  1)

                  Reisijate, pagasi, posti või lasti ebaõige käitlemine või pealelaadimine, millel võib olla oluline mõju õhusõiduki massile ja/või tasakaalule (sealhulgas olulised vead lastiplaani koostamisel).

                  2)

                  Lennukisseminekuks vajalike seadmete eemaldamine, mis ohustab õhusõidukis viibijaid.

                  3)

                  Pagasi, posti või lasti ebaõige paigutamine või kinnitamine, mis võib ohustada õhusõidukit, selle seadmeid või selles viibijaid või takistada hädaolukorras evakueerimist.

                  4)

                  Ohtlike kaupade vedu, nende vedamise katse või käitlemine, mis mõjutas või oleks võinud mõjutada lennuohutust või mis põhjustas või oleks võinud põhjustada ohuolukorra (näiteks ohtlike kaupadega seotud intsident või õnnetus, nagu on määratletud rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) tehnilistes juhendites) (3).

                  5)

                  Pagasi või reisijate vastavusega seotud nõuete rikkumine.

                  6)

                  Õhusõiduki maapealse ja muu teenindamise nõuetekohaste protseduuride, eelkõige jäätõrje-, tankimis- või laadimisprotseduuride järgimata jätmine, sealhulgas seadmete ebaõige paigutamine või eemaldamine.

                  7)

                  Olulise kütusekoguse mahavoolamine tankimisel.

                  8)

                  Ebaõigete kütusekoguste tankimine, millel võib olla oluline mõju õhusõiduki lennukaugusele, suutlikkusele, tasakaalustatusele või konstruktsiooni tugevusele.

                  9)

                  Saastunud või ebaõige kütuse või muude oluliste vedelike (sealhulgas hapniku, lämmastiku, õli ja joogivee) pealelaadimine.

                  10)

                  Maapealseks teenindamiseks kasutatavate maapealsete seadmete mis tahes rike, häire või defekt, mis kahjustab õhusõidukit või võib seda kahjustada (näiteks veotiisliga või õhusõiduki maapealse toite agregaadiga (GPU) seotud probleemid).

                  11)

                  Jäätõrje- või jäätumisvastaste protseduuride tegemata jätmine või ebaõige või puudulik järgimine.

                  12)

                  Maapealse teeninduse seadmete või sõidukite poolt õhusõidukile tekitatud kahjustused, sealhulgas varem teatamata kahjustused.

                  13)

                  Kõik juhtumid, mille puhul inimfaktor on otseselt kaasa aidanud või oleks võinud kaasa aidata õnnetuse või tõsise intsidendi toimumisele.

         (1)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

         (2)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

         (3)  Ohtlike kaupade lennutranspordi tehniline juhend (ICAO dokument 9284).

      V LISA

         MUUDE KUI KEERUKATE MOOTORIGA ÕHUSÕIDUKITEGA, SEALHULGAS PURILENNUKITE JA ÕHUST KERGEMATE ÕHUSÕIDUKITEGA, SEOTUD JUHTUMID

      Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

                  a)

                  „muu kui keerukas mootoriga õhusõiduk” – mis tahes muu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 3 punktis j määratlemata õhusõiduk.

                  b)

                  Mõiste „purilennuk” on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (1) artikli 2 lõikes 117.

                  c)

                  Mõiste „õhust kergemad õhusõidukid” on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (2) lisa jaotise „Käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted” punktis ML10.

            1.   MUUD KUI KEERUKAD MOOTORIGA ÕHUSÕIDUKID, VÄLJA ARVATUD PURILENNUKID JA ÕHUST KERGEMAD ÕHUSÕIDUKID

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev jaotis üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      1.1.   Lennutegevus

                  1)

                  Juhitavuse kaotus.

                  2)

                  Maandumine väljaspool kavandatud maandumisala.

                  3)

                  Suutmatus tagada õhusõiduki nõuetekohane suutlikkus tavatingimustes stardi, tõusu või maandumise ajal.

                  4)

                  Lennuraja loata hõivamine.

                  5)

                  Kõrvalekaldumine lennurajalt.

                  6)

                  Kõik lennud, mis on tehtud lennukõlblikkusnõuetele mittevastava õhusõidukiga, mille puhul lennuks ettevalmistamine ei olnud lõpule viidud ja mis ohustasid või oleksid võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  7)

                  Ettekavatsemata lendamine instrumentaallennuilma (IMC) tingimustesse õhusõidukil, mis ei ole sertifitseeritud lendamiseks instrumentaallennureeglite (IFR) kohaselt, või mida juhib piloot, kellel puudub IFR-lendude käitamiseks vajalik kvalifikatsioon, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  8)

                  Lasti ettekavatsemata lahtipääsemine (3).

            1.2.   Tehnilised juhtumid

                  1)

                  Ebanormaalselt tugev vibratsioon (näiteks kald- või kõrgustüüri või propelleri laperdamine).

                  2)

                  Juhised ei tööta nõuetekohaselt või ei ole ühendatud.

                  3)

                  Õhusõiduki konstruktsiooni rike või oluline kahjustus.

                  4)

                  Õhusõiduki mis tahes konstruktsioonielemendi või paigaldise eraldumine lennu ajal.

                  5)

                  Mootori-, rootori-, propelleri-, kütuse- või muu olulise süsteemi rike.

                  6)

                  Mis tahes vedelikuleke, mis põhjustas tulekahjuohu, õhusõiduki konstruktsiooni, süsteemide või seadmete võimaliku ohtliku saastuse või ohu õhusõidukis viibijatele.

            1.3.   Koostoime aeronavigatsiooniteenuste ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas

                  1)

                  Koostoime aeronavigatsiooniteenuste osutajatega (näiteks ebaõigete teenuste osutamine, vastuolulised sideteated või loas sisalduvatest juhistest kõrvale kaldumine), mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Õhuruumi rikkumine.

            1.4.   Hädaolukorrad ning muud kriitilised olukorrad

                  1)

                  Hädaolukorrateate edastamise põhjustanud sündmus.

                  2)

                  Tulekahju, plahvatus, suits, mürgised gaasid või mürgised aurud õhusõiduki pardal.

                  3)

                  Piloodi teovõimetus, mille tulemuseks on suutmatus täita mis tahes kohustusi.

            1.5.   Väliskeskkond ja meteoroloogia

                  1)

                  Kokkupõrge maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (4).

                  2)

                  Maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (4) kokkupõrke oht, mille puhul tuleb kokkupõrke vältimiseks kasutada hädaolukorra vältimise manöövrit.

                  3)

                  Kokkupõrge ulukiga, sealhulgas kokkupõrge linnuga, mis põhjustas õhusõiduki vigastuse või mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.

                  4)

                  Sekkumine õhusõiduki tegevusse tulirelvade, ilutulestikutoodete, tuulelohede, laservalgustuse, suure võimsusega laservalgustite, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide, mudelõhusõidukite või muude sarnaste vahenditega.

                  5)

                  Pikselöök, mis kahjustas õhusõidukit või põhjustas õhusõidukisüsteemi funktsioonide kadumise või alatalituse.

                  6)

                  Sattumine tugevasse turbulentsi, mis põhjustas õhusõidukis viibivatele isikutele vigastusi või olukorra, kus õhusõiduk peab pärast lendu läbima kontrolli turbulentsist põhjustatud kahjustuste kindlakstegemiseks.

                  7)

                  Jäätumine, sealhulgas karburaatori jäätumine, mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

            2.   PURILENNUKID

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev jaotis üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvate tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      2.1.   Lennutegevus

                  1)

                  Juhitavuse kaotus.

                  2)

                  Juhtum, kus purilennuki piloot ei suutnud vabastada vintsitrossi või õhuspukseerimisköit ja pidi selle tegemiseks kasutama hädaolukorra protseduure.

                  3)

                  Vintsitrossi või õhuspukseerimisköie vabastamine juhul, kui see ohustas või oleks võinud ohustada purilennukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  4)

                  Mootorpurilennuki puhul mootoririke stardi ajal.

                  5)

                  Kõik lennud, mis on tehtud lennukõlblikkusnõuetele mittevastava purilennukiga, või mille puhul lennu puudulik ettevalmistamine ohustas või oleks võinud ohustada purilennukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

            2.2.   Tehnilised juhtumid

                  1)

                  Ebanormaalselt tugev vibratsiooni (näiteks kald- või kõrgustüüri või propelleri laperdamine).

                  2)

                  Juhised ei tööta nõuetekohaselt või ei ole ühendatud.

                  3)

                  Purilennuki konstruktsiooni rike või oluline kahjustus.

                  4)

                  Purilennuki mis tahes konstruktsioonielemendi eraldumine lennu ajal.

            2.3.   Koostoime aeronavigatsiooniteenuste ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas

                  1)

                  Koostoime aeronavigatsiooniteenuste osutajatega (näiteks ebaõigete teenuste osutamine, vastuolulised sideteated või loas sisalduvatest juhistest kõrvale kaldumine), mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Õhuruumi rikkumine.

            2.4.   Hädaolukorrad ning muud kriitilised olukorrad

                  1)

                  Hädaolukorras evakueerimist põhjustav sündmus.

                  2)

                  Olukord, kus ei ole võimalik kasutada ohutut maandumisala.

                  3)

                  Tulekahju, plahvatus, suits või mürgised gaasid või aurud purilennukis.

                  4)

                  Piloodi teovõimetus, mille tulemuseks on suutmatus täita mis tahes kohustusi.

            2.5.   Väliskeskkond ja meteoroloogia

                  1)

                  Kokkupõrge maapinnal või õhus teise õhusõiduki, maapinna või takistusega (5).

                  2)

                  Maapinnal või õhus õhusõiduki, maapinna või takistusega (5) kokkupõrke oht, mille puhul tuleb kokkupõrke vältimiseks kasutada hädaolukorra vältimise manöövrit.

                  3)

                  Sekkumine purilennuki tegevusse tulirelvade, ilutulestikutoodete, tuulelohede, laservalgustuse, suure võimsusega laservalgustite, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide, mudelõhusõidukite või muude sarnaste vahenditega.

                  4)

                  Pikselöök, mis kahjustas purilennukit.

            3.   ÕHUST KERGEMAD ÕHUSÕIDUKID (ÕHUPALLID JA ÕHULAEVAD)

         Märkus: selleks et lihtsustada juhtumitest teatamist, on käesolev jaotis üles ehitatud nii, et asjakohased juhtumid on liigitatud selliste tegevusvaldkondade kaupa, mille käigus need kogemuste põhjal tavaliselt aset leiavad. Siiski ei tohi sellist esitusviisi mõista nii, et juhul, kui asjaomane juhtum leiab aset väljaspool loetelus sisalduvat tegevusvaldkonda, ei ole kõnealusest juhtumist vaja teatada.
      3.1.   Lennutegevus

                  1)

                  Kõik lennud, mis on tehtud lennukõlblikkusnõuetele mittevastava õhust kergema õhusõidukiga või mille puhul lennu puudulik ettevalmistamine ohustas või oleks võinud ohustada selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Signaallambi ettekavatsemata ja lõplik kustumine.

            3.2.   Tehnilised juhtumid

                  1)

                  Järgmiste osade või juhtseadmete rike: kütusemahuti poogen, kesta rihmaratas, kontrolltross, kinnitustross, põleti klapitihendi leke, kütusemahuti klapitihendi leke, karabiin, kütusetoru leke, tõstejõudu tekitava gaasi klapp, kest või ballonett, kompressor, rõhukaitseklappi (gaasiballoon), vints (ankurdatud õhupallide puhul).

                  2)

                  Tõstejõudu tekitava gaasi oluline leke või gaasi väljavoolamine (näiteks poorsus, või tõstejõudu tekitava gaasi silindri lahtijäänud klapid.)

            3.3.   Koostoime aeronavigatsiooniteenuste ja lennuliikluse korraldamise valdkonnas

                  1)

                  Koostoime aeronavigatsiooniteenuste osutajatega (näiteks ebaõigete teenuste osutamine, vastuolulised sideteated või loas sisalduvatest juhistest kõrvale kaldumine), mis ohustas või oleks võinud ohustada õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

                  2)

                  Õhuruumi rikkumine.

            3.4.   Hädaolukorrad ning muud kriitilised olukorrad

                  1)

                  Hädaolukorrateate edastamise põhjustanud sündmus.

                  2)

                  Tulekahju, plahvatus, suits või mürgised aurud õhust kergemas õhusõidukis (lisaks põleti tavapärasele tööle).

                  3)

                  Õhust kergemas õhusõidukis viibijate väljapaiskumine korvist või gondlist.

                  4)

                  Piloodi teovõimetus, mille tulemuseks on suutmatus täita mis tahes kohustusi.

                  5)

                  Maapealse meeskonnaliikme ettekavatsemata õhkutõstmine või järelvedamine, mis põhjustab asjaomase meeskonnaliikme surma või tekitab talle kehavigastusi.

            3.5.   Väliskeskkond ja meteoroloogia

                  1)

                  Kokkupõrge maapinnal või õhus õhusõiduki, maapinna või takistusega, (6) mis ohustas või oleks võinud ohustada õhust kergemat sõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid, või selline kokkupõrkeoht.

                  2)

                  Sekkumine õhust kergema õhusõiduki tegevusse tulirelvade, ilutulestikutoodete, tuulelohede, laservalgustuse, suure võimsusega laservalgustite, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide, mudelõhusõidukite või muude sarnaste vahenditega.

                  3)

                  Ootamatult halvenenud ilmastikutingimused, mis ohustasid või oleksid võinud ohustada õhust kergemat õhusõidukit, selles viibivaid isikuid või mis tahes muid isikuid.

         (1)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, 26. september 2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, 6. mai 2009, kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

         (3)  Seda punkti kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 3 punktis i määratletud ärilise lennutegevuse suhtes.

         (4)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

         (5)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.

         (6)  Takistuste hulka kuuluvad ka sõidukid.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/725, 24. aprill 2017, millega pikendatakse toimeaine mesotriooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               25.4.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 107/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/725,
   24. aprill 2017,
   millega pikendatakse toimeaine mesotriooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiviga 2003/68/EÜ (2) kanti mesotrioon toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

               (2)

               Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

               (3)

               Toimeaine mesotriooni heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2017.

               (4)

               Komisjoni määruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus mesotriooni heakskiidu pikendamiseks.

               (5)

               Taotleja esitas rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 kohaselt nõutavad täiendavad toimikud. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

               (6)

               Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 23. veebruaril 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile.

               (7)

               Amet edastas pikendamist käsitleva hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

               (8)

               7. märtsil 2016 esitas amet komisjonile oma järeldused (6) mesotriooni eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamist käsitleva esialgse aruande mesotriooni kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 6. detsembril 2016.

               (9)

               Vähemalt ühe mesotriooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane mesotriooni heakskiitu pikendada.

               (10)

               Mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida mesotriooni sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane herbitsiidina kasutamise piirang kaotada.

               (11)

               Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

               (12)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõikele 3 koostoimes artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

               (13)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (7) pikendati mesotriooni heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2017, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. juunist 2017.

               (14)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Toimeaine heakskiidu pikendamine
   I lisas kirjeldatud toimeaine mesotriooni heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
   Artikkel 3
   Jõustumine ja kohaldamise kuupäev
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. aprill 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni 11. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/68/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete trifloksüstrobiini, karfentrasoon-etüüli, mesotriooni, fenamidooni ja isoksaflutooli lisamisega (ELT L 177, 16.7.2003, lk 12).

      (3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

      (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

      (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet, 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione („Järeldused toimeaine mesotriooni pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2016; 14(3): 4419, 103 lk doi:10.2903/j.efsa.2016.4419. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

      (7)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/950, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-DB, beeta-tsüflutriini, karfentrasoon-etüüli, Coniothyrium minitans'i tüve CON/M/91-08 (DSM 9660), tsüatsofamiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, etofumesaadi, fenamidooni, flufenatseedi, flurtamooni, foraamsulfurooni, fostiasaadi, imasamoksi, jodosulfurooni, iprodiooni, isoksaflutooli, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi, mesotriooni, oksasulfurooni, pendimetaliini, pikoksüstrobiini, siltiofaami ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 16.6.2016, lk 3).

      I LISA

                  Tavanimetus, tunnuskoodid

                  IUPACi nimetus

                  Puhtus (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumine

                  Erisätted

                  Mesotrioon
                  CASi nr: 104206-82-8
                  CIPACi nr: 625

                  Mesotrioon
                  2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon

                  ≥ 920 g/kg
                  R287431: maks. 2 mg/kg
                  R287432: maks. 2 g/kg
                  1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg

                  1. juuni 2017

                  31. mai 2032

                  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
                  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                              —

                              käitlejate kaitsele;

                              —

                              põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas;

                              —

                              imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

                        Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.
                  Taotleja esitab kinnitava teabe:

                              1.

                              metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta;

                              2.

                              toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses;

                              3.

                              veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena.

                        Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 1 nõutud asjakohase teabe 1. juuliks 2017 ja punktis 2 nõutud asjakohase teabe 31. detsembriks 2017. Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 3 nõutud kinnitava teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

      II LISA
      Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  A osast jäetakse välja kanne 61 mesotriooni kohta;

                  2)

                  B osasse lisatakse järgmine kanne:

                              „112

                              Mesotrioon
                              CASi nr: 104206-82-8
                              CIPACi nr: 625

                              Mesotrioon
                              2-(4-mesüül-2-nitrobensoüül)tsükloheksaan-1,3-dioon

                              ≥ 920 g/kg
                              R287431: maks. 2 mg/kg
                              R287432: maks. 2 g/kg
                              1,2-dikloroetaan: maks. 1 g/kg

                              1. juuni 2017

                              31. mai 2032

                              Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse mesotriooni heakskiidu pikendamist käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
                              Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                          —

                                          käitlejate kaitsele;

                                          —

                                          põhjavee kaitsele tundlikus piirkonnas;

                                          —

                                          imetajate, veetaimede ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

                                    Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.
                              Taotleja esitab kinnitava teabe:

                                          1.

                                          metaboliidi AMBA genotoksilisuse kohta;

                                          2.

                                          toimeaine võimaliku endokriinsüsteemi kahjustava toime kohta, eelkõige 2. ja 3. taseme katsete kohta, mis on praegu ette nähtud OECD kontseptuaalses raamistikus (OECD, 2012) ja mida on analüüsitud endokriinsüsteemi kahjustavate kemikaalide ohu hindamist käsitlevas Euroopa Toiduohutusameti arvamuses;

                                          3.

                                          veetöötlemisprotsesside mõju kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett kasutatakse joogiveena.

                                    Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 1 nõutud asjakohase teabe 1. juuliks 2017 ja punktis 2 nõutud asjakohase teabe 31. detsembriks 2017. Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja ametile punktis 3 nõutud kinnitava teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avalikustanud juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.“