title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 323/2014, 28. märts 2014 , millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I ja II lisa  EMPs kohaldatav tekst

text:
               29.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 95/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 323/2014,
   28. märts 2014,
   millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I ja II lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 15 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas esitatud nimekirjas loetletud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) impordi suhtes korraldatava kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise eeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas viidatud territooriumidele sisenemise kohtades.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et kõnealust nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

               (3)

               Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

               (4)

               Täpsemalt viitavad asjakohased teabeallikad sellele, et Indiast ja Taist pärit beetlilehtede, Indiast pärit ensüümide, Sudaanist pärit maapähklite ja nendest saadud toodete ning Türgist pärit viinamarjalehtede saadetiste puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks rakendada kõrgendatud rangusastmega ametlikke kontrolle. Seega tuleks nimekirja lisada kanded kõnealuste saadetiste kohta.

               (5)

               Lisaks tuleks nimekirja muuta kustutades sealt kanded nende toodete kohta, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldavalt liidu õigusaktidega ettenähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seetõttu tuleks nimekirjast välja jätta kanne Hiinast pärit kuivatatud nuudlite kohta.

               (6)

               Samuti teatasid liikmesriigid komisjonile, et oleks vaja täpselt määratleda, et kanded Marokost, Taist ja Vietnamist pärit maitsetaimede, Vietnamist pärit söödava muskushibiski ning Taist ja Vietnamist pärit piparde impordi kohta hõlmavad ka jahutatud tooteid. Liidu õigusaktide selguse huvides on nimekirjas vaja täpsustada ka kandeid Egiptusest pärit apelsinide ja maasikate ning Keeniast pärit herneste ja ubade impordi kohta.

               (7)

               On vaja muuta ka määruse (EÜ) nr 669/2009 II lisa, seda eelkõige selleks, et kõnealuse määruse artiklis 8 sätestatud edasist vedu käsitlevad sätted kajastuksid ühises sisenemisdokumendis. Ühise sisenemisdokumendi täitmise juhistes esitatud märkustes on vaja teha mõningaid tehnilisi muudatusi.

               (8)

               Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I ja II lisa.

               (9)

               Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 669/2009 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. märts 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 669/2009, 24. juuli 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

      LISA
      „
            I LISA

               Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

                        Sööt ja toit
                        (kavandatud kasutusotstarve)

                        CN-kood (1)

                        TARICi alamrubriik

                        Päritoluriik

                        Oht

                        Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

                        Rosinad

                           (toit)

                        0806 20

                        Afganistan (AF)

                        Ohratoksiin A

                        50

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brasiilia (BR)

                        Aflatoksiinid

                        10

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

                                       (sööt ja toit)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Maasikad (külmutatud)

                           (toit)

                        0811 10

                        Hiina (CN)

                        Noroviirus ja A-hepatiit

                        5

                           Brassica oleracea

                        (muu söödav kapsas perekonnast Brassica, Hiina spargelkapsas) (2)

                           (toit – värske või jahutatud)

                        ex 0704 90 90

                        40

                        Hiina (CN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (3)

                        20

                        Pomelid

                           (toit – värske)

                        ex 0805 40 00

                        31; 39

                        Hiina (CN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (4)

                        20

                        Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

                           (toit)

                        0902

                        Hiina (CN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (5)

                        10

                                    —

                                    Baklažaanid

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                        Dominikaani Vabariik (DO)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (6)

                        10

                                    —

                                    Karella-kibekurk (Momordica charantia)
                                    (toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                    ex 0709 99 90;
                                    ex 0710 80 95

                        70
                        70

                                    —

                                    Spargeload
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Dominikaani Vabariik (DO)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (6)

                        20

                                    —

                                    Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    ex 0709 60 99

                        20

                        (toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                 0710 80 51ex 0710 80 59

                        20

                                    —

                                    Apelsinid (värsked või kuivatatud)

                                    —

                                    0805 10 20;
                                    0805 10 80

                        Egiptus (EG)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (7)

                        10

                                    —

                                    Maasikad (värsked)
                                    (toit)

                                    —

                                 0810 10 00

                        Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10;
                        ex 0709 60 99;

                        20

                        Egiptus (EG)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (8)

                        10

                           (toit – värske, jahutatud või külmutatud)

                        0710 80 51;
                        ex 0710 80 59

                        20

                        Beetlilehed (Piper betle L.)

                           (toit)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        India (IN)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, terve

                                    —

                                 0904 21 10

                        India (IN)

                        Aflatoksiinid

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                        10

                                    —

                                    Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, va paprikad (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Karri (vürtspaprikatooted)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskaatpähkel

                                       (Myristica fragrans)

                                       (toit – kuivatatud vürtsid)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Ensüümid, ensüümivalmistised

                           (sööt ja toit)

                        3507

                        India (IN)

                        Klooramfenikool

                        50

                                    —

                                    Muskaatpähkel

                                       (Myristica fragrans)

                                       (toit – kuivatatud vürtsid)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Indoneesia (ID)

                        Aflatoksiinid

                        20

                                    —

                                    Herned (kaunadega) (poetamata)

                                    —

                                 ex 0708 10 00

                        40

                        Keenia (KE)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (10)

                        10

                                    —

                                    Oad (kaunadega) (poetamata)

                                       (toit – värske või jahutatud)

                                    —

                                 ex 0708 20 00

                        40

                        Münt

                           (toit – värske või jahutatud)

                        ex 1211 90 86

                        30

                        Maroko (MA)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (11)

                        10

                        Kuivatatud oad

                           (toit)

                        0713 39 00

                        Nigeeria (NG)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (12)

                        50

                        Arbuusi (Egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

                           (toit)

                        ex 1207 70 00;
                        ex 1106 30 90;
                        ex 2008 99 99

                        10
                        30
                        50

                        Sierra Leone (SL)

                        Aflatoksiinid

                        50

                                    —

                                    Koorimata maapähklid

                                    —

                                 1202 41 00

                        Sudaan (SD)

                        Aflatoksiinid

                        50

                                    —

                                    Kooritud maapähklid

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähklivõi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

                                       (sööt ja toit)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

                           (toit – värske või jahutatud)

                        ex 0709 60 99

                        20

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (13)

                        10

                        Beetlilehed (Piper betle L.)

                           (toit)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        Tai (TH)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                    Koriandrilehed

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Tai (TH)

                        Salmonella (9)

                        10

                                    —

                                    Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Münt

                                       (toit – värsked või jahutatud ürdid)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Koriandrilehed

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

                        10

                                    —

                                    Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

                                       (toit – värsked või jahutatud ürdid)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Spargeload
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Tai (TH)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

                        20

                                    —

                                    Baklažaanid

                                       (toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                                    —

                                    Paprikad (Capsicum annuum)

                                       (toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    0710 80 51

                        Türgi (TR)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (15)

                        10

                        Viinamarja lehed

                           (toit)

                        ex 2008 99 99

                        11; 19

                        Türgi (TR)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (16)

                        10

                        Rosinad

                           (toit)

                        0806 20

                        Usbekistan (UZ)

                        Ohratoksiin A

                        50

                                    —

                                    Koriandrilehed

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Vietnam (VN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (17)

                        20

                                    —

                                    Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Münt

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Petersell

                                       (toit – värsked või jahutatud ürdid)

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        40

                                    —

                                    Söödav muskushibisk

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        20

                        Vietnam (VN)

                        Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (17)

                        20

                                    —

                                    Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

                                       (toit – värske või jahutatud)

                                    —

                                 ex 0709 60 99

                        20

            II LISA

               ÜHINE SISENEMISDOKUMENT

               Juhised ühise sisenemisdokumendi täitmiseks

                        Üldist:

                        Dokument tuleb täita trükitähtedega. Iga märkus vastab asjaomase lahtri numbrile.

               I osa   Selle osa peab täitma sööda- või toidukäitleja või tema esindaja, kui ei ole märgitud teisiti.

                        Lahter I.1.

                        Kauba saatja: saadetist lähetava füüsilise või juriidilise isiku (sööda- ja toidukäitleja) nimi ja täielik aadress. Soovitatav on esitada telefoni- ja faksinumber või e-posti aadress.

                        Lahter I.2.

                        Ühise sisenemisdokumendi viitenumbri täidab määratud sisenemiskoha pädev asutus. Sööda- ja toidukäitleja märgib määratud sisenemiskoha, kuhu saadetis peab jõudma.

                        Lahter I.3.

                        Kauba saaja: saadetise adressaadiks oleva füüsilise või juriidilise isiku (sööda- ja toidukäitleja) nimi ja täielik aadress. Soovitatav on esitada telefoni- ja faksinumber või e-posti aadress.

                        Lahter I.4.

                        Saadetise eest vastutav isik: isik (sööda- ja toidukäitleja, tema esindaja või isik, kes tema nimel täidab deklaratsiooni), kes vastutab saadetise eest, kui see on jõudnud määratud sisenemiskohta, ja kes esitab importija nimel vajalikud deklaratsioonid määratud sisenemiskoha pädevale asutusele. Märkida nimi ja täielik aadress. Soovitatav on esitada telefoni- ja faksinumber või e-posti aadress.

                        Lahter I.5.

                        Päritoluriik: kolmas riik, kust kaup pärineb, kus see on kasvatatud, koristatud või toodetud.

                        Lahter I.6.

                        Lähetajariik, kust saadetis on lähetatud: kolmas riik, kus saadetis on pandud liitu sõitva lõpliku transpordivahendi peale.

                        Lahter I.7.

                        Importija: nimi ja täielik aadress. Soovitatav on esitada telefoni- ja faksinumber või e-posti aadress.

                        Lahter I.8.

                        Sihtkoht: kättetoimetamisaadress liidus. Soovitatav on esitada telefoni- ja faksinumber või e-posti aadress.

                        Lahter I.9.

                        Määratud sisenemiskohta saabumine: märkida saadetise eeldatav määratud sisenemiskohta jõudmise kuupäev.

                        Lahter I.10.

                        Dokumendid: märkida saadetisega kaasas olevate ametlike dokumentide väljastamiskuupäev ja number.

                        Lahter I.11.

                        Märkida üksikasjalikud andmed transpordivahendi kohta, millega saadetis tuuakse: õhusõidukite puhul lennunumber, laevade puhul laeva nimi, maanteesõidukite puhul registreerimisnumber ja vajadusel haagise number, raudteesõidukite puhul rongi tunnusandmed ja vaguni number.
                        Viited dokumentidele: lennuveokirja number, laeva lastikirja number, raudtee- või maanteeveo puhul kaubasaatelehe number.

                        Lahter I.12.

                        Kauba kirjeldus: esitada kauba detailne kirjeldus (sh sööda liik).

                        Lahter I.13.

                        Kauba kood: kauba tunnuskood, mis on esitatud I lisas (olemasolu korral lisada ka TARICi alamrubriik)

                        Lahter I.14.

                        Brutomass: kogumass kilodes. Brutomass määratletakse toodete kogukaaluna koos kontaktpakendite ja muu pakendiga, välja arvatud transpordikonteinerid ja muu transpordivarustus.
                        Netomass: tegeliku toote mass kilogrammides ilma pakendi massita. Netomassi määratletakse toodete kaaluna ilma kontaktpakendite või muu pakendita.

                        Lahter I.15.

                        Pakendite arv

                        Lahter I.16.

                        Temperatuur: märkida vastav transpordiliik/ladustamistemperatuur.

                        Lahter I.17.

                        Pakendiliik: märkida toodete pakendi liik.

                        Lahter I.18.

                        Kauba kasutusotstarve: märkida rist vastavasse kasti sõltuvalt sellest, kas kaup on ette nähtud inimtoiduks eelnevalt sortimata või muul viisil füüsiliselt töötlemata (sel juhul märkida rist kasti „inimtoiduks”), inimtoiduks pärast vastavat töötlemist (rist kasti „täiendavaks töötlemiseks”) või kasutamiseks söödana (sel juhul märkida rist kasti „söödaks”).

                        Lahter I.19.

                        Märkida vajaduse korral kõik plommi ja konteineri identifitseerimisnumbrid.

                        Lahter I.20.

                        Üleviimine kontrollpunkti: artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal märgitakse määratud sisenemiskohas sellesse kasti rist, et lubada saadetise viia teise kontrollpunkti.

                        Lahter I.21.

                        Ei kohaldata.

                        Lahter I.22.

                        Impordiks: sellesse kasti tehakse rist siis, kui saadetis on ette nähtud liitu importimiseks (artikkel 8).

                        Lahter I.23.

                        Ei kohaldata.

                        Lahter I.24.

                        Märkida ristiga vastav transpordivahend.

               II osa   Selle osa täidab pädev asutus.

                        Lahter II.1.

                        Kasutada sama viitenumbrit kui lahtris I.2.

                        Lahter II.2.

                        Vajaduse korral täidab toll.

                        Lahter II.3.

                        Dokumentide kontroll: täita iga saadetise puhul.

                        Lahter II.4.

                        Määratud sisenemiskoha pädev asutus märgib, kas saadetis on valitud füüsiliseks kontrolliks, mida saab artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal teha mõnes teises kontrollpunktis.

                        Lahter II.5.

                        Pärast dokumentide kontrollimise rahuldavat tulemust märgib määratud sisenemiskoha pädev asutus artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal, millisesse kontrollpunkti võib saadetise vedada identsuse ja füüsiliseks kontrollimiseks.
                        Määratud sisenemiskoha pädev asutus märgib ka seda, kas saadetist on lubatud vastavalt artiklile 8 edasi vedada. Edasivedu võib lubada üksnes juhul, kui määratud sisenemiskohas on kontrollitud saadetise identsust ja kui kontrollimise tulemus on rahuldav. Lahter II.11 täidetakse seega ajal, kui saadetise edasiveoks on antud luba, lahter II.12 täidetakse aga siis, kui laboratoorsete uuringute tulemused on selgunud.

                        Lahter II.6.

                        Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis dokumentide kontrollimisel saadud mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. Kui märgitakse „Tagasisaatmine”, „Hävitamine”, „Muutmine” või „Muul otstarbel kasutamine”, tuleb lahtrisse II.7 märkida sihtkoha aadress.

                        Lahter II.7.

                        Märkida nõuetekohane loanumber ja kõigi sihtkohtade aadress (või laeva nimi ja sadam), kus saadetist tuleb uuesti kontrollida, nt juhul, kui lahtris II.6 on märgitud „Tagasisaatmine”, „Hävitamine”, „Muutmine” või „Muul otstarbel kasutamine”.

                        Lahter II.8.

                        Määratud sisenemiskoha pädeva asutuse ametlik pitsat.

                        Lahter II.9.

                        Määratud sisenemiskoha pädeva asutuse vastutava ametniku allkiri.

                        Lahter II.10.

                        Ei kohaldata.

                        Lahter II.11.

                        Määratud sisenemiskoha pädev asutus või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädev asutus märgib siia identsuskontrolli tulemused.

                        Lahter II.12.

                        Määratud sisenemiskoha pädev asutus või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädev asutus märgib siia füüsilise kontrolli tulemused.

                        Lahter II.13.

                        Määratud sisenemiskoha pädev asutus või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädev asutus märgib siia laboratoorsete uuringute tulemused. Siia märkida ainekategooria või nakkusetekitaja, mida on laboratoorsete uuringutega kontrollitud.

                        Lahter II.14.

                        See lahter tuleb täita kõikide saadetiste puhul, mis on liidus vabasse ringlusse lubatud.

                        Lahter II.15.

                        Ei kohaldata.

                        Lahter II.16.

                        Märkida selgelt meede, mis tuleb võtta, kui saadetis identsuse või füüsilise kontrollimise mitterahuldavate tulemuste tõttu tagasi lükatakse. Kui märgitakse „Tagasisaatmine”, „Hävitamine”, „Muutmine” või „Muul otstarbel kasutamine”, tuleb lahtrisse II.18 märkida sihtkoha aadress.

                        Lahter II.17.

                        Keeldumise põhjused: täita vajaduse korral asjakohase teabe lisamiseks. Märkida vastavasse kasti rist.

                        Lahter II.18.

                        Märkida nõuetekohane loanumber ja kõigi sihtkohtade aadress (või laeva nimi ja sadam), kus saadetist tuleb uuesti kontrollida, nt kui lahtris II.16 on märgitud „Tagasisaatmine”, „Hävitamine”, „Muutmine” või „Muul otstarbel kasutamine”.

                        Lahter II.19.

                        See lahter tuleb täita juhul, kui saadetise esialgne plomm on konteineri avamisel purunenud. Koostada kõikide sel eesmärgil kasutatud plommide koondnimekiri.

                        Lahter II.20.

                        Määratud sisenemiskoha pädeva asutuse või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädeva asutuse ametlik pitsat.

                        Lahter II.21.

                        Määratud sisenemiskoha pädeva asutuse või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädeva asutuse vastutava ametniku allkiri.

               III osa   Selle osa täidab pädev asutus.

                        Lahter III.1.

                        Andmed tagasisaatmise kohta: määratud sisenemiskoha pädev asutus või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädev asutus märgib kasutatava transpordivahendi, selle tunnusandmed, sihtriigi ja tagasisaatmise kuupäeva, niipea kui need andmed teada on.

                        Lahter III.2.

                        Järelmeetmed: märkida vajaduse korral kohaliku pädeva asutuse vastutav üksus, kelle järelevalve all on saadetis „hävitamise”, „muutmise” või „muul otstarbel kasutamise” korral. Kohalik pädev asutus märgib siia teabe saadetise saabumise ning saadetise vastavuse kohta.

                        Lahter III.3.

                        Määratud sisenemiskoha pädeva asutuse või artikli 19 lõikes 1 osutatud üleminekuajal kontrollpunkti pädeva asutuse vastutava ametniku allkiri „tagasisaatmise” korral. Kohaliku pädeva asutuse ametliku esindaja allkiri „hävitamise”, „muutmise” või „muul otstarbel kasutamise” korral.

                  ”

         (1)  Kui mingi CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kaupade nomenklatuuris puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

         (2)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Tuntakse ka nimede „Kai Lan”, „Gai Lan”, „Gailan”, „Kailan”, „Chinese bare Jielan” all.

         (3)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloorfenapüür, fiproniil (fiproniili ja sulfooni metaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), atseetamipriid, dimetomorf ja propikonasool.

         (4)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: triasofoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), fentoaat, metidatioon.

         (5)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: buprofesiin, imidaklopriid, fenvaleraat ja esfenvaleraat (RS & SR isomeeride summa), profenofoss, trifluraliin; triasofoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), tsüpermetriin (tsüpermetriin, kaasa arvatud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)).

         (6)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliiniosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), atsefaat, aldikarbi (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja selle sulfooni summa, väljendatud aldikarbina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klorofenapüür, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), diafentiuroon, diasinoon, diklorofoss, dikofool (p, p' ja o,p' isomeeride summa), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), fenamidoon, imidaklopriid, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metamidofoss, metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, oksamüül, profenofoss, propikonasool, tiabendasool, tiaklopriid.

         (7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), tsüflutriin (tsüflutriin, sealhulgas komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprodiniil, diasinoon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, fenitrotioon, fenpropatriin, fludioksoniil, heksaflumuroon, lambda-tsühalotriin, metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, fentoaat, metüültiofanaat.

         (8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprokonasool, dikofool (p, p' ja o,p' isomeeride summa), difenokonasool, dinotefuraan, etioon, flusilasool, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud prokloraasina), profenofoss, propikonasool, metüültiofanaat ja triforiin.

         (9)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1) artikliga 5.

         (10)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), kloropürifoss, atsefaat, metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), diafentiuroon, indoksakarb S ja R isomeeride summana.

         (11)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), heksakonasool, metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), flutriafool, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), flubeendiamiid, müklobutaniil, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina).

         (12)  Eelkõige diklorofossi jäägid.

         (13)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), triasofoss, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), profenofoss, protiofoss, etioon, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), triforiin, protsümidoon, formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat(vesinikkloriidina).

         (14)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, karbarüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, metüülkloropürifoss, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metalaksüül ja metalaksüül-M (kaasa arvatud muud komponentisomeeride segud, sealhulgas metalaksüül-M (isomeeride summa)), metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), triasofoss, dikrotofoss, EPN, triforiin.

         (15)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klofentesiin, diafentiuroon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat(vesinikkloriidina), malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), protsümidoon, tetradifoon, metüültiofanaat.

         (16)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: asoksüstrobiin, boskaliid, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), metüülkresoksiim, lambda-tsühalotriin, metalaksüül ja metalaksüül-M (metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)), metoksüfenosiid, metrafenoon, müklobutaniil, penkonasool, püraklostrobiin, pürimetaniil, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), trifloksüstrobiin.

         (17)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloropürifoss, profenofoss, permetriin (isomeeride summa), heksakonasool, difenokonasool, propikonasool, fiproniil (fiproniili ja sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), propargiit, flusilasool, fentoaat, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), kvinalfoss, pentsükuroon metidatioon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), fenbukonasool.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 605/2012, 4. juuli 2012 , millega keelatakse hariliku tuuni püük Hispaanias registreeritud mõrdadega Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

text:
               7.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 177/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 605/2012,
   4. juuli 2012,
   millega keelatakse hariliku tuuni püük Hispaanias registreeritud mõrdadega Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012 (millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida tohib 2012. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres.

               (2)

               Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007, (2) on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad alla 24meetriste kalapüügilaevade ja mõrdade puhul komisjonile tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate kalapüügilaevade rühmadele eraldatud kvootidest.

               (3)

               Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise kaudu, tuginedes ettevaatusprintsiibile.

               (4)

               Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 36 lõike 2 kohaselt teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike, kui ta leiab liikmesriikide esitatud teabe või tema enda käsutuses oleva muu teabe põhjal, et ELile, liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse olevat ammendatud ühe või enama püügivahendi või laeva jaoks, ning keelustab püügitegevuse antud püügitegevusega seotud vastava piirkonna, püügivahendite, kalavaru, kalavarude rühma või laevastiku jaoks.

               (5)

               Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal loetakse 20. juunil ammendatuks Hispaanias registreeritud mõrdadele eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres. Komisjon on Hispaaniale sellest teatanud.

               (6)

               Hispaania teatas komisjonile 7., 14. ja 21. juunil, et ta peatas oma 2012. aastal tuunipüügiga tegelenud nelja mõrra püügitegevuse järgmiselt: kahel tuunimõrral alates 8. juunist, ühel tuunimõrral alates 14. juunist ning ühel tuunimõrral alates 21. juunist, selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 21. juunist 2012 kell 14.00.

               (7)

               Ilma et see piiraks Hispaania poolt eespool osutatud meetmete võtmist, on vaja, et komisjon kinnitaks Hispaanias registreeritud mõrdadele hariliku tuuni püügi keelamist Atlandi ookeanis ida pool 45°läänepikkust ja Vahemeres alates 21. juunist 2012,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Keelatakse hariliku tuuni püük Hispaanias registreeritud mõrdadega Atlandi ookeanis ida pool 45°läänepikkust ja Vahemeres hiljemalt alates 21. juunist 2012 kell 14.00.
   Alates nimetatud kuupäevast keelatakse ka kõnealuste mõrdadega püütud kalavarude pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         László ANDOR

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 662/2011, 8. juuli 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               9.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 181/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 662/2011,
   8. juuli 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 9. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  26,7

                  TR

                  53,0

                  US

                  26,0

                  ZZ

                  31,7

                  0707 00 05

                  TR

                  98,5

                  ZZ

                  98,5

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  71,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  73,2

                  UY

                  67,1

                  ZA

                  67,6

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  150,8

                  BR

                  83,1

                  CA

                  105,7

                  CL

                  96,5

                  CN

                  111,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  110,2

                  US

                  147,9

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  100,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,4

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  137,5

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  101,2

                  0809 10 00

                  TR

                  258,2

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  180,0

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  284,4

                  ZZ

                  278,8

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  ZZ

                  70,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/59, 15. jaanuar 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               16.1.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 10/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/59,
   15. jaanuar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. jaanuar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  62,0

                  EG

                  232,2

                  IL

                  127,8

                  MA

                  106,4

                  TN

                  130,5

                  TR

                  139,9

                  ZZ

                  133,1

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  66,8

                  TR

                  168,4

                  ZZ

                  159,0

                  0709 91 00

                  EG

                  119,3

                  ZZ

                  119,3

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  228,1

                  TR

                  172,2

                  ZZ

                  197,3

                  0805 10 20

                  EG

                  47,6

                  MA

                  57,8

                  TR

                  63,8

                  ZA

                  97,5

                  ZZ

                  66,7

                  0805 20 10

                  IL

                  146,7

                  MA

                  84,9

                  ZZ

                  115,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  100,7

                  JM

                  118,8

                  KR

                  153,2

                  MA

                  82,2

                  TR

                  103,3

                  ZZ

                  111,6

                  0805 50 10

                  TR

                  69,2

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  BR

                  65,3

                  CL

                  89,9

                  US

                  151,5

                  ZZ

                  102,2

                  0808 30 90

                  CN

                  92,1

                  TR

                  108,4

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  113,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 441/2014, 30. aprill 2014, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.5.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 130/37

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 441/2014,
   30. aprill 2014,
   millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (2) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 29/2009 (3) on sätestatud õhk-maa-andmeside kakspunktkanali teenuste koordineeritud kasutuselevõtu suhtes kehtivad nõuded.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 29/2009 I lisa B osas on määratletud lennutasandist 285 kõrgemal asuv õhuruum, mille suhtes kõnealust määrust kohaldatakse alates 5. veebruarist 2015.

               (3)

               Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. Seepärast tuleks Horvaatia õhuruum nõuetekohaselt lisada õhuruumile, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 29/2009.

               (4)

               Erinevalt määruse (EÜ) nr 29/2009 I lisa B osaga hõlmatud liikmesriikide suhtes kehtestatud kohaldamiskuupäevast, milleks on 5. veebruar 2015, tuleks Horvaatia suhtes kohaldada üheaastast üleminekuperioodi ja näha ette määruse (EÜ) nr 29/2009 kohaldamise edasilükkamine, et võimaldada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatel osalistel, näiteks käitajatel ja lennuliiklusteenuste (ATS-teenuste) osutajatel, teha ettevalmistusi uute eeskirjade kohaldamiseks.

               (5)

               Määrust (EÜ) nr 29/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (6)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 29/2009 I lisa B osas lisatakse rea „Warszawa FIR” järele uus rida „Zagreb FIR”.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse alates 5. veebruarist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

      (2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2009, 16. jaanuar 2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 295/2013, 21. märts 2013 , millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uue eksportijaga seotud läbivaatamist määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Taiwanist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes

text:
               28.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 90/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 295/2013,
   21. märts 2013,
   millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uue eksportijaga seotud läbivaatamist määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Taiwanist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) kehtestati algmääruse artikli 5 kohaselt Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

               (2)

               Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (3) eespool nimetatud meetmed säilitada.

               (3)

               24. veebruaril 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (4) algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt veel ühe asjaomaste meetmete aegumise läbivaatamise. Kõnealune uurimine toimub paralleelselt ja lõpetatakse eraldi õigusaktiga.

         B.   PRAEGUNE MENETLUS

   1.   Läbivaatamistaotlus

               (4)

               Komisjon on saanud algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase taotluse uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas äriühing Lealea Enterprise Co., Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”), kes on eksportiv tootja Taiwanis (edaspidi „asjaomane riik”).

               (5)

               Taotluse esitaja väitis, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodi jooksul, s.o perioodil 1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”).

               (6)

               Peale selle väitis taotluse esitaja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab vaatlusalust toodet, mille suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed.

               (7)

               Taotluse esitaja väitis veel, et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.

         2.   Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

               (8)

               Komisjon tutvus taotluse esitaja edastatud esmapilgul usutavate tõenditega, mida ta pidas piisavaks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja liidu tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EL) nr 653/2012 (5) taotluse esitaja suhtes määruse (EÜ) nr 192/2007 läbivaatamise.

               (9)

               Määruse (EL) nr 653/2012 kohaselt tunnistati kehtetuks teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks taotluse esitaja toodetud ja liitu eksportimiseks müüdud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.

         3.   Vaatlusalune toode

               (10)

               Vaatlusalune toode on Taiwanist pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossusarv vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardile 1628-5 on 78 ml/g või kõrgem ja mis praegu kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

         4.   Asjaomased isikud

               (11)

               Komisjon teatas liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

               (12)

               Komisjon saatis taotluse esitajale ja temaga seotud äriühingutele dumpinguvastased küsimustikud ning sai vastused ettenähtud tähtajaks.

               (13)

               Komisjon püüdis kontrollida kõiki uue eksportija staatuse ja dumpingu kindlakstegemiseks vajalikke andmeid ning tegi kontrollkäike taotluse esitaja valdustesse Taiwanis.

         5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               (14)

               Dumpingu läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

         C.   UURIMISE TULEMUSED

   1.   Uue eksportija kõlblikkus

               (15)

               Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote liitu eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.

               (16)

               Kuigi eksporditud kogused olid väikesed, olid need siiski piisavad, et määrata usaldusväärselt kindlaks dumpingumarginaal. Saadetiste suuruse ja käibe osas kliendi kohta oli see eksport võrreldav taotluse esitaja tegevusega kolmandate riikide turgudel.

               (17)

               Uue eksportija staatuse saamiseks vajalike muude tingimuste osas suutis kõnealune äriühing tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid Taiwani eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

               (18)

               Sellest tulenevalt kinnitatakse, et asjaomast äriühingut tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata individuaalne dumpingumarginaal.

         2.   Dumpinguhinnaga müük

               (19)

               Taotluse esitaja toodab ja müüb vaatlusalust toodet nii omamaisel turul kui ka eksporditurgudel. Taotluse esitaja müüb kõikidele turgudele otse.

               (20)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % liitu tarnitud eksportmüügi kogumahust. Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja eksportis liitu üht tooteliiki ja et taotluse esitaja müüs sama tooteliiki oma riigis üldiselt tüüpilises mahus.

               (21)

               Lisaks kontrollis komisjon, kas vaatlusaluse toote tüüpilises mahus toimunud omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele. Kuna tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdi piisavalt palju, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik hind omamaisel turul.

               (22)

               Vaatlusalune toode eksporditi otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Seepärast määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.

               (23)

               Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil.

               (24)

               Selleks, et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, lisa- ja krediidikulusid kohandati kõikidel juhtudel, kui neid kohandusi peeti mõistlikuks, veatuks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

               (25)

               Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõigi liitu suunatud eksporditehingute kaalutud keskmise hinna võrdlemise teel. Kuna eksport liitu toimus piiratud arvul kordadel, võrreldi liitu suunatud ekspordi üksikuid hindu ka kaalutud keskmise normaalväärtusega kuudel, mil vaatlusalust toodet eksporditi.

               (26)

               Mõlemal juhul näitasid kõnealused võrdlused, et läbivaatamise uurimise perioodil liitu eksportinud taotluse esitaja puhul oli dumping minimaalne.

         D.   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

               (27)

               Taotluse esitaja puhul oli läbivaatamise uurimisperioodi kohta kindlaks tehtud dumpingumarginaal minimaalne. Seepärast tehakse ettepanek kehtestada minimaalsel dumpingumarginaalil põhinev tollimaks 0 eurot tonni kohta ning muuta vastavalt määrust (EÜ) nr 192/2007.

         E.   REGISTREERIMINE

               (28)

               Nimetatud järeldusi arvesse võttes tuleks määrusega (EL) nr 653/2012 kehtestatud impordi registreerimine lõpetada dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmiseta.

         F.   MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUS

               (29)

               Asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse kehtestada taotluse esitaja vaatlusaluse toote impordi suhtes dumpinguvastane tollimaks 0 eurot tonni kohta ning muuta vastavalt määrust (EÜ) nr 192/2007. Märkused vaadati läbi ja need võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

               (30)

               Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud meetmed aeguvad algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 192/2007 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelisse lisatakse järgmine Taiwani tootja:

                  Riik

                  Äriühing

                  Dumpingu-vastane tollimaks (eurot/tonn)

                  TARICi lisakood

                  „Taiwan

                  Lealea Enterprise Co., Ltd

                  0

                  A996”

   2.   Tolliasutused lõpetavad äriühingu Lealea Enterprise Co., Ltd toodetud Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimise.
   3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. märts 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. HOGAN

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.

      (3)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 59.

      (4)  ELT C 55, 24.2.2012, lk 4.

      (5)  ELT L 188, 18.7.2012, lk 8.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/306, 3. märts 2016, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

text:
               4.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 58/38

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/306,
   3. märts 2016,
   millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed

               (1)

               Muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatavate toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) („esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”).

               (2)

               2008. aasta oktoobris pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 (3) nende meetmete kehtivust alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel.

               (3)

               2014. aasta detsembris pikendati veel kord meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 (4) pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast teist aegumise läbivaatamist (edaspidi „kehtivad meetmed”).

               (4)

               Kõikide Korea Vabariigi äriühingute ekspordi suhtes kohaldatav praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 44 %, mis põhineb esialgses uurimises kindlaks määratud kahjumarginaalil.

         1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

               (5)

               2015. aasta jaanuaris sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotlus piirdub Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega ning taotluse esitas kõnealune eksportiv tootja. Oma taotluses väitis eksportiv tootja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Eksportiv tootja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.

         1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

               (6)

               Olles pärast liikmesriikide teavitamist jõudnud seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad eksportiva tootjaga seotud dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 18. veebruaril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „kehtivad meetmed”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt, kusjuures läbivaatamine piirdub eksportiva tootjaga seotud dumpingu uurimisega.

               (7)

               Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

         1.4.   Uurimine

               (8)

               Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon eksportivale tootjale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

               (9)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Asjaomase eksportiva tootja valdustesse tehti kontrollkäik.

         1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               (10)

               Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

               (11)

               Lisaks kõnealustele andmetele esitas eksportiv tootja ka 2013. aasta kulu- ja müügiandmed ning tegi ettepaneku pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2013. aasta lisamise teel, et liitu suunatud müügimaht oleks representatiivsem. Komisjon tegi aga kindlaks, et 2013. aasta liitu suunatud müügi lisamine ei suurendaks representatiivsust mahu (võrreldes kogumüügi või tootmismahuga) ega müügivormide (vt põhjendus 29) osas. Seega ei olnud komisjonil piisavalt põhjust teha erandit tavapärasest 12kuulisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodist dumpingu kohta representatiivse järelduse tegemiseks.

               (12)

               Pärast lõplike tulemiuste teatavakstegemist kordas eksportiv tootja oma väidet, et 2013. aasta tuleks lisada läbivaatamisega seotud uurimisperioodile, et muuta see representatiivsemaks. Ta väitis, et võrdlused selliste teguritega nagu tootmise kogumaht ei ole olulised ning et 2013. aasta lisamisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodile muutuks see representatiivsemaks täiendavate tooteliikide, müügimahu ja käibe seisukohast.

               (13)

               Alusmääruses ei ole konkreetselt märgitud, kuidas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi representatiivsust mõõta tuleks. Käesoleval juhul oli eksportiva tootja väidetav müügimaht liidu turul 2013. aastal vähem kui pool sellest, mis liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väidetavalt müüdi, samas kui tema kogumüük ja tootmismaht jäid mõlema aasta puhul samasse vahemikku. Seega on selge, et suhtelises arvestuses vähendaks 2013. aasta lisamine eksportiva tootja liitu suunatud müügi representatiivsust, kuid absoluutväärtuses pakuks see ainult piiratud täiendust.

               (14)

               Seetõttu kinnitab komisjon, et puudub mõjuv põhjus pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kauemaks, kui üheaastane periood, mida komisjon tavaliselt kohaldab.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (15)

               Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

         2.2.   Samasugune toode

               (16)

               Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et eksportiva tootja toodetud tootel, mida müüakse kodumaisel turul ning eksporditakse ELi ja muudele eksporditurgudele, ja liidu tootmisharu poolt liidus müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve.

               (17)

               Komisjon otsustas neid tooteid käsitada samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPING

   a)   Normaalväärtus

               (18)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

               (19)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega.

               (20)

               Järgmisena uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaine müük omamaisel turul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et enamik tooteliike olid tüüpilised.

               (21)

               Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (22)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

                           a)

                           tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

               (23)

               Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

               (24)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

               (25)

               Omamaise müügi analüüs näitas, et valdav osa omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

               (26)

               Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või oli see ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

               (27)

               Normaalväärtus arvutati, liites eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:

                           a)

                           eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil; ning

                           b)

                           kaalutud keskmise kasumi, mida eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (28)

               Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

         b)   Ekspordihind

               (29)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüs eksportiv tootja liidus vaatlusalust toodet vaid tühises koguses, mis moodustas 0,1 % – 0,3 % tema toodangu mahust (konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatakse määr vahemikuna). Pealegi ei suutnud eksportiv tootja teatavate tehingute puhul veenvalt näidata, et dumpinguvastane tollimaks on tegelikult makstud, mis tekitab kahtlusi selle kohta, kas kaup on lastud liidu territooriumil vabasse ringlusse. Lisaks sellele müüdi kogu kõnealune kogus kolmele kliendile konkreetsete projektide jaoks, kusjuures liitmikud pidid vastama erinõuetele. Peale selle toimus müük nn paketina koos teiste liitmikega, mis ei kuulu vaatlusaluse toote alla. Selle taustal peeti ristkompenseerimise ohtu märkimisväärseks. Eespool nimetatud põhjustel ei ole võimalik teha sisulist dumpingu analüüsi, võttes aluseks liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja müüdud vaatlusaluse toote.

               (30)

               Kuna liitu eksporditud kogus pole piisav, otsustati võtta ekspordihinna kindlaksmääramisel aluseks eksport muudesse kolmandatesse riikidesse. Leiti, et kõnealusel eksportival tootjal on neli peamist eksporditurgu, mille arvele langeb kokku 50 % eksportiva tootja eksportmüügist kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ülejäänud osa koosneb 39 muust ekspordisihtkohast, millest igaühe arvele langeb 0,1 % – 5 % eksportiva tootja eksportmüügist. Nende riikide ekspordihinnad väga erinevad, mis näitab, et need turud erinevad üksteisest põhjalikult. Paljud nendest erinevatest teguritest (näiteks konkurentsi tingimused igal turul) ei ole teada. Seepärast uuriti täiendavalt, kas üht eksportiva tootja peamistest sihtkohtadest oleks võimalik kasutada liidu turu asemel.

               (31)

               Araabia Ühendemiraadid (edaspidi „AÜE”) on eksportiva tootja suurim eksporditurg ja selle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % – 18 % eksportiva tootja eksportmüügi massist ja 15 % – 18 % väärtusest. Ent Araabia Ühendemiraatides ei ole vaatlusaluse toote omamaist tootjat. Seepärast on selle riigi majanduse struktuur liidu turuga võrreldes üsna erinev.

               (32)

               Määruse (EL) nr 1283/2014 vastuvõtmisega päädinud aegumise läbivaatamises peeti asjakohaseks analüüsida eksportiva tootja müüki Ameerika Ühendriikidesse (USA), mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksportiva tootja ekspordi sihtkoht. Uurimine kinnitas, et USA turg on suuruselt sarnane liidu turuga, kus on palju omamaiseid tootjaid, kuid kus ka impordil on suur osatähtsus. Samuti leidis kinnitust see, et USA turul olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalad imporditariifide määrad ja et Koreast pärit impordi suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid tollimakse, mistõttu oli tegemist väga konkurentsivõimelise turuga. Pealegi on USA üldiselt Koreast pärit ekspordi peamine sihtkoht ja seda samuti asjaomase eksportiva tootja jaoks, kes müüs sinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % – 12 % oma tootmismahust ja 11 % – 14 % oma eksportmüügist.

               (33)

               Seepärast leiti käesoleva juhtumi omaduste ja eripärade põhjal, et selles konkreetses uurimises on ekspordihinna kindlaksmääramisel põhjendatud võtta aluseks USA, sest liitu eksporditud kogused ei ole piisavad. Seega kasutati ekspordihinna kindlaksmääramiseks eksportiva tootja USAsse suunatud ekspordi kontrollitud hinda, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid.

               (34)

               Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas eksportiv tootja vastuväite, et tema müügitehinguid liidus ei saa tüüpilise ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutada õiguslikel ja faktilistel põhjustel.

               (35)

               Esiteks väitis eksportiv tootja, et komisjon saab ekspordihinda pidada ebausaldusväärseks, kui alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt on kindlaks tehtud, et eksportiva tootja ja importija või kolmanda isiku vahel on sõlmitud koostöö- või kompensatsioonileping. Kõigil muudel juhtudel oleks komisjon pidanud võtma dumpingu arvutamisel aluseks (liidu) ekspordihinna ja sellest loobumine tähendaks WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.3 rikkumist.

               (36)

               Sellega seoses ei ole komisjon nõus alusmääruse artikli 2 lõike 9 kitsa tõlgendusega, mida ei toeta kohtupraktika. Tõepoolest ei sisalda alusmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatu midagi, millega nõutaks, et uuriv asutus peab võtma aluseks ebatüüpilised eksportmüügi kogused, mille hindade taset ei saa mingil juhul pidada tähendust omavaks tingimustes, mida on selgitatud põhjenduses 29 ja üksikasjalikumalt analüüsitud käesolevas punktis. Seepärast tuleks eksportiva tootja väited tagasi lükata.

               (37)

               Teiseks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et tema müük liitu ei olnud tühine, osutades tehingute arvule, tooteliikidele ja liikmesriikidele, mis olid seotud väidetava müügiga liitu aastatel 2013 ja 2014. Siiski väljastas eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi kohta vaid 14 arvet. Selle liitu suunatud müügi väga väikest kogust, nagu märgitud põhjenduses 29, eksportiv tootja ei vaidlustanud.

               (38)

               Kolmandaks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et asjaolu, et tema liitu suunatud eksportmüük oli konkreetsete projektide jaoks, mille puhul kehtisid erinõuded, ei ole oluline ja et ta on esitanud tõendid selle kohta, et ristkompenseerimist ei toimunud. Sellega seoses tuleks juhtida tähelepanu sellele, et lõplike järelduste teatavakstegemisel märgiti, et liidu turule suunatud müügi laad tähendas seda, et oli olemas teiste toodetega ristkompenseerimise oht, kuigi mööndakse, et ei leitud tõendeid, mis tõestaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ristkompensatsiooni tegelikku toimumist või lükkaks selle ümber. Pidades silmas, et ristkompenseerimise küsimus tõstatati järelduste teatavakstegemisel vaid selle toimumise ohu näol, oli see vaid üks teguritest, mida komisjon võttis arvesse liitu suunatud müügi tüüpilisuse kindlaksmääramisel (vt põhjendus 29).

               (39)

               Neljandaks väitis eksportiv tootja faktiliste asjaolude seisukohast, et komisjon oli saanud tõendid selle kohta, et kogu kaup oli lastud vabasse ringlusse liidu turul ja et dumpinguvastased tollimaksud on makstud või tuleb maksta.

               (40)

               Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist vastas eksportiv tootja komisjoni päringule, selgitades seoses komisjonile kättesaadavate alusdokumentidega oma seisukohta selles küsimuses. Esitatud dokumendid kinnitavad, et tehingute puhul, mis moodustavad ligikaudu poole liitu suunatud müügimahust, oli tollimaksude tasumise osas seletamatuid ebakorrapärasusi. Eelkõige neid tehinguid aluseks võttes, mille puhul ei suudetud esitada tõendeid 44 % dumpinguvastase tollimaksu tasumise kohta, ei ole kõnealused liidu müügihinnad mingil juhul usaldusväärsed, kuna selline müük on tõenäoliselt toimunud valel eeldusel, et dumpinguvastast tollimaksu ei pea maksma.

               (41)

               Viiendaks väitis TK Corporation, et vahepealne läbivaatamine algatati, kasutades esmapilgul usutavaid tõendeid liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis osutasid madalamale dumpingumarginaalile, sest (dumpingu lõplikuks kindlakstegemiseks) pidi olema võimalik arvutada liidu müügil põhinev dumpingumarginaal. See väide lükati tagasi. Esiteks erinevad tõendid, mida nõutakse vahepealse läbivaatamise algatamiseks, oma olemuselt oluliselt nendest, mille võtab uurimisasutus aluseks oma lõplike järelduste tegemisel. Teiseks selgus uurimise käigus, et kõnealuseid müügikoguseid polnud võimalik kasutada kõigil käesolevas punktis kirjeldatud põhjustel. Tuleb ka märkida, et pelk dumpingumarginaali arvutamise võimalus ei muuda dumpingumarginaali alusmääruse asjaomastele sätetele vastavaks.

               (42)

               Järelikult ja pidades silmas asjaolu, et liidus müüdud kogused olid nii absoluutarvudes kui ka suhtelises mõttes vaadelduna väikesed ning et oli õigustatud põhjusi kahelda selle müügi märkimisväärse osa usaldusväärsuses muudel kui mahuga seotud põhjustel, lükatakse tagasi väide, et komisjon on ekspordihinna kindlaksmääramisel õigustamatult eiranud liitu suunatud eksportmüüki.

               (43)

               Kokkuvõttes näitavad põhjendustes 32 ja 33 esitatud järeldused, mida eksportiv tootja ei vaidlustanud, selgelt, et ekspordihinna arvutamine on toimunud vajaliku hoolikusega ja et USAd saab usaldusväärsete liidu hindade puudumisel pidada ekspordihindade kindlaksmääramisel mõistlikuks aluseks.

         c)   Võrdlus

               (44)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (45)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.

         d)   Dumpingumarginaal

               (46)

               Eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

               (47)

               Sellest lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 32,4 %.

         4.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

               (48)

               Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrollis komisjon, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

               (49)

               Sellega seoses näitas uurimine, et äriühingus TK Corporation on tõepoolest toimunud struktuurimuutused, mis tõid kaasa kulude vähendamise ja tõhususe suurendamise. Nimelt lasi äriühing aastal 2010 käiku teise tehase ja aastal 2012 kolmanda. Võimsuse olulise suurenemise tulemusena oli võimalik tootmisliinid ja laod tõhusamal viisil ümber korraldada ja kulusid oluliselt vähendada. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Siin kirjeldatud asjaolud ei muutu lähitulevikus tõenäoliselt sellisel viisil, mis mõjutaks neid järeldusi.

               (50)

               Seda asjaolude muutust saab seepärast pidada püsivaks ja meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam põhjendatud.

               (51)

               Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee märkis, et vaatamata struktuurilistest muutustest, mille abil TK Corporation on väidetavalt kulusid vähendanud ja tõhusust suurendanud, ei ole TK Corporationi kasumlikkus (kogu äriühingu kohta) ajavahemikus 2012–2014 paranenud. Seetõttu väljendas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee kahtlusi muutunud asjaolude püsivuse osas ja nende mõju osas dumpingumarginaalile.

               (52)

               Komisjon analüüsis seda väidet. Esiteks tuleb märkida, et muutunud asjaolude püsivust on hinnatud võrreldes 2002. aasta esialgse uurimisega. Teiseks tehakse äriühingu kasumlikkus ja selle suundumus kindlaks erinevate tegurite põhjal, tõhusus on vaid üks neist tegureist. Kolmandaks on põhjenduses 49 nimetatud kulude vähendamine seotud vaid kuludega, mida saab seostada samas põhjenduses nimetatud struktuuriliste muutustega. Näiteks ei ole tooraine keskmiste kulude, tööjõukulude ja energiakulude suundumus otseselt seostatav kahe uue tehase asutamisega saavutatud suurema tõhususega. Pealegi toetus Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee oma väites TK Corporationi üldise kasumlikkuse arvudele ja mitte arvudele, mis on konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

         5.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (53)

               Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek eksportiva tootja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada.

               (54)

               Pärast läbivaatamisega seotud uurimist on TK Corporationi toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatava kavandatava läbivaadatud dumpingumarginaali ja dumpinguvastase tollimaksu määra suurus 32,4 %.

               (55)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Tabelit määruse (EL) nr 1283/2014 artikli 1 lõikes 2 muudetakse järgmise osa lisamisega:

               Riik

               Äriühing

               Tollimaksumäär (%)

               TARICi lisakood

               Korea Vabariik

               TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               32,4

               C066

               Kõik muud äriühingud

               44,0

               C999

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. märts 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 228, 24.8.2002, lk 1.

      (3)  EÜT L 275,16.10.2008, lk 18, viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010 (ELT L 107, 29.4.2010, lk 1).

      (4)  ELT L 347, 3.12.2014, lk 17.

      (5)  ELT C 58, 18.2.2015, lk 9.