title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               29.11.2017,

               üksikasjalike eeskirjade kohta, mille alusel teatatakse oluliste või ohtlike puudustega tarbesõidukitest, mis on avastatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ,
                  1
                eriti selle artikli 18 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kui sõidukil, mis ei ole registreeritud tehnokontrolli toimumise liikmesriigis, ilmneb muu hulgas olulisi või ohtlikke puudusi, on tehnokontrolli toimumise liikmesriigi kontaktpunkt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaselt kohustatud teavitama kontrolli tulemustest selle liikmesriigi kontaktpunkti, kus sõiduk on registreeritud. Teade sisaldab elemente liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruandest, mis on sätestatud direktiivi IV lisas ja mille vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikele 2 koostab inspektor pärast üksikasjalikumat kontrolli.

               (2)Selleks et hõlbustada teabevahetust riiklike kontaktpunktide vahel, peab komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad teatamiskorra rakendamise kohta.

               (3)Vastavalt direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikele 1 edastatakse teade eelistatult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009
                  2
                artiklis 16 osutatud riikliku elektroonilise registri kaudu.

               (4)Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikes 2 on täpsustatud riiklike elektrooniliste registrite miinimumsisu. Kuid direktiivi 2014/47/EL IV lisas sätestatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemendid ei kuulu kohustusliku miinimumsisu hulka.

               (5)Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikega 5 on ette nähtud, et riiklikud elektroonilised registrid peavad olema omavahel ühendatud.

               (6)Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõike 2 piiratud kohaldamisala tõttu on ka Euroopa autoveo-ettevõtjate registri (Registers of Road Transport Undertakings, ERRU) kohaldamisala piiratud ning direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõike 1 kohaseid teateid ei saa seda süsteemi kasutades riiklike elektrooniliste registrite kaudu edastada.

               (7)Selleks et vältida tarbetut halduskoormust ja -kulusid, tuleks ERRU süsteemi ülesehitust kasutades arendada teavitussüsteem direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikes 1 sätestatud teadete edastamiseks.

               (8)Ühiseeskirjad, mis käsitlevad ERRU kaudu toimuvat ühendust, on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 1213/2010
                  3
               .

               (9)Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2016/480
                  4
                on ette nähtud märkimisväärsed muudatused ERRU üldfunktsioonides ning sama määrusega asendatakse alates 30. jaanuarist 2019 komisjoni määrus (EL) nr 1213/2010. Teavitussüsteem liiklevate sõidukite tehnokontrolli kohta rajatakse ERRU üldfunktsioonide alusel.

               (10)Selleks et vähendada halduskoormust ja tagada sidusus, peaks liiklevate sõidukite tehnokontrolli korral kasutatav teavitussüsteem olema kasutuses alates 30. jaanuarist 2019.

               (11)Isikuandmete kaitse sätteid, mis on kehtestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ,
                  5
                kohaldatakse direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. Liikmesriigid peaksid kindlasti rakendama vajalikke turvameetmeid, et vältida isikuandmete väärkasutust.

               (12)Asjakohasel juhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 45/2001/EÜ
                  6
                kehtestatud isikuandmete kaitsesätteid direktiivi 2014/47/EL kohase igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes.

               (13)Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2014/45/EL
                  7
                artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud alalise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Reguleerimisese

               Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad teavitamise kohta, mida tehakse selliste liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli tulemuste alusel, millel on ilmnenud olulisi või ohtlikke puudusi, millest teatatakse artiklis 3 osutatud liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi kaudu.

               Artikkel 2
                  Mõisted

               Lisaks määruses (EL) nr 2016/480 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

               (1)„liiklevate sõidukite tehnokontrolli teade“ – teade, mis edastatakse pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 10 lõikes 3 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli kas liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi või muu turvalise võrgu kaudu ja struktureeritult, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

               (2)Üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne on dokument, mis antakse välja pärast direktiivi 2014/47/EL artikli 16 lõikes 2 osutatud üksikasjalikumat liiklevate sõidukite tehnokontrolli;

               (3)„sõiduki registreerimise liikmesriik“ – liikmesriik, kus sõiduk on registreeritud, või juhul, kui siseriiklike õigusnormide kohaselt ei kuulu sõiduk registreerimisele, siis liikmesriik, kus sõiduk on kasutusele võetud.

               Artikkel 3
                  Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteem

               1.Komisjon loob liiklevate sõidukite tehnokontrolli teavitussüsteemi („teavitussüsteem“), kasutades Euroopa autoveo-ettevõtjate registri ülesehitust vastavalt määrusele (EL) 2016/480. Teavitussüsteem võimaldab täita direktiivi 2014/47/EL artikli 18 lõikes 1 sätestatud teatamiskohustust.

               2.Teavitussüsteem vastab tehnilistele kirjeldustele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 2016/480 I lisas, III lisa punktides 1 ja 2, V, VI ja VII lisas ning käesoleva määruse lisas.

               Artikkel 4
                  Teatamine

               1.Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise liikmesriigi kontaktpunkt teatab viivitamata kontrolli tulemustest sõiduki registreerimise liikmesriigi kontaktpunktile.

               2.Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise liikmesriik teavitab sõiduki registreerimise liikmesriiki teavitussüsteemi kaudu vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud menetlusele ja tehnilistele nõuetele.

               Artikkel 5
                  Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 30. juunist 2020.

               Artikli 4 lõiget 1 kohaldatakse alates 20. maist 2018.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 29.11.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 127, 29.4.2014, lk 134.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ, ELT L 300, 14.11.2009, lk 51.

                     (3)

                        Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).

                     (4)

                        Komisoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/480, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1213/2010 (ELT L 87, 2.4.2016, lk 4).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 20009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

    ---documentbreak---

               LISA

               XML-teadete miinimumnõuded

               1.Päis

               Kõigil süsteemiga vahetatavatel XML-teadetel on ühesugune päis, mis sisaldab andmeid, mille järgi tehakse kindlaks saatja, vastuvõtja, saatmiskuupäev ja -kellaaeg, ning teatavaid tehnilisi andmeid.

                        Ühtne päis

                        Kohustuslik

                        Versioon

                        Märgistuskeele XML ametlik versioon määratakse kindlaks teate andmetüübi määratlusfailis (Schema Definition file, XSD) määratletud nimeruumiga ning iga XML-tüüpi teate päiseelemendi versiooni tunnusega. Versiooni number („n.m“) määratakse kindlaks fikseeritud väärtusena iga XSD versiooni puhul.

                        Jah

                        Katse tunnuskood

                        Valikuline tunnuskood katsetamiseks. Katse korraldaja sisestab tunnuskoodi ja kõik töövoos osalejad edastavad või saadavad tagasi sama tunnuskoodi. Tavatöös sellele tähelepanu ei pöörata ning seda ei kasutata, kui see edastatakse.

                        Ei

                        Tehniline tunnus

                        UUID (üldine ainulaadne identifikaator) – igale teatele antav ainulaadne tunnus. Saatja loob tunnuse UUID ja sisestab selle tunnuse. Neid andmeid ei kasutata äriotstarbel.

                        Jah

                        Töövoo tunnus

                        Töövoo tunnus on UUID ja selle loob päringut esitav liikmesriik. Seejärel kasutatakse seda tunnust kõikides teadetes töövoo vastavuse näitamiseks.

                        Jah

                        Millal saadetud

                        Teate saatmise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja (UTC) järgi.

                        Jah

                        Aegumisaeg

                        See on valikuline tunnus kuupäeva ja kellaaja vormingus (UTC vorming). Selle väärtuse omistab edastatud päringutele üksnes kesksüsteem. See annab vastajaliikmesriigile teada, millal päring aegub. Selle kasutamine on vabatahtlik, seega saab sama päise määratlust kasutada kõikide teatetüüpide puhul, sõltumata sellest, kas aegumisaja tunnust nõutakse.

                        EI KASUTATA, kuna saadetud teadetele vastust ei oodata.

                        Ei

                        Kellelt

                        Teate saatnud liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusest veateadete saatmise korral).

                        Jah

                        Kellele

                        Teate saava liikmesriigi standardile ISO 3166-1 vastav kahekohaline liikmesriigi kood või „EL“ (koodi „EL“ kasutatakse keskusesse veateadete saatmise korral).

                        Jah

               2.Üksikasjalikum aruanne

               Kui saadetakse liiklevate sõidukite tehnokontrolli üksikasjalikuma aruande teade, koostatakse asjaomane teade ja selle kinnitusteade järgmiselt.

               Selleks et lihtsustada teatamist, lisatakse liiklevate sõidukite tehnokontrolli teatesse valikulise teabena direktiivi 2014/47/EL IV lisas sätestatud kontrollnimekiri ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud tehnokontrolli mitteläbimise põhjused ja puuduste hinnang.

               Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate saadab alati tehnokontrolli toimumise liikmesriik registreerimisliikmesriigile. Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teadet ei tohi tagasi lükata.

               Kinnitusteatega kinnitatakse teate kättesaamist.

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate päring

                        Kohustuslik

                        Ärijuhtumi tunnus

                        Järjekorranumber või viitenumber iga juhtumi identifitseerimiseks.

                        Juhtumi tunnusnumbrit kasutatakse juhul, kui ühe ja sama juhtumi käsitlemiseks kasutatakse rohkem kui ühte töövoo teadet, nt alguses saadetakse esialge teade ja hiljem sama juhtumi kohta üksikasjalikum teade.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Saatev asutus

                        Pädev asutus, kes saadab välja liiklevate sõidukite tehnokontrolli teate.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli andmed

                        Jah

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tunnus

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kordumatu tunnuskood tehnokontrolli toimumise liikmesriigis.

                        Hõlbustab teabevahetust ja võimaldab registreerimisliikmesriigil küsida täiendavaid üksikasju tehnokontrolli toimumise liikmesriigilt, kes võib tunnust kasutada oma andmebaasis päringute tegemiseks.

                        (Tekst)

                        Ei

                        Asukoht

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise koht. Asukoha võib esitada kas koordinaatidena või omavalitsusüksuse, linna jm nimetusena

                        (Tekst)

                        Jah

                        Kuupäev/kellaaeg

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli toimumise aeg ISO 8601 vormingus koordineeritud maailmaaja järgi: (YYYY-MM-DDThh:mm:ssZ) (AAAA-KK-PP tunnid:minutid:sekundid)

                        Jah

                        Inspektor

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teinud ametniku, inspektori või asutuse nimi.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Sõiduki andmed

                        Jah

                        Kategooria

                        Sõidukikategooria

                        N2 (3,5–12 t)

                        N3 (üle 12 t)

                        O3 (3,5–12 t)

                        O4 (üle 10 t)

                        M2 (rohkem kui 9 istekohta, kuni 5 t)

                        M3 (rohkem kui 9 istekohta, üle 5 t)

                        T5

                        T1b,

                        T2b,

                        T3b,

                        T4.1b,

                        T4.2b

                        T4.3b

                        Muu sõidukikategooria

                        (valikute loetelu, kust valitakse ainult üks kirje)

                        Jah

                        Muu kategooria

                        Täpsustage muu kategooria:

                        M1, N1, O1, O2, T1a, T2a, T3a, T4a, T4.1a, T4.2a, T4.3a, C, R1a, R1b, R2a, R2b, R3a, R3b, R4a, R4b, S1a, S1b, S2a, S2b, L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e, L7e

                        (Valikute loetelu, kust valitakse ainult üks kirje üksnes siis, kui on valitud „muu“; ei ole kohustuslik)

                        Ei

                        Registreerimine

                        Sõiduki registreerimisnumber.

                         (Tekst)

                        Jah

                        Valmistajatehase tähis

                        Sõiduki valmistajatehase tähis.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Läbisõidumõõdik

                        Läbisõidumõõdiku näit tehnokontrolli ajal.

                        TÄHTIS: kui sõidukile on paigaldatud läbisõidumõõdik, tuleb see väli täita, vastasel juhul märgitakse „0“.

                        (Arvnäit)

                        Jah

                        Veoettevõtja või omaniku andmed

                        Jah (neist ühe, kas ettevõtja või omaniku andmed)

                        Veoettevõtja

                        Jah (ainult ettevõtja puhul)

                        Ettevõtja nimi

                        Veoettevõtja nimi.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Ettevõtja aadress

                        Veoettevõtja aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

                        (Tekst)

                        Jah

                        Ettevõtja ühenduse tegevusluba

                        Ühenduse tegevusloa number (vastavalt määrustele (EÜ) nr 1072/2009 ja (EÜ) nr 1073/2009)

                        TÄHTIS: kui ühenduse tegevusluba on teada, tuleb väli täita.

                         (Tekst)

                        Jah

                        Omanik (kui ei ole tegemist ettevõtjaga)

                        Jah (üksnes juhul, kui tegemist on omanikuga)

                        Äriühing

                        Jah (üksnes juhul, kui omanik on äriühing)

                        Nimetus

                        Äriühingust omaniku nimetus.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Aadress

                        Äriühingust omaniku aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

                        (Tekst)

                        Jah

                        Füüsiline isik

                        Jah (üksnes juhul, kui omanik on füüsiline isik)

                        Perekonnanimi

                        Omaniku nimi.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Eesnimi

                        Omaniku eesnimi (eesnimed).

                        (Tekst)

                        Jah

                        Aadress

                        Omaniku aadress (aadress, sihtnumber, linn, riik).

                        (Tekst)

                        Jah

                        Registreerimistunnistus

                        Registreerimistunnistuse number.

                        Ei

                        Juhi andmed

                        Jah

                        Perekonnanimi

                        Juhi perekonnanimi.

                        (Tekst)

                        Jah

                        Eesnimi

                        Juhi eesnimi (eesnimed).

                        (Tekst)

                        Jah

                        Juhiluba

                        Juhiloa number. Võimaluse korral, et hõlbustada tuvastamist.

                        (Tekst)

                        Ei

                        Juhiloariik

                        Juhiloa väljastanud riigi kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi.

                        Ei

                        Kontrollitud punkt

                        (seda osa tuleb korrata iga kontrollitud punkti puhul; liiklevate sõidukite tehnokontrolli teates on see kohustuslik ja vähemalt üks punkt tuleb märkida kontrollituks).

                        Jah

                        Punkt

                        Kontrollnimekirja punktid, nagu need on sätestatud direktiivi 2014/47/EL IV lisas.

                        Kui punkt on valitud, tähendab see seda, et seda on kontrollitud.

                        Loetelu punktid:

                        (0)identifitseerimine

                        (1)pidurisüsteem

                        (2)rooliseade

                        (3)nähtavus

                        (4)valgustusseadmed ja elektrisüsteem

                        (5)teljed, veljed, rehvid, vedrustus

                        (6)šassii ja selle kinnitused

                        (7)muud seadmed, sh sõidumeerik ja kiiruspiirik

                        (8)saaste, sh heide ning kütuse- ja/või õlilekked

                        (9)M2- ja M3-kategooria sõidukite täiendavad ülevaatused

                        (10)veose kinnitamine

                        (Valikute loetelu, millest valitakse ainult üks punkt)

                        Jah

                        Kas ei vasta nõuetele?

                        Iga kontrollitud punkti kohta kontrolli tulemus (vastab / ei vasta nõuetele): Tõene, kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“

                        (Tõene/Väär)

                        Jah

                        Kontrollitud punkti andmed

                        (kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“, korratakse seda osa iga kontrollimisel ilmnenud puuduse korral)

                        Ei (üksnes siis, kui tulemuseks on „ei vasta nõuetele“, kuid täpsemat teavet esitama ei pea)

                        Tehnokontrolli mitteläbimise põhjused

                        Iga kontrollitud punkti korral, mille tulemus  = ei vasta nõuetele, puuduse üksikasjalikud andmed vastavalt direktiivi 2014/47/EL II lisale.

                        Loetelu punktid:

                        0.1.a SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE > Registreerimismärgid (kui need on nõuete tõttu vajalikud) > Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et võib (võivad) ära kukkuda.

                        1.1.1.a PIDURISÜSTEEM > mehaaniline seisund ja toimimine >  Sõidupiduri pedaali/ käsipiduri hoova liikumine > Šarniir on liiga tihke.

                        6.2.5.a.1 ŠASSII JA SELLELE KINNITATUD SEADISED > Kabiin ja kere > Juhiiste > Istmekonstruktsiooni puudused

                        jne

                        (valikute loetelust valida korraga ainult üks punkt, kui puudusi on rohkem, korrata seda osa iga puuduse jaoks)

                        Puuduste hindamist siin ei käsitleta, see tehakse vastavalt direktiivi 2014/47/EL II lisale.

                        TÄHTIS: II lisas ei ole mõnda nõuetele mittevastavuse põhjust numbriga tähistatud, nt punktis 6.2.5.a on kaks võimalust; et oleks teada, millisega neist on tegemist, tuleb need süsteemis tähistada numbritega 1 ja 2.

                        Jah

                        Kas tuleb parandada?

                        Kas puudus on kõrvaldatud tehnokontrolli toimumise liikmesriigis? „Tõene“ = jah

                        (Tõene/Väär)

                        Ei

                        Tehnokontrolli tulemused

                        Jah

                        Tehnokontrolli tulemused

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemus (vastab / ei vasta nõuetele): Tõene, kui sõiduk vastab nõuetele

                        (Tõene/Väär)

                        Jah

                        Keelamine või piiramine

                        Ohtlike puudustega sõiduki kasutamise keelamine või piiramine

                        (Tõene/Väär)

                        Jah

                        Kas on vaja teha korraline tehnoülevaatus?

                        Kas tehnokontrolli toimumise liikmesriik nõuab, et registreerimisliikmesriik peab tegema korralise tehnoülevaatuse? „Tõene“ = jah

                        (Tõene/Väär)

                        Jah

                        Liiklevate sõidukite tehnokontrolli kinnitusteade

                        (saadetakse automaatselt)

                        Kohustuslik

                        Staatuse kood

                        Kinnitusteate staatuse kood.

                        (Valikute loetelu, millest valitakse ainult üks)

                        Jah

                        Staatuseteade

                        Täiendavad märkused staatuse koodi kohta.

                        (Tekst)

                        Ei


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme, mille abil vahetatakse ja salvestatakse teavet liidu tolliseadustiku kohaselt

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               14.11.2017,

               millega sätestatakse tehniline kord, mille kohaselt töötatakse välja, hooldatakse ja kasutatakse elektroonilisi süsteeme, mille abil vahetatakse ja salvestatakse teavet liidu tolliseadustiku kohaselt

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik,
                  1
                eriti selle artikli 8 lõike 1 punkti b ja artiklit 17,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tegevusjuhend“) artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et kogu teabevahetus (nagu deklaratsioonid, taotlused või otsused) tolliasutuste vahel ning ettevõtjate ja tolliasutuste vahel ning sellise teabe tollialaste õigusaktide kohaselt nõutav säilitamine toimub elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades.

               (2)Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/578
                  2
                on kehtestatud tööprogramm, mille abil võetakse kasutusele elektroonilised süsteemid, mida on vaja tolliseadustiku kohaldamiseks ning mis töötatakse välja kõnealuse rakendusmääruse lisa II osas loetletud projektide abil.

               (3)Tuleks täpsustada elektrooniliste süsteemide toimimiseks tähtsad tehnilised protseduurid, nagu näiteks süsteemide väljatöötamine, katsetamine, juurutamine, hooldamine ja süsteemidesse muudatuste tegemine. Lisaks tuleks kehtestada juhised selle kohta, kuidas tagatakse andmekaitse, andmete ajakohastamine, aga ka sätestatakse andmete töötlemise piirangud, süsteemide kuuluvus ja turvalisuse tagamine.

               (4)Selleks et kaitsta Euroopa Liidu, liikmesriikide ja ettevõtjate huve, on vaja sätestada menetluste eeskirjad ja näha ette alternatiivsed lahendused, mida tuleb rakendada elektrooniliste süsteemide ajutise tõrke korral.

               (5)Rakendusotsuses 2016/578/EL osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi projekti raames väljatöötatud tolliotsuste süsteemi eesmärk on ühtlustada kogu liidus tolliotsuste taotlemise, tegemise ja haldamisega seotud protsesse ainuüksi elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad sellise elektroonilise süsteemi juhtimiseks. Sellise süsteemi ulatus tuleks kindlaks määrata vastavalt tolliotsustele, mida tuleb selle süsteemi abil kohaldada, vastu võtta ja hallata. Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle süsteemi ühiste osade kohta (ELi kauplejaportaal, keskne tolliotsuste haldamise süsteem ja tarbijaviiteteenused) ja riiklike osade kohta (riiklik kauplejaportaal ja riiklik tolliotsuste haldamise süsteem), täpsustades nende ülesanded ja nendevahelised ühendused.

               (6)Lisaks tuleb kehtestada eeskirjad olemasolevates elektroonilistes süsteemides säilitatavate tolliotsustega (regulaarlaevaliinide teenindamise süsteem) seotud teabe kohta, aga ka riiklike süsteemide ja muude andmete kohta, mis tuleb üle kanda tolliotsuste süsteemi.

               (7)Rakendusotsuses (EL) 2016/578 osutatud ja kauplejatele Euroopa teabesüsteemidele (ühtne kasutajahaldus ja digiallkiri) otsese juurdepääsu andmist käsitleva projekti eesmärk on arendada ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi, mille abil hallata ettevõtjate ja muude kasutajate tuvastamist. Süsteemi ulatuse ja omaduste kohta tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad ja määratleda süsteemi osad (ühised osad ja riiklikud osad), nende ülesanded ja ühendused nende vahel. Digiallkirja funktsioon ei ole veel kättesaadav ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis. Seega ei saa käesolevas määruses sätestada sellise funktsiooni kohta üksikasjalikke eeskirju.

               (8)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Kui tollialaste õigusaktide kohaldamiseks on vaja töödelda isikuandmeid elektroonilistes süsteemides, tuleb töötlemisel järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679
                  3
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 45/2001
                  4
               . Ettevõtjate isikuandmeid ja mitteettevõtjatest isikute andmeid tuleb elektroonilistes süsteemides töödelda sellise piiratud andmekogumi ulatuses, mis on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446
                  5
                A lisas (3. rühm. Osalised) ning 12-01 lisas.

               (9)Käesoleva rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               I peatükk

               Üldsätted

               Artikkel 1

               Kohaldamisala

               Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste elektrooniliste süsteemide suhtes:

               a)
                     rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi projekti raames väljatöötatud tolliotsuste süsteem;

               b)
                     rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud ja kauplejatele Euroopa teabesüsteemidele (ühtne kasutajahaldus & digiallkiri) otsese juurdepääsu andmist käsitleva projekti raames väljatöötatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)
                     „ühine osa“ – kõikidele liikmesriikidele kättesaadav osa ELi tasandil välja töötatud elektroonilisest süsteemist;

               2)
                     „riiklik osa“ – sellele liikmesriigile kättesaadav osa liikmesriigi tasandil välja töötatud elektroonilisest süsteemist, kes on asjaomase osa loonud.

               Artikkel 3

               Elektrooniliste süsteemide kontaktpunktid

               Komisjon ja liikmesriigid määravad kindlaks iga elektroonilise süsteemi kontaktpunkti, mille kaudu vahetatakse teavet, et tagada asjaomaste elektrooniliste süsteemide kooskõlastatud arendamine, käitamine ja hooldamine. Nad edastavad üksteisele kõnealuste kontaktpunkide üksikasjalikud andmed.

               Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata kõikidest muudatustest seoses nimetatud kontaktpunktidega.

               II peatükk

               Tolliotsuste süsteem

               Artikkel 4

               Tolliotsuste süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.
                     Tolliotsuste süsteem peab võimaldama suhtlust komisjoni, liikmesriikide, ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute vahel artikli 5 lõike 1 kohaste taotluste ja otsuste edastamise ja menetlemise võimaldamiseks ning asjaomaste lubadega seotud otsuste haldamiseks: nende muutmiseks, tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks ja peatamiseks.

               2.
                     Tolliotsuste süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

               a) ELi kauplejaportaal;

               b) keskne tolliotsuste haldamise süsteem („keskne haldussüsteem“);

               c) tarbijaviiteteenused.

               3.
                     Liikmesriigid võivad luua järgmised riiklikud osad:

               a) riiklik kauplejaportaal;

               b) riiklik tolliotsuste haldamise süsteem („riiklik haldussüsteem“).

               Artikkel 5

               Tolliotsuste süsteemi kasutamine

               1.
                     Tolliotsuste süsteemi kasutatakse selleks, et edastada ja töödelda taotlusi, mis on esitatud järgmiste lubade saamiseks, aga ka selliste taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks:

               a)
                     tolliseadustiku artiklis 73 osutatud toodete tolliväärtuses sisalduvate summade määramise lihtsustamise luba;

               b)
                     tolliseadustiku artiklis 95 osutatud üldtagatise kasutamise luba, aga ka üldtagatise vähendamise või üldtagatisest vabastamise luba;

               c)
                     tolliseadustiku artiklis 110 osutatud tollimaksu tasumise edasilükkamise luba, kui see luba ei ole üheainsa toimingu jaoks;

               d)
                     tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise koha pidamise luba;

               e)
                     komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 120 osutatud regulaarlaevaliini avamise luba;

               f)
                     komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 128 osutatud volitatud väljastaja luba;

               g)
                     tolliseadustiku artikli 166 lõikes 2 osutatud lihtsustatud deklaratsiooni kasutuselevõtu luba;

               h)
                     tolliseadustiku artiklis 179 osutatud keskse tollivormistuse luba;

               i)
                     tolliseadustiku artiklis 182 osutatud luba esitada tollideklaratsioon deklarandi arvestuskande vormis, sh ekspordiprotseduuri korral;

               j)
                     tolliseadustiku artiklis 185 osutatud enesehindamise luba;

               k)
                     komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 155 osutatud volitatud kaaluja luba;

               l)
                     tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud seestöötlemisprotseduuri kasutamise luba;

               m)
                     tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud välistöötlemisprotseduuri kasutamise luba;

               n)
                     tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud lõppkasutusprotseduuri kasutamise luba;

               o)
                     tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis a osutatud ajutise impordi protseduuri kasutamise luba;

               p)
                     tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis b osutatud tolliladustamiseks ladustamiskoha pidamise luba;

               q)
                     tolliseadustiku artiklis 230 osutatud TIR-konventsiooni kohaldamisel volitatud kaubasaaja staatuse luba;

               r)
                     tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis a osutatud liidu transiidiprotseduuri volitatud kaubasaatja staatuse luba;

               s)
                     tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis b osutatud liidu transiitvedude volitatud kaubasaaja staatuse luba;

               t)
                     tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis c osutatud eriliste tõkendite kasutamise luba;

               u)
                     tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis d osutatud vähendatud andmekoosseisuga transiidideklaratsiooni kasutamise luba;

               v)
                     tolliseadustiku artikli 233 lõike 4 punktis e osutatud elektroonilise veolehe tollideklaratsioonina kasutamise luba;

               2.
                     Tolliotsuste süsteemi ühiseid osi kasutatakse lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel lubadel või otsustel võib olla mõju rohkem kui ühele liikmesriigile.

               3.
                     Liikmesriik võib otsustada kasutada tolliotsuste süsteemi ühiseid osi lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel lubadel või otsustel on mõju üksnes kõnealusele liikmesriigile.

               4.
                     Tolliotsuste süsteemi tohib kasutada üksnes lõikes 1 loetletud taotluste ja lubade ja otsuste puhul.

               Artikkel 6

               Tuvastamine ja juurdepääs tolliotsuste süsteemile

               1.
                     Ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute tuvastamine ja juurdepääsu kontrollimine tolliotsuste süsteemi ühistesse osadesse lubamiseks toimub artiklis 14 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi abil.

               2.
                     Liikmesriikide ametnike tuvastamine ja juurdepääsu kontrollimine liikmesriikide ametnike tolliotsuste süsteemi ühistesse osadesse lubamiseks toimub komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               3.
                     Komisjoni töötajate tuvastamine ja juurdepääsu kontrollimine komisjoni töötajate lubamiseks tolliotsuste süsteemi ühistesse osadesse toimub kas ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi või komisjoni pakutavate võrguteenuste kaudu.

               Artikkel 7

               ELi kauplejaportaal

               1.
                     ELi kauplejaportaal on koht, kust ettevõtjad ja mitteettevõtjatest isikud sisenevad tolliotsuste süsteemi.

               2.
                     ELi kauplejaportaal töötab koos keskse haldussüsteemiga ja riiklike haldussüsteemidega, mille liikmesriigid on loonud.

               3.
                     ELi kauplejaportaali kasutatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel lubadel või otsustel võib olla mõju rohkem kui ühele liikmesriigile.

               4.
                     Liikmesriik võib otsustada kasutada ELi kauplejaportaali artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel lubadel või otsustel on mõju üksnes kõnealusele liikmesriigile.

               Kui liikmesriik teeb lõike 1 kohase otsuse kasutada ELi kauplejaportaali seoses taotluste ja lubadega, mis mõjutavad üksnes kõnealust liikmesriiki, teatab ta sellest komisjonile.

               Artikkel 8

               Keskne tolliotsuste haldamise süsteem

               1.
                     Keskset haldussüsteemi kasutavad liikmesriikide tolliasutused artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade menetlemiseks, samuti selliste taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, võimaldades liikmesriigil kontrollida, kas selliste taotluste vastuvõtmise nõuded ja otsuste tegemise tingimused on täidetud.

               2.
                     Keskne haldussüsteem töötab koos ELi kauplejaportaaliga, tarbijaviiteteenustega ja riiklike haldussüsteemidega, kui liikmesriigid on need loonud.

               Artikkel 9

               Tolliasutuste vaheline konsulteerimine tolliotsuste süsteemi kaudu

               Liikmesriigi tolliasutus kasutab keskset haldussüsteemi, kui tal on vaja konsulteerida teise liikmesriigi tolliasutusega enne otsuse tegemist artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste või lubade kohta.

               Artikkel 10

               Tarbijaviiteteenused

               Tarbijaviiteteenuseid kasutatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud lubade andmete ning lubadega seotud otsuste andmete keskseks säilitamiseks ning see võimaldab selliste lubadega tolliseadustiku artiklis 16 sätestatud eesmärkidel loodud teiste elektrooniliste süsteemide kaudu tutvuda, neid kopeerida ja valideerida.

               Artikkel 11

               Riiklik kauplejaportaal

               1.
                     Kui on loodud riiklik kauplejaportaal, on see täiendav sisenemiskoht, kust ettevõtjad ja mitteettevõtjatest isikud sisenevad tolliotsuste süsteemi.

               2.
                     Ettevõtjad ja mitteettevõtjatest isikud võivad kasutada kas riiklikku kauplejaportaali, kui see on loodud, või ELi kauplejaportaali artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade, aga ka nimetatud taotluste ja lubadega seotud otsuste haldamiseks, kui sellistel lubadel või otsustel võib olla mõju rohkem kui ühele liikmesriigile.

               3.
                     Riiklik kauplejaportaal teeb koostööd riikliku haldussüsteemiga, kui see on loodud.

               4.
                     Kui liikmesriik rajab kauplejaportaali, teatab ta sellest komisjonile.

               Artikkel 12

               Riiklik tolliotsuste haldamise süsteem

               1.
                     Riiklikku haldussüsteemi, kui see on rajatud, kasutavad selle rajanud liikmesriigi tolliasutused artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluste ja lubade töötlemiseks ning taotluste ja lubade kohta tehtud otsuste haldamiseks kontrollimisega, kas selliste taotluste vastuvõtmise nõuded ja otsuste tegemise tingimused on täidetud.

               2.
                     Riiklik haldussüsteem teeb koostööd keskse haldussüsteemiga ning selle kaudu toimub tolliasutuste vaheline konsulteerimine, nagu on osutatud artiklis 9.

               Artikkel 13

               Loaandmete ülekandmine tolliotsuste süsteemi

               1.
                     Artikli 5 lõikes 1 osutatud lubadega seotud andmed, kui kõnealused load on välja antud 1. mail 2016 või hiljem või on antud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447
                  6
                artikli 346 alusel ning kui selliste lubade mõju võib avalduda rohkem kui ühes liikmesriigis, kantakse üle tolliotsuste süsteemi ja salvestatakse seal, kui sellised load on ülekandmishetkel veel kehtivad. Andmed tuleb üle kanda hiljemalt 1. maiks 2019.

               Liikmesriik võib esimest lõiku kohaldada artikli 5 lõikes 1 osutatud lubade suhtes ka sel juhul, kui sellised load mõjutavad ainult kõnealust liikmesriiki.

               2.
                     Tolliasutused tagavad, et lõike 1 kohaselt ülekantavad andmed vastavad nõuetele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 A lisas ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 A lisas. Selleks vajalikku teavet võivad nad taotleda loa hoidjalt.

               III peatükk

               Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem

               Artikkel 14

               Ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi eesmärk ja struktuur

               1.
                     Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem (UUM&D) võimaldab teabevahetuse artiklis 18 osutatud komisjoni ja liikmesriikide tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemide vahel, millega tagatakse ettevõtjatele, mitteettevõtjatest isikutele ja komisjoni töötajatele turvaline volitatud juurdepääs elektroonilistele süsteemidele.

               2.
                     Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem koosneb järgmistest ühistest osadest:

               a) juurdepääsuhaldussüsteem;

               b) juhtimishaldussüsteem.

               3.
                     Liikmesriik loob tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemi, millest saab riiklik osa ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis.

               Artikkel 15

               Ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi kasutamine

               Ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi kasutatakse tuvastamiseks ja juurdepääsu kontrollimiseks järgmiselt:

               a) ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute tuvastamine juurdepääsu andmiseks tolliotsuste süsteemi ühistesse osadesse;

               b) komisjoni töötajate tuvastamine juurdepääsu andmiseks tolliotsuste süsteemi ühistesse osadesse ning ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemile hooldamiseks ja juhtimiseks.

               Artikkel 16

               Juurdepääsuhaldussüsteem

               Komisjon loob juurdepääsu haldamise süsteemi, millega valideeritakse ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute juurdepääsutaotlusi ühtses kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemis koostöös liikmesriikide artiklis 18 osutatud riiklike tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemidega.

               Artikkel 17

               Juhtimishaldussüsteem

               Komisjon loob juhtimishaldussüsteemi, millega hallatakse tuvastus- ja valideerimisjuhised, mille järgi valideeritakse elektroonilistele süsteemidele juurdepääsu andmiseks ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute tuvastusandmeid.

               Artikkel 18

               Riiklikud tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemid

               Liikmesriigid loovad tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemi, et tagada:

               a) ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute tuvastamise andmete turvaline sisestamine ja säilitamine;

               b) ettevõtjate ja mitteettevõtjatest isikute allkirjastatud ja krüptitud tuvastamisandmete turvaline vahetamine.

               IV peatükk

               Elektrooniliste süsteemide toimimine ja väljaõpe nende kasutamiseks

               Artikkel 19

               Elektrooniliste süsteemide väljatöötamine, katsetamine, juurutamine ja haldamine

               1.
                     Ühiseid osi töötab välja, katsetab, juurutab ja haldab komisjon. Liikmesriigid töötavad välja, katsetavad, juurutavad ja haldavad riiklikke osi.

               2.
                     Liikmesriigid tagavad, et riiklikud osad suudavad talitleda koos ühiste osadega.

               Artikkel 20

               Elektrooniliste süsteemide hooldamine ja neisse muudatuste tegemine

               1.
                     Komisjon hooldab süsteemide ühiseid osi ja liikmesriigid hooldavad oma riiklikke osi.

               2.
                     Komisjon ja liikmesriigid tagavad elektrooniliste süsteemide tõrgeteta töö.

               3.
                     Komisjon võib teha muudatusi elektrooniliste süsteemide ühistes osades häirete kõrvaldamiseks, uute funktsioonide lisamiseks ja olemasolevate funktsioonide muutmiseks.

               4.
                     Komisjon teatab liikmesriikidele ühistes osades tehtud muudatustest ja ajakohastustest.

               5.
                     Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike osade muudatustest ja ajakohastustest, mis võivad mõjutada ühiste osade tööd.

               6.
                     Komisjon ja liikmesriigid teevad üldkättesaadavaks teabe lõigete 4 ja 5 kohastest muudatustest ja ajakohastustest elektroonilistes süsteemides.

               Artikkel 21

               Ajutine tõrge elektroonilistes süsteemides

               1.
                     Kui tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud elektroonilistes süsteemides ilmneb ajutine tõrge, esitavad ettevõtjad ja mitteettevõtjatest isikud asjaomaste formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe liikmesriikide kindlaksmääratud viisil, sh elektroonilist andmehaldust mitte kasutades.

               2.
                     Tolliasutus veendub, et lõike 1 kohaselt esitatud teave tehakse kättesaadavaks vastavates elektroonilistes süsteemides seitsme päeva jooksul pärast vastavate elektrooniliste süsteemide taas kättesaadavaks muutumist.

               3.
                     Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele, kui elektroonilised süsteemid on tõrke tõttu ajutiselt mitte kasutatavad.

               Artikkel 22

               Ühiste osade kasutamise ja funktsioonide alase väljaõppega seotud abi

               Komisjon abistab liikmesriike seoses elektrooniliste süsteemide ühiste osade kasutamise ja funktsioonidega ja varustab liikmesriike asjakohaste õppematerjalidega.

               V peatükk

               Andmekaitse ja -haldus ning elektrooniliste süsteemide omandiõigus ja turvalisus

               Artikkel 23

               Isikuandmete kaitse

               1.
                     Elektroonilistesse süsteemidesse sisestatud isikuandmeid töödeldakse tolli õigusaktide kohaldamiseks, järgides kummagi elektroonilise süsteemi eesmärke, nagu need on sätestatud artikli 4 lõikes 1 ja artikli 14 lõikes 1.

               2.
                     Riiklikud isikuandmete kaitse järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor teevad koostööd, et teha kooskõlastatult järelevalvet isikuandmete töötlemise üle elektroonilistes süsteemides.

               Artikkel 24

               Andmete ajakohastamine elektroonilistes süsteemides

               Liikmesriik tagab, et riiklikul tasandil säilitatavad andmed on vastavuses ühistes osades säilitatavate andmetega ja on ajakohased.

               Artikkel 25

               Andmetele juurdepääsu piirangud ja andmetöötlus

               1.
                     Liikmesriigil on juurdepääs nendele andmetele, mida ta on sisestanud elektrooniliste süsteemide ühistesse osadesse, ja tal on õigus neid andmeid töödelda. Samuti võib neid andmeid kasutada ja töödelda teine liikmesriik, kui ta osaleb nende andmetega seotud taotluse menetlemises või otsuse haldamises, sealhulgas artikli 9 kohase konsulteerimise teel.

               2.
                     Ettevõtjal ja mitteettevõtjast isikul on juurdepääs elektrooniliste süsteemide ühistesse osadesse sisestatud andmetele ja õigus neid andmeid töödelda, kui see ettevõtja või isik on need andmed sinna sisestanud. Samuti võib neid andmeid kasutada ja töödelda liikmesriik, kui ta menetleb taotlust või haldab otsust, mis on nende andmetega seotud, sealhulgas artikli 9 kohase konsulteerimise teel.

               Artikkel 26

               Süsteemi kuuluvus

               1.
                     Süsteemi ühiste osade omanik on komisjon.

               2.
                     Süsteemi riikliku osa omanik on liikmesriik.

               Artikkel 27

               Süsteemi turvalisus

               1.
                     Komisjon tagab ühiste osade turvalisuse. Liikmesriik tagab riikliku osa turvalisuse.

               Sel eesmärgil võtavad komisjon ja liikmesriigid vajalikud meetmed, et:

               (a)tõkestada volitamata isikute juurdepääs andmetöötluses kasutatavatele seadmetele;

               (b)tõkestada kõrvalistel isikutel andmete sisestamine, andmetega tutvumine, andmete muutmine ja kustutamine;

               (c)avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid.

               2.
                     Komisjon ja liikmesriigid teavitavad üksteist mis tahes tegevusest, mis võib põhjustada elektrooniliste süsteemide turvalisuse rikkumist või oletatavat rikkumist.

               VI peatükk

               Lõppsätted

               Artikkel 28

               Elektrooniliste süsteemide hindamine

               Komisjon ja liikmesriigid korraldavad nende vastutusel olevate osade hindamisi, eelkõige analüüsitakse süsteemi osade turvalisust ja puutumatust ning nendes osades töödeldavate andmete konfidentsiaalsust.

               Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele hindamise tulemused

               Artikkel 29

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 14.11.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 99, 15.4.2016, lk 6).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

                     (5)

                        Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikajalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk. 558).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               6.12.2017,

               millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 497 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevate kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul võivad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud käsitada kolmandate riikide keskseid vastaspooli, kellega nad tehinguid kliirivad, nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena.

               (2)Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012
                  2
                seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kolmandate riikide kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kolmandate riikide kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. See üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodile.

               (3)Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014.

               (4)Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/954
                  3
                15. detsembrini 2017.

               (5)Kolmandates riikides asutatud kesksetest vastaspooltest, kes on taotlenud tunnustamist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 25, on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juba tunnustanud 29 vastaspoolt. Sealhulgas on üht Uus-Meremaa keskset vastaspoolt tunnustatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2274
                  4
                alusel. Lisaks sellele saab kolme India keskset vastaspoolt tunnustada komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2269
                  5
                alusel. Ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled on endiselt tunnustamise ootel ning nende tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. detsembriks 2017. Kui üleminekuperioodi ei pikendata, peaksid liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad), kellel on ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid, nimetatud nõuete puhul omavahendeid märkimisväärselt suurendama, mis võib tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või vähemalt ajutiselt nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamise, põhjustades seega tõsiseid häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad.

               (6)Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2017/954 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid väljaspool liitu asuvatel finantsturgudel, mis tingis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodi eelmised pikendamised. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksete vastaspoolte (kes pakuvad realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Järelikult on asjakohane pikendada üleminekuperioode veel kuue kuu võrra.

               (7)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikes 2 ning määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a teises lõigus osutatud 15kuulisi perioode, mida pikendati viimati rakendusmäärusega (EL) 2017/954, pikendatakse veel kuue kuu võrra kuni 15. juunini 2018.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 6.12.2017

                     Komisjoni nimel

                     Jean-Claude Juncker
                        president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     president

                     Jean-Claude Juncker
                        president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni 6. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/954, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 144, 7.6.2017, lk 14).

                     (4)

                        Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2274 keskseid vastaspooli käsitleva Uus-Meremaa õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 54).

                     (5)

                        Komisjoni 15. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2269 keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 342, 16.12.2016, lk 38).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 seoses menetluseeskirjadega, et hõlpsamini määrata kauba sooduspäritolu liidus, ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3510/80 ja (EÜ) nr 209/2005

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               18.4.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 seoses menetluseeskirjadega, et hõlpsamini määrata kauba sooduspäritolu liidus, ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3510/80 ja (EÜ) nr 209/2005

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik,
                  1
                eriti selle artikli 66 punkti a,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447
                  2
                on muu hulgas sätestatud menetluseeskirjad, millele on osutatud määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustiku määrus“) artikli 64 lõikes 1, et hõlbustada kauba sooduspäritolu määramist.

               (2)Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 68 lõike 1 viimases lauses on praegu osutatud, et kõnealuse määruse 2. jao 2.–9. alajagu, milles käsitletakse liidu üldise soodustuste süsteemi raames kohaldatavaid päritolureegleid, kohaldatakse mutatis mutandis. Samas käsitlevad üksnes mõned nende alajagude sätted eksportijate registreerimist väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava. Seepärast on vaja neid sätteid täpsustada. Kuna komisjoni kohustus tagada kolmandale riigile, kellega liit on kehtestanud sooduskorra, registreeritud eksportija koostatud päritoludokumendi õigsuses veendumise eest vastutavate tolliasutuste aadressid, tuleneb igal juhul asjaomase sooduskorra kohta kehtivatest sätetest ja seetõttu ei pea seda rakendusmääruses (EL) 2015/2447 enam sätestama. Rakendusmääruses (EL) 2015/2447 esitatud üleminekusäte, mille alusel võib liidus registreerimata, kuid heakskiidetud eksportija ajutiselt täita päritoludokumendi, on iganenud ja tuleks seepärast määrusest välja jätta. Lihtsustamise ja sooduskorraga ühtsuse tagamise huvides tuleks väikesaadetised, mida ei impordita kaubanduslikul eesmärgil, vabastada päritoludokumendi esitamise nõudest, kui selline vabastus on lubatud, kuid sooduskorraga ei ole seda otseselt ette nähtud. Pidades silmas asjaolu, et eksportija identifitseerimiseks on olemas muid võimalusi ja et liidus ei taga allkiri päritoludokumendi õiguslikku staatust, ei peaks eksportijatelt nõudma sellise dokumendi allkirjastamist, kui see on lubatud, kuid sooduskorraga ei ole seda otseselt ette nähtud.

               (3)Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 69 sätestatud eeskirju väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava välja antud või koostatud sooduspäritolutõendite asendamise kohta tuleks kohaldada päritoludokumentide suhtes üldisemalt. Peale selle tuleks täpsustada, mis vormis tuleks päritolu tõendav asendusdokument välja anda või koostada.

               (4)Tuleks sätestada eeskirjad eesmärgiga hõlbustada sooduspäritoluga kaubast töödeldud toodete sooduspäritolu määramist liidus. Kuna selliste eeskirjade eesmärk on vältida ettevõtjate jaoks kahjulikke või soovimatuid tagajärgi, mis tulenevad sellest, et tolliseadustikus on ühendatud tollikontrolli all töötlemise protseduur seestöötlemisprotseduuriga, tuleks neid eeskirju kohaldada tagasiulatuvalt alates tolliseadustiku kohaldamise kuupäevast.

               (5)Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 80 lõikes 2 peaks olema viide uuele lisale 22-06A, mis sisaldab taotlusvormi, mida liikmesriikide eksportijad peavad kasutama REX-süsteemis registreerimisel; seega jääb lisa 22-06 üldise soodustuste süsteemi soodustatud riikide eksportijate jaoks. Sellest tulenevalt tuleb rakendusmäärusesse (EL) 2015/2447 lisada uus lisa 22-06A ja kõnealuse määruse lisa 22-06 tuleks vastavalt muuta. Samuti tuleks uue lisa 22-06A lisamise tõttu muuta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikleid 82, 83 ja 86. Pidades silmas asjaolu, et eksportija identifitseerimiseks on olemas muid võimalusi ja et liidus ei taga allkiri dokumendi õiguslikku staatust, ei peaks eksportijatelt nõudma rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 92 osutatud päritolukinnituse allkirjastamist. Kõnealuse artikli lõikeid 1, 2 ja 3 tuleks kohaldada mutatis mutandis selliste päritolukinnituste suhtes, mille liidu eksportijad on koostanud mitte üksnes delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 53 osutatud kahepoolse kumulatsiooni korral, vaid ka selleks, et deklareerida sellise kauba päritolu, mida eksporditakse Norra, Šveitsi või Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riiki, pidades silmas liidust pärit materjalide kumulatsiooni. Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 92 vastavalt muuta.

               (6)Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 22-07 tuleks muuta, et täpsustada tähist, mille eksportija peab märkima juhul, kui päritolukinnitus käib Ceutast ja Melillast pärit toodete kohta. Samuti tuleks seda muuta nii, et kui päritolukinnitus on seotud liidust pärinevate toodetega, peab eksportija märkima päritolu tähisega „EU“.

               (7)Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3510/80
                  3
                on iganenud, kuna seal sätestatu on asendatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 sätetega. Seetõttu tuleks see õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides kehtetuks tunnistada.

               (8)Komisjoni määrusega (EÜ) nr 209/2005
                  4
                on lubatud erandid seoses nõukogu määruses (EÜ) nr 1541/98
                  5
                sätestatud kohustusega esitada päritolutõend kombineeritud nomenklatuuri XI jao alla kuuluvate tekstiiltoodete kohta. Määrus (EÜ) nr 1541/98 on tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 955/2011
                  6
               . Seega on määrus (EÜ) nr 209/2005 iganenud ning tuleks õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides kehtetuks tunnistada.

               (9)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 muudetakse järgmiselt:

               (1)artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:

               „Käesoleva määruse artikleid 80, 82, 83, 84, 86, 87, 89 ja 91 kohaldatakse mutatis mutandis.“;

               (b)lõike 2 esimeses lauses asendatakse sõnad „artikleid 10 ja 15“ sõnadega „artikli 10 lõiget 1 ja artiklit 15“;

               (c)lõiked 3 ja 5 jäetakse välja;

               (d)lisatakse uued lõiked 6 ja 7:

               „6.
                     Kui sooduskorra kohaselt võib liit anda päritolustaatusega toodete puhul vabastuse päritoludokumendi esitamisest, kohaldatakse seda vabastust artiklis 103 sätestatud tingimustel seni, kuni neid tingimusi ei ole ette nähtud asjaomase sooduskorraga.

               7.
                     Kui sooduskorra kohaselt võib liit loobuda nõudest, et eksportija peab esitama allkirjastatud päritoludokumendi, siis allkirja ei nõuta.“;

               (2)artikkel 69 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 69

               Väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava väljaantud või koostatud päritoludokumentide asendamine

               (tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

               1.Kui päritolustaatusega tooted, mis on hõlmatud päritoludokumendiga, mis on eelnevalt välja antud või koostatud tolliseadustiku artikli 56 lõike 2 punktis d või e osutatud tariifse soodusmeetme jaoks, mis ei ole liidu üldiste tariifsete soodustuste kava, ei ole veel lubatud vabasse ringlusse ja suunatakse liidu mõne tolliasutuse järelevalve alla, võib esialgse päritoludokumendi asendada ühe või mitme asendava päritoludokumendiga, et saata kõik need tooted või osa neist mujale liitu.

               2.Lõikes 1 osutatud asendava päritoludokumendi, mis on koostatud mutatis mutandis kooskõlas lisa 22-20 artikliga 101, võib välja anda või koostada esialgse päritoludokumendiga samasuguses vormis või asendava päritoludokumendi vormis üks järgmistest:

               a)
                     liidus heakskiidetud või registreeritud ja kaupa edasi saatev eksportija;

               b)
                      kauba edasisaatja liidus, kui algses jaotatavas saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa kohaldatavat väärtuse piirmäära;

               c)
                     kauba edasisaatja liidus, kui algses jaotatavas saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete koguväärtus ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära ja kui kauba edasisaatja lisab asendavale päritoludokumendile esialgse päritoludokumendi koopia.

               Kui esialgset päritoludokumenti ei ole võimalik asendada kooskõlas esimese lõiguga, võib tolliasutus, kelle järelevalve alla kaup on suunatud, välja anda või koostada lõikes 1 osutatud asendava päritoludokumendi liikumissertifikaadi EUR.1 vormis.

               3.Kui asendav päritoludokument on liikumissertifikaat EUR.1, teeb liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi välja andnud tolliasutus kinnituse sertifikaadi lahtrisse 11. Sertifikaadi lahtri 4 üksikasjad päritoluriigi kohta peavad olema samad, mis esialgsel päritoludokumendil. Lahtri 12 allkirjastab kauba edasisaatja. Lahtri 12 heauskselt allkirjastanud edasisaatja ei vastuta esialgsele päritoludokumendile märgitud üksikasjade õigsuse eest.

               Tolliasutus, kellelt taotletakse liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi väljaandmist, märgib esialgsele päritoludokumendile või selle manusesse edasisaadetavate toodete kaalu, arvu, laadi ja sihtriigi ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbrid. Ta säilitab esialgset päritoludokumenti vähemalt kolm aastat.“;

               (3)lisatakse artikkel 69a:

               „Artikkel 69a

               Sooduspäritolustaatusega kaubast töödeldud toodete sooduspäritolu

               (tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

               1.Kui liiduväline kaup, millel on sooduspäritolustaatus liidu ja kolmandate riikide vahelise sooduskorra raames, suunatakse seestöötlemisprotseduurile, on selle protseduuriga saadud töödeldud toodetel vabasse ringlusse lubamisel samasugune sooduspäritolustaatus nagu kõnealusel kaubal.

               2.Lõiget 1 ei kohaldata ühelgi järgmisel juhul:

               (a)töötlemine hõlmab ka liiduvälist kaupa, millele ei ole osutatud lõikes 1, sealhulgas kaupa, millel on sooduspäritolustaatus mõne muu sooduskorra alusel;

               (b)töödeldud tooted on saadud tolliseadustiku artiklis 223 osutatud samaväärsest kaubast;

               (c)toll on andnud kauba ajutise reeksportimise loa selle edasiseks töötlemiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 258.

               3.Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba kohta välja antud või koostatud päritoludokumenti töödeldud toodete kohta välja antud või koostatud päritoludokumendina.“;

               (4)artiklit 80 muudetakse järgmiselt:

               lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2. Soodustatud riikide pädevad asutused annavad viivitamata pärast lisas 22-06 osutatud täieliku taotluse saamist eksportijale registreeritud eksportija numbri ning sisestavad REX-süsteemi registreeritud eksportija numbri, registreerimisandmed ja kuupäeva, millest alates registreering kehtib vastavalt artikli 86 lõikele 4.

               Liikmesriikide tolliasutused annavad viivitamata pärast lisas 22-06A osutatud täieliku taotluse saamist eksportijale või vajaduse korral kauba edasisaatjale registreeritud eksportija numbri ning sisestavad REX-süsteemi registreeritud eksportija numbri, registreerimisandmed ja kuupäeva, millest alates registreering kehtib vastavalt artikli 86 lõikele 4.

               Soodustatud riigi pädevad asutused või liikmesriigi tolliasutused teatavad kõnealusele eksportijale või asjakohasel juhul kauba edasisaatjale antud registreeritud eksportija numbri ja kuupäeva, alates millest registreering kehtib.“;

               (5)artiklit 82 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõige 7 asendatakse järgmisega:

               „7. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks järgmised andmed, tingimusel et eksportija on andnud selleks nõusoleku ja allkirjastanud vastavalt kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtri 6:

               (a)registreeritud eksportija nimi, nagu on täpsustatud kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtris 1;

               (b)registreeritud eksportija asukoha aadress, nagu on täpsustatud kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtris 1;

               (c)registreeritud eksportija kontaktandmed, nagu on täpsustatud kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtrites 1 ja 2;

               (d)sooduskohtlemistingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sealhulgas harmoneeritud süsteemi rubriikide või gruppide indikatiivne loend, nagu on täpsustatud kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtris 4;

               (e)registreeritud ettevõtja EORI-number, nagu on täpsustatud lisas 22-06A esitatud vormi lahtris 1, või registreeritud ettevõtjana registreerimise number (TIN-number), nagu on täpsustatud lisas 22-06 esitatud vormi lahtris 1,

               (f)kas registreeritud eksportija on kaupleja või tootja, nagu on täpsustatud kas lisas 22-06 või 22-06A esitatud vormi lahtris 3.

               Lahtri 6 allkirjastamisest keeldumine ei ole põhjus eksportija registreerimisest keeldumiseks.“;

               (b)artikli 8 punkti a järele lisatakse punkt b ja praegused punktid b–e nimetatakse vastavalt ümber:

               „b)
                     registreeritud eksportijana registreerimise kuupäev;“

               (6)artiklit 83 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõikes 2 asendatakse sõnad „lisa 22-06“ fraasiga „kas lisa 22-06 või 22-06A“;

               (b)lõikes 4 asendatakse sõnad „lisa 22-06“ fraasiga „kas lisa 22-06 või 22-06A“;

               (7)artikli 86 lõikes 2 asendatakse sõnad „lisas 22-06“ sõnadega „lisas 22-06A“;

               (8)artiklit 92 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

               „Eksportija ei pea päritolukinnitust allkirjastama.“;

               (b)lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis järgmise suhtes:

               a)
                     liidus koostatud päritolukinnitus delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 53 osutatud kahepoolse kumulatsiooni korral;

               b)
                     sellise kauba päritolu kinnitus, mida eksporditakse Norra, Šveitsi või Türgi üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riiki liidust pärit materjalide kumulatsiooni eesmärgil.“;

               (9)lisa 22-06 asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

               (10)lisa 22-06 järele lisatakse uus lisa 22-06A, mille tekst on esitatud käesoleva määruse II lisas;

               (11)lisas 22-07 asendatakse joonealune märkus 5 järgmisega:

               „(5) Märkida toodete päritoluriik. Kui päritolukinnitus on seotud liidust pärinevate toodetega, peab eksportija märkima päritolu tähisega „EU“. Kui päritolukinnitus on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 112 tähenduses, peab eksportija märkima päritolu tähisega „CM“.“

               Artikkel 2

               Määrus (EMÜ) nr 3510/80 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 3

               Määrus (EÜ) nr 209/2005 tunnistatakse kehtetuks.

               Artikkel 4

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikli 1 punkti 3 kohaldatakse alates 1. maist 2016.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 18.4.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT 343, 29.12.2015, lk 558).

                     (3)

                        Komisjoni 23. detsembri 1980. aasta määrus 3510/80/EMÜ päritolustaatusega toodete määratluse kohta seoses Euroopa Majandusühenduse poolt tariifsete soodustuste kohaldamisega teatavate arengumaadest pärinevate toodete suhtes (EÜT L 368, 31.12.1980, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 7. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 209/2005, millega kehtestatakse selliste tekstiiltoodete loetelu, mille vabasse ringlusse lubamisel ühenduses ei nõuta päritolutõendit (ELT L 34, 8.2.2005, lk 6).

                     (5)

                        Nõukogu 13. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta (EÜT L 202, 18.7.1998, lk 11).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta määrus (EL) nr 955/2011, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1541/98 teatavate koondnomenklatuuri XI jao alla kuuluvate ja ühenduses vabasse ringlusse lubatud tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta (ELT L 259, 4.10.2011, lk 5).

    ---documentbreak---

                  ET

                  I LISA

                  II LISA

               „Lisa 22-06

               Registreeritud eksportijaks saamise taotlus

               Euroopa Liidu, Norra, Šveitsi ja Türgi(1) üldiste tariifsete soodustuste kava raames

                        1. Eksportija nimi, täielik aadress ja riik, kontaktandmed ning TIN-number

                        2. Täiendavad kontaktandmed, sh telefoni- ja faksinumber ning olemasolu korral e-posti aadress (vabatahtlik)

                        3. Täpsustada, kas põhitegevus on kaupade tootmine või nendega kauplemine

                        4. Sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sh harmoneeritud süsteemi rubriikide (või gruppide, kui kaubad kuuluvad rohkem kui kahekümnesse harmoneeritud süsteemi rubriiki) indikatiivne loend

                        5. Eksportija kohustused

                        Käesolevaga allakirjutanu

                        – deklareerib, et ülaltoodud andmed on õiged;

                        – kinnitab, et tal ei ole varasemat tühistatud registreeringut, või kui on, siis olukord, mis sellise tühistamiseni viis, on lahendatud;

                        – võtab kohustuse koostada päritolukinnitusi üksnes sellistele kaupadele, mis vastavad sooduskohtlemise tingimustele ja järgivad üldises soodustuste süsteemis nendele kaupadele kehtestatud päritolureegleid;

                        – võtab kohustuse pidada sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohast kaubanduslikku raamatupidamisarvestust ning säilitada seda vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil päritolukinnitus koostati;

                        – võtab kohustuse teavitada viivitamata pärast registreeritud eksportija numbri saamist pädevat asutust oma registreerimisandmete muudatustest;

                        – võtab kohustuse teha koostööd asjaomase pädeva asutusega;

                        – võtab kohustuse nõustuda, et tema väljastatud päritolukinnitusi kontrollitakse, mis hõlmab raamatupidamisdokumentide kontrollimist ja Euroopa Komisjoni või liikmesriikide ametiasutuste või Norra, Šveitsi või Türgi ametiasutuste korraldatavaid kohapealseid kontrollkäike;

                        – võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei täida tingimusi ühegi kauba eksportimiseks kava raames;

                        – võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei kavatse kava raames selliseid kaupu eksportida.

                        ____________________________________________________

                        Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus(2)

                        6. Eksportija eelnev konkreetne ja teadlik nõusolek, et tema isikuandmed avaldatakse avalikul veebisaidil

                        Käesolevaga on allakirjutanu teadlik, et tema taotluses esitatud teavet võib avalikustada avalikul veebisaidil. Allakirjutanu nõustub, et kõnealune teave avaldatakse avalikul veebisaidil. Allakirjutanu võib loobuda nõusolekust avaldada kõnealune teave avalikul veebisaidil, saates taotluse registreerimise eest vastutavatele pädevatele asutustele.

                        ____________________________________________________

                        Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus(2)

                        7. Lahter, mille täidab pädev asutus

                        Taotleja on registreeritud järgmise numbri all:

                        Registreerimisnumber: ______________________________

                        Registreerimise kuupäev: _______________________________

                        Kuupäev, millest alates registreering kehtib:_____________________________

                        Allkiri ja tempel (2)_______________________________

                        Teade

                        süsteemis sisalduvate isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta

                        1.Kui Euroopa Komisjon töötleb käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kui soodustatud riigi või kolmanda riigi pädevad asutused, kes rakendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta ja selliste andmete vaba liikumise kohta, töötlevad käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse kõnealuse direktiivi rakendamiseks vastu võetud asjakohaseid siseriiklikke õigusnorme.

                        2.Registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid töödeldakse seoses liidu üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglitega, mis on määratletud asjakohastes liidu õigusaktides. Kõnealused õigusaktid, millega on ette nähtud liidu üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureeglid, on registreeritud eksportijaks saamise taotlusega seotud isikuandmete töötlemise õiguslikuks aluseks.

                        3.REX-süsteemis sisalduvate andmete töötlemisel on vastutav töötleja selle riigi pädev asutus, kus taotlus on esitatud.

                        Pädevate asutuste nimekiri on avaldatud komisjoni veebisaidil.

                        4.Juurdepääs selle taotluse kõigile andmetele antakse kasutajatele komisjonis, soodustatud riikide pädevates asutustes ja liikmesriikide, Norra, Šveitsi ja Türgi tolliasutustes kasutajatunnuse/salasõna alusel.

                        5.Soodustatud riigi pädevad asutused säilitavad tühistatud registreeringut käsitlevaid andmeid REX-süsteemis kümme kalendriaastat. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates selle aasta lõpust, mil registreering tühistati.

                        6.Andmesubjektil on määruse (EÜ) nr 45/2001 või direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt õigus saada juurdepääs oma andmetele, mida REX-süsteemis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. Kõik taotlused saada andmetele juurdepääsu õigus, õigus neid parandada ja kustutada või blokeerida neile juurdepääs esitatakse registreerimise eest vastutavatele soodustatud riigi pädevatele asutustele. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile taotluse nimetatud õiguse kasutamiseks, edastab komisjon sellised taotlused asjaomaste soodustatud riikide pädevatele asutustele. Kui vastutav töötleja ei andnud registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs.

                        7.Kaebused võib saata asjaomase riigi andmekaitseasutusele. Riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed on esitatud Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil:
                        (

                           http://ec.europa.eu/justice/data-protection/

                        bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
                        Kui kaebus käsitleb isikuandmete töötlemist Euroopa Komisjonis, tuleb see esitada Euroopa Andmekaitseinspektorile (

                           http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/

                        ).

               1)
                     Käesolev taotlusvorm on ühine üldiste tariifsete soodustuste kava neljale üksusele: liit (EL), Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „üksused“). Pange tähele, et nende üksuste vastavad üldiste tariifsete soodustuste kavad võivad hõlmata eri riike ja tooteid. Seega kehtib asjaomane registreering üksnes ekspordiks selle/nende üldiste tariifsete soodustuste kava(de) raames, mille puhul teie riik on soodustatud riik;

               2)
                     Kui registreeritud eksportijaks saamise taotlused või registreeritud eksportijate ja soodustatud riikide pädevate asutuste või liikmesriikide tolliasutuste vahelise muu teabevahetuse taotlused esitatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades, asendatakse lahtrites 5, 6 ja 7 osutatud allkiri ja tempel elektroonilise autentimisega.“

               „Lisa 22-06A
               Liikmesriikide eksportijate taotlus saada

               registreeritud eksportijaks

                        1. Eksportija nimi, täielik aadress ja riik, kontaktandmed ning EORI-number

                        2. Täiendavad kontaktandmed, sh telefoni- ja faksinumber ning olemasolu korral e-posti aadress (vabatahtlik)

                        3. Täpsustada, kas põhitegevus on kaupade tootmine või nendega kauplemine

                        4. Sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete indikatiivne kirjeldus, sh harmoneeritud süsteemi rubriikide (või gruppide, kui kaubad kuuluvad rohkem kui kahekümnesse harmoneeritud süsteemi rubriiki) indikatiivne loend

                        5. Eksportija kohustused

                        Käesolevaga allakirjutanu

                        – deklareerib, et ülaltoodud andmed on õiged;

                        – kinnitab, et tal ei ole varasemat tühistatud registreeringut, või kui on, siis olukord, mis sellise tühistamiseni viis, on lahendatud;

                        – võtab kohustuse koostada päritolukinnitusi ja muid päritoludokumente üksnes sellistele kaupadele, mis vastavad sooduskohtlemise tingimustele ja järgivad asjaomase sooduskorra raames nendele kaupadele kehtestatud päritolureegleid;

                        – võtab kohustuse pidada sooduskohtlemise tingimustele vastavate toodete tootmise ja tarnimise kohta nõuetekohast kaubanduslikku raamatupidamisarvestust ning säilitada seda asjaomase sooduskorraga nõutava aja ja vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, mil päritolukinnitus või muu päritoludokument koostati;

                        – võtab kohustuse teavitada viivitamata pärast registreeritud eksportija numbri saamist tolliasutusi oma registreerimisandmete muudatustest;

                        – võtab kohustuse teha koostööd tolliasutustega;

                        – võtab kohustuse nõustuda, et tema väljaantud päritolukinnitusi või muid päritoludokumente kontrollitakse, mis hõlmab raamatupidamisdokumentide kontrollimist ning Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste korraldatavaid kohapealseid kontrollkäike;

                        – võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei vasta registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamise tingimustele;

                        – võtab kohustuse taotleda enda eemaldamist süsteemist, kui ta enam ei kavatse registreeritud eksportijate süsteemi kasutada.

                        ____________________________________________________

                        Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus(1)

                        6. Eksportija eelnev konkreetne ja teadlik nõusolek, et tema isikuandmed avaldatakse avalikul veebisaidil

                        Käesolevaga on allakirjutanu teadlik, et tema taotluses esitatud teavet võib avalikustada avalikul veebisaidil. Allakirjutanu nõustub, et kõnealune teave avaldatakse avalikul veebisaidil. Allakirjutanu võib loobuda nõusolekust avaldada kõnealune teave avalikul veebisaidil, saates taotluse registreerimise eest vastutavatele pädevatele asutustele.

                        ____________________________________________________

                        Koht, kuupäev, allkirjaõigusega isiku allkiri, nimi ja ametinimetus(1)

                        7. Lahter, mille täidab tolliasutus

                        Taotleja on registreeritud järgmise numbri all:

                        Registreerimisnumber: ______________________________

                        Registreerimise kuupäev: _______________________________

                        Kuupäev, millest alates registreering kehtib:_____________________________

                        Allkiri ja tempel (1)_______________________________

                        Teade

                        süsteemis sisalduvate isikuandmete kaitse ja töötlemise kohta

                        1.Kui Euroopa Komisjon töötleb käesolevas registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

                        2.Registreeritud eksportijaks saamise taotluses esitatud isikuandmeid töödeldakse liidu asjaomase sooduskaubanduskorra päritolureeglite kohaldamisel. Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 sätestatud päritolureeglid on registreeritud eksportijaks saamise taotlusega seotud isikuandmete töötlemise õiguslikuks aluseks.

                        3.REX-süsteemis sisalduvate andmete töötlemisel on vastutav töötleja selle riigi tolliasutus, kus taotlus on esitatud.

                        Tolliasutuste nimekiri on avaldatud komisjoni veebisaidil aadressil.

                        4.Juurdepääs selle taotluse kõigile andmetele antakse kasutajatele komisjonis ning liikmesriikide, Norra, Šveitsi ja Türgi tolliasutustes kasutajatunnuse/salasõna alusel.

                        5.Liikmesriikide tolliasutused säilitavad tühistatud registreeringuid käsitlevaid andmeid REX-süsteemis kümme kalendriaastat. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates selle aasta lõpust, mil registreering tühistati.

                        6.Andmesubjektil on määruse (EÜ) nr 45/2001 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt õigus saada juurdepääs oma andmetele, mida REX-süsteemis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs. Kõik taotlused saada andmetele juurdepääsu õigus, õigus neid parandada ja kustutada või blokeerida neile juurdepääs esitatakse registreerimise eest vastutavatele asjakohastele liikmesriikide tolliasutustele. Kui registreeritud eksportija on esitanud komisjonile taotluse nimetatud õiguse kasutamiseks, edastab komisjon sellised taotlused vastavatele asjaomaste liikmesriikide tolliasutustele. Kui vastutav töötleja ei andnud registreeritud eksportijale kõnealust õigust, esitab registreeritud eksportija sellise taotluse komisjonile, kes tegutseb vastutava töötlejana. Komisjonil on õigus neid andmeid parandada, kustutada või blokeerida neile juurdepääs.

                        7.Kaebused võib saata asjaomase riigi andmekaitseasutusele. Riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed on esitatud Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil:
                           (

                           http://ec.europa.eu/justice/data-protection/

                        bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
                           Kui kaebus käsitleb isikuandmete töötlemist Euroopa Komisjonis, tuleb see esitada Euroopa Andmekaitseinspektorile (

                           http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/

                        ).

               1.
                     Kui registreeritud eksportijaks saamise taotlused või registreeritud eksportijate ja soodustatud riikide pädevate asutuste või liikmesriikide tolliasutuste vahelise muu teabevahetuse taotlused esitatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades, asendatakse lahtrites 5, 6 ja 7 osutatud allkiri ja tempel elektroonilise autentimisega.“