title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 536/2012, 21. juuni 2012 , millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

text:
               22.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 163/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 536/2012,
   21. juuni 2012,
   millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja liidus kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena.

               (2)

               Komisjoni 29. juuni 2010. aasta määruses (EL) nr 578/2010, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1216/2009 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena.

               (3)

               Määruse (EL) nr 578/2010 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

               (5)

               Praegu kohaldatavad toetused on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 346/2012 (3). Kuna kehtestada tuleks uued toetused, tuleks kõnealune määrus seepärast kehtetuks tunnistada.

               (6)

               Selleks et vältida kõrvalekaldeid valitsevast turuolukorrast, hoida ära turuspekulatsioone ja tagada tõhus haldamine, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               (7)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 578/2010 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XIX osas loetletud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Rakendusmäärus (EL) nr 346/2012 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. juuni 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

         Daniel CALLEJA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 171, 6.7.2010, lk 1.

      (3)  ELT L 108, 20.4.2012, lk 34.

      LISA

         Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 22. juuni 2012 kohaldatavad toetusemäärad

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kirjeldus

                  Sihtkoht (1)

                  Toetusemäär

                  0407

                  Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

                  – muud värsked munad:

                  0407 21 00

                  – – kana liigist Gallus domesticus:

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – muud

                  0407 29 10

                  – – – muude kodulindude kui liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude munad

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – muud:

                  0407 90 10

                  – – kodulindude

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0408

                  Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

                  – rebud:

                  0408 11

                  – – kuivatatud:

                  ex 0408 11 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – muud:

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – vedelal kujul:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – külmutatud:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  – muud:

                  0408 91

                  – – kuivatatud:

                  ex 0408 91 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – muud:

                  ex 0408 99 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

         (1)  Sihtkohad on järgmised:

                  01

                  kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes;

                  02

                  Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

                  03

                  Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

                  04

                  kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1114, 8. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               9.7.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 186/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1114,
   8. juuli 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. juuli 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  164,5

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  134,9

                  0805 50 10

                  AR

                  171,5

                  BO

                  220,8

                  CL

                  193,0

                  TR

                  134,0

                  UY

                  128,6

                  ZA

                  167,1

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  152,5

                  BR

                  97,0

                  CL

                  123,0

                  CN

                  116,1

                  NZ

                  146,7

                  US

                  149,7

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  107,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  123,6

                  CL

                  118,4

                  CN

                  91,9

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  115,8

                  0809 10 00

                  TR

                  212,6

                  ZZ

                  212,6

                  0809 29 00

                  TR

                  325,9

                  ZZ

                  325,9

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 244/2014, 7. märts 2014 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)]

text:
               14.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 74/31

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 244/2014,
   7. märts 2014,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Strachitunt” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Strachitunt” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. märts 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 290, 5.10.2013, lk 5.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.3.   Juust

      ITAALIA
      Strachitunt (KPN)


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 430/2013, 13. mai 2013 , millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Indoneesia suhtes

text:
               14.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 129/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 430/2013,
   13. mai 2013,
   millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Indoneesia suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Ajutised meetmed

               (1)

               15. novembril 2012 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 1071/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

               (2)

               Dumpinguvastane menetlus algatati algatamisteatega, (3) mis avaldati 16. veebruaril 2012 pärast kaebust, mille esitas 3. jaanuaril 2012 Euroopa Liidu tempermalmist valatud toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (edaspidi „tempermalmist keermestatud liitmikud”) kogutoodangust liidus.

               (3)

               Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   Järgnenud menetlus

               (4)

               Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud.

               (5)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (6)

               Ühe huvitatud isiku väitel ei peaks nende imporditavat toodet käsitama vaatlusaluse tootena, sest sel on teatavad tehnilised eriomadused. Neis tempermalmist liitmikes kasutatakse koonuskeermeid, mitte silinderkeermeid, mis on teistel imporditavatel tempermalmist liitmikel.

               (7)

               Ent uurimine on näidanud, et kui jätta kõrvale nimetatud tehnilised eriomadused, on neil koonuskeermetega liitmikel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused kui teistel imporditavatel tempermalmist liitmikel. Lisaks sellele on uurimise käigus seoses kasutamisega kindlaks tehtud, et koonuskeermetega liitmikke kasutatakse teiste imporditavate tempermalmist liitmikega sarnasel moel. Mõlemaid tooteliike kasutavas liikmesriigis on tõepoolest leitud need olevat üksteisega täiel määral asendatavad. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (8)

               Üks huvitatud isik märkis, et valge-tempermalmist keermestatud liitmikke on võimalik müüa kogu liidus, kuid must-tempermalmist keermestatud liitmikke saab müüa vaid Ühendkuningriigis, Iirimaal, Maltal ja Küprosel. Seega valge-tempermalmist keermestatud liitmikud ja must-tempermalmist keermestatud liitmikud väidetavalt ei konkureeri täielikult liidu turul.

               (9)

               Samas näitas uurimine, et enamasti imporditakse asjaomastest riikidest pärit must-tempermalmist keermestatud liitmikke sellistesse mandri-Euroopa riikidesse nagu Saksamaa, Itaalia, Poola ja Hispaania. Seepärast tehakse järeldus, et valge-tempermalmist keermestatud liitmikud ja must-tempermalmist keermestatud liitmikud konkureerivad omavahel täielikult liidu turul ning mitte vaid üksikutes liikmesriikides.

               (10)

               Üks importija kordas oma väidet, et surveliitmike põhidetailid ei peaks jääma vaatlusaluse toote määratluse raamesse. Importija väitel on surveliitmike põhidetailidel erinev kasutus ja ta esitas tõendusmaterjali selle kohta, et surveliitmike põhidetaili keeret saab hõlpsalt eristada tavalise liitmiku keermest, sest see on valmistatud erineva ISO standardi kohaselt (4). Esitatud tõendeid arvesse võttes tehakse siinkohal järeldus, et tootevalikut tuleks vastavalt piirata.

               (11)

               Kaks teist huvitatud isikut soovisid jätta tootevalikust välja tempermalmist elektrijuhtmete liitmikud ja eeskätt tempermalmist keermestatud ümmargused harukarbid, mis on kõikide elektrijuhtmetele ette nähtud torude ja elektripaigaldustorude peamine osa. Nad väitsid, et sellistel harukarpidel on erinev otstarve (st elektrijuhtmesüsteemide mahutamine ja kaitse, mitte gaasi või vee lekkevaba voolamise tagamine, mis on käesoleva menetluse raames uuritavate tavaliste liitmike otstarve). Lisaks on need teistest liitmikest kergesti eristatavad (need ei pea olema täiesti gaasi- või vedelikukindlad; neil on hoopis õhukesed kaaned, mis pärast süsteemi paigaldamist võimaldavad hõlpsat juurdepääsu kaablitele). Pärast nende väidete hoolikat kaalumist leiti, et tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid tuleks tootevalikust välja jätta.

               (12)

               Eespool esitatut silmas pidades peeti asjakohaseks vaadata läbi ajutises määruses esitatud tootevaliku määratlus. Seega määratletakse vaatlusalune toode lõplikult kui tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikud, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla, välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid.

               (13)

               Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17–21 ja 23–28 esitatud järeldused.

         C.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

               (14)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei esitatud ühtegi märkust liidu tootjate, Hiina RV eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kohta. Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 29–31 esitatud järeldused.

         D.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   1.   Hiina Rahvavabariik

   1.1.   Turumajanduslik ja individuaalne kohtlemine

               (15)

               Kuna turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 32–46 esitatud esialgsed järeldused.

         1.2.   Võrdlusriik

               (16)

               Kuna võrdlusriigi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47–53 esitatud järeldused.

         1.3.   Normaalväärus, ekspordihind, võrdlus

               (17)

               Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et normaalväärtus tuleks arvutada ainsa koostööd tegeva võrdlusriigi tootja omamaise müügi põhjal, isegi kui see müük ei toimunud tüüpilistes kogustes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Võrdlusriigi puhul võib väitega nõustuda. Vastavalt sellele kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ainsa koostööd tegeva võrdlusriigi tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaist müüki.

               (18)

               Sama Hiina eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaal tuleks kindlaks määrata kogu eksportmüügi põhjal, mitte üksnes seoses tooteliikidega, mis on otseselt võrreldavad tooteliikidega, mida müüb võrdlusriigi tootja oma siseturul. Väitega nõustuti. Otseselt võrreldamatute tooteliikide puhul määrati nende normaalväärtus kindlaks kokkusobivate tooteliikide aritmeetilise keskmise normaalväärtuse alusel, mida kohandati füüsikaliste omaduste erinevuste turuväärtusega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a.

               (19)

               Kuna normaalväärtuse, ekspordihinna ja võrdluse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 54, 59–61 ja 64–67 esitatud järeldused.

         1.4.   Dumpingumarginaalid

               (20)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

               (21)

               Sellest lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaalid (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

               (22)

               Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Niisiis kehtestati kõnealune marginaal valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud marginaalide põhjal.

               (23)

               Sellest lähtuvalt arvutati valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 41,1 %

               (24)

               Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati kooskõlas algmääruse artikliga 18 dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Hiina ekspordimahuga, nagu on märgitud põhjenduses 51.

               (25)

               Kuna koostöö tase ületas 50 % kogu Hiina ekspordist liitu ning kuna suure arvu Hiina RV eksportivate tootjate tõttu võib tootmisharu käsitada killustatuna, võib koostöö taset pidada kõrgeks. Seepärast määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui sellise valimisse kaasatud äriühingu puhul, millel oli kõige suurem dumpingumarginaal.

               (26)

               Sellest lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaalid (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           41,1

                           Kõik teised äriühingud

                           57,8

         2.   Indoneesia

   2.1.   Normaalväärus, ekspordihind, võrdlus

               (27)

               Kuna normaalväärtuse, ekspordihinna ja võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75–87 ja 91 esitatud järeldused seoses Indoneesiaga.

         2.2.   Dumpingumarginaalid

               (28)

               Arvestades seda, et koostöö taset peeti kõrgeks (ainsa koostööd tegeva Indoneesia äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Indoneesia ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaaliga samale tasemele.

               (29)

               Sellest lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, Indoneesia äriühingute puhul järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaalid (%)

                           PT. Tri Sinar Purnama

                           11,0

                           Kõik teised äriühingud

                           11,0

         3.   Tai

   3.1.   Normaalväärus, ekspordihind, võrdlus

               (30)

               Ei saadud ühtegi märkust, mis annaks põhjuse muuta kasutatud metoodikat või seoses Taiga tehtud tegelikke dumpingumarginaali arvutusi.

               (31)

               Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75–88 esitatud järeldused normaalväärtuse, ekspordihinna ja võrdluse kohta seoses Taiga.

         3.2.   Dumpingumarginaalid

               (32)

               Dumpingumarginaali arvutamise läbivaatamise ja mõningase korrigeerimise tulemusena saadi ühe Tai eksportiva tootja puhul veidi väiksem dumpingumarginaal – 15,5 %. Teise koostööd tegeva tootja dumpingumarginaal kinnitatakse lõplikult selle esialgsel tasemel.

               (33)

               Arvestades seda, et koostöö taset peeti kõrgeks (kahe koostööd tegeva Tai äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Tai ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Tai eksportivate tootjate dumpingumarginaal kahest koostööd tegevast äriühingust kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.

               (34)

               Sellest lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, Tai äriühingute puhul järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaalid (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           Kõik teised äriühingud

                           50,7

         E.   KAHJU

   1.   Liidu toodang

               (35)

               Kuna liidu toodanguga seoses märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 94. Lisaks märgitakse, et vaatlusalusel perioodil tootsid samasugust toodet liidus veel kolm tootjat, kes lõpetasid tootmise aastatel 2008–2009, ning veel üks tootja, kes lõpetas tootmise millalgi vaatlusaluse perioodi lõpus.

         2.   Liidu tootmisharu määratlus

               (36)

               Huvitatud isikute väitel impordivad vaatlusalust toodet mõlemad valimisse kaasatud liidu tootjate kontsernid ja neid ei tuleks seepärast pidada liidu tootmisharu osaks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel.

               (37)

               Sellega seoses tehti kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud liidu tootjate kontsernid tõesti impordivad vaatlusalust toodet. Siiski tuleks esiteks märkida, et kui liidu tootja leitakse ühtlasi olevat vaatlusaluse toote importija, ei tähenda see automaatselt selle liidu tootja väljaarvamist liidu tootmisharust; teiseks oli iga liidu tootja vastav import äriühingute kontsernide kogutoodangu ja müügiga võrreldes vähetähtis. Seega kinnitatakse, et mõlemat äriühingute kontserni käsitatakse liidu tootmisharu osana.

               (38)

               Lisaks avaldas üks huvitatud isik arvamust, et üht liidu tootjat ei tuleks pidada liidu tootmisharu osaks, sest väidetavalt on liidu tootja seotud vaatlusaluse toote importijaga. Siiski tuleks esiteks märkida, et kui leitakse seos liidu tootja ja eksportija vahel, ei tähenda see automaatselt selle liidu tootja väljaarvamist liidu tootmisharust; teiseks ei esitatud tõendusmaterjali selle kohta, et liidu tootja ja importija vaheline seos – kui see esineb – vastab algmääruse artikli 4 lõike 2 kriteeriumitele. Pealegi on kogused, mida väidetavalt seotud importija impordib, vaid väike osa väidetavalt seotud liidu tootja toodetavatest ja müüdavatest kogustest. Seetõttu käsitataks isegi juhul, kui leitaks seos liidu tootja ja importija vahel, liidu tootjat endiselt liidu tootmisharu osana.

               (39)

               Seoses liidu tootmisharu määratlusega kahju hindamise eesmärgil käsitatakse kõiki vaatlusalusel perioodil samasugust toodet tootvaid liidu tootjaid liidu tootmisharu moodustavatena ja seepärast viidatakse neile edaspidi kui „liidu tootmisharule” algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

         3.   Liidu tarbimine

               (40)

               Üks huvitatud isik esitas märkuse tõsiasja kohta, et kogu vaatlusalusel perioodil ületab liidu tootmisharu toodang selle müügimahu. Samal ajal teatati varude vähenemisest, mis on väheusutav, sest müügimahtu ületav tootmine peaks varusid hoopis suurendama.

               (41)

               Sellega seoses tõepoolest märgitakse, et esialgu arvati, et toodangut ja varusid on kajastatud õigesti, kuid hiljem selgus, et oli tehtud viga liidu tootmisharu müügi kajastamisel ning et mõnda müügimahtude valimisse mittekuuluvat liidu tootjat ei olnud täielikult arvesse võetud. See viga parandati ning sellest lähtuvalt tuli teha vastavaid parandusi liidu tarbimises ja turuosas liidu turul. Ajutise määruse põhjenduses 113 osutatud kolme liidu tootja tegevuse lõpetamise tõttu vaatlusalusel perioodil on liidu tarbimises tehtavatel parandustel märgatavam mõju vaatlusaluse perioodi alguses.

               (42)

               Liidu tarbimine vähenes märgatavalt (28 %) aastatel 2008–2009, suurenedes seejärel 7 protsendipunkti ning jõudes tasemeni, mis oli 21 % vähem kui tarbimine vaatlusaluse perioodi alguses.

                              Liidu tarbimine (tonni)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Liidu tarbimine

                           84 270

                           60 807

                           60 640

                           66 493

                              Indeks

                              100

                              72

                              72

                              79

                                          Allikas:

                                       kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused.

         4.   Import asjaomastest riikidest

   4.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

               (43)

               Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu kohta kinnitatakse lõplikult, et see moodustab ainult ligikaudu 2,5 % uurimisperioodil toimunud samasuguse toote koguimpordist liitu. Seepärast võib arvata, et see ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule algmääruse artikli 9 lõike 3 või WTO dumpinguvastase lepingu sätete tähenduses.

               (44)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehakse lõplik otsus mitte hinnata seda importi kumulatiivselt Hiina RVst ja Taist pärit dumpinguhinnaga impordiga.

               (45)

               Seoses Hiina RVst ja Taist pärit impordi kumulatiivse hindamisega kahju ja põhjusliku seose analüüsis väitsid huvitatud isikud, et on mitu põhjust, miks ei peaks Taist pärit importi hindama kumulatiivselt Hiinast pärit impordiga.

               (46)

               Esiteks viidati sellele, et Taist pärit impordi müügikogused on palju väiksemad kui Hiinast pärit impordi puhul ning et Taist pärit impordi müügikogused vähenevad absoluutarvudes. Sellegipoolest ei ole Taist pärit impordi maht tähtsusetu, mistõttu on see piisav kumulatiivse hindamise võimaldamiseks. Ehkki Taist pärit import absoluutarvudes väheneb – nagu on näidatud allpool põhjenduses 51 esitatud tabelis –, suurenes selle turuosa vaatlusalusel perioodil 19 %, nagu võib näha põhjenduses 52 esitatud tabelist. Hindadega seoses märgiti, et Taist imporditavaid tooteid müüakse keskmiselt kõrgemate hindadega kui Hiinast pärit impordi puhul.

               (47)

               Hindade kohta märgiti, et Taist imporditavaid tooteid müüakse keskmiselt kõrgemate hindadega kui Hiinast pärit impordi puhul. Kuigi see on õige, ei löö Taist pärit import siiski märgatavalt alla liidu tootmisharu hindu. Lisaks vähenes Taist pärit impordi ja Hiinast pärit impordi hinnaerinevus vaatlusalusel perioodil pidevalt: 698 eurost tonni eest (2008. aastal) 472 euroni tonni eest (uurimisperioodil), nagu on näidatud ajutise määruse põhjenduses 108 esitatud tabelis.

               (48)

               Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 98–105.

         4.2.   Vaatlusaluse dumpingimpordi maht, turuosa, impordihinnad ja hindade allalöömine

               (49)

               Mõne huvitatud isiku väitel on ajutise määruse põhjenduses 106 esitatud Hiina RV impordimahud liiga suured, sest asjaomase CN-koodiga hõlmatakse kõik tempermalmist valatud liitmikud, mitte üksnes keermestatud liitmikud.

               (50)

               Sellega seoses märgitakse, et mitte kõiki vastava CN-koodi all teatatud koguseid ei peetud keermestatud liitmikeks. Ajutises määruses teatatud koguseid korrigeeriti juba allapoole, võttes aluseks riikide tolliametite esitatud teabe. Need kogused vastasid kaebuses esitatud teabele. Huvitatud isikutel oli piisavalt aega selle kohta märkusi esitada. Ent huvitatud isikud ei esitanud olulist teavet ei enne ajutise määruse avaldamist ega selles sätestatud märkuste esitamise tähtaja jooksul. Hiina kaubanduskoda esitas teatavad arvandmed Hiinast pärit impordi väidetavalt õige taseme kohta menetluse väga hilises etapis, st pea kaks kuud pärast märkuste esitamise tähtaega, mis tähendab, et teave esitati peaaegu aasta pärast uurimise algatamist, mil impordiandmed avaldati esimest korda kaebuse piiramata kasutusega versioonis. Teabe edastamine väljaspool tähtaega ei võimalda seda objektiivse kontrollimenetluse raames kontrollida, ületamata seejuures põhjendamatult uurimiseks ette nähtud 15kuulist tähtaega, nagu on sätestatud algmääruse artikli 6 lõikes 9. Igal juhul näib see teave olulisel määral alahindavat Hiina impordikoguseid, sest põhineb hinnangulistel andmetel üksnes koostööd tegevate äriühingute asjaomase ekspordi kohta, ning seda ei saanud seepärast täpsena aktsepteerida. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (51)

               Siiski esitas mitu importijat teabe nende vaatlusalusel perioodil imporditud ja vaatlusaluse tootega sama CN-koodi alla kuuluvate muude toodete impordi kohta. Kõnealust teavet sai arvesse võtta ja asjaomaste riikide impordimahte korrigeeriti vastavalt allapoole.

                              Impordimaht (tonnides)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Hiina RV

                           24 180

                           20 876

                           20 416

                           28 894

                              Indeks

                              100

                              86

                              84

                              119

                           Tai

                           3 723

                           2 681

                           3 331

                           3 485

                              Indeks

                              100

                              72

                              89

                              94

                           Kaks asjaomast riiki

                           27 903

                           23 558

                           23 747

                           32 379

                              Indeks

                              100

                              84

                              85

                              116

                                          Allikas:

                                       kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused.

               (52)

               Eespool põhjenduses 41 esitatud liidu tootmisharu müüki käsitlevast aspektist lähtuvalt tuli teha parandused ka kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosas. Kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 15,6 protsendipunkti: 33,1 %lt 48,7 %ni. Kõnealune kasv toimus peamiselt 2010. aastast kuni uurimisperioodini ehk ajal, mil nõudlus taastus.

                              Liidu turuosa

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Hiina RV

                           28,7 %

                           34,3 %

                           33,7 %

                           43,5 %

                              Indeks

                              100

                              120

                              117

                              151

                           Tai

                           4,4 %

                           4,4 %

                           5,5 %

                           5,2 %

                              Indeks

                              100

                              100

                              124

                              119

                           Kaks asjaomast riiki

                           33,1 %

                           38,7 %

                           39,2 %

                           48,7 %

                              Indeks

                              100

                              117

                              118

                              147

                                          Allikas:

                                       kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused

               (53)

               Üks huvitatud isik taotles liidu tootmisharu puhul müügihinda käsitlevate koondandmete avalikustamist tooteliikide kaupa. Kuna aga liidu tootjate valim koosnes ainult kahest tootjate kontsernist, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 111, ei ole konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik esitada tegelikke koondandmeid. Samal põhjusel ei saa tooteliikide kaupa avaldada müügihindade koondandmeid.

               (54)

               Huvitatud isikute väitel imporditakse kaubad asjaomastest riikidest liitu muul kaubandustasandil kui liidu tootjate müüdavad kaubad. See on tõepoolest nii ning liidu tootmisharul ja importijatel on tavaliselt suur hulk ühiseid kliente. Väitega võis seega nõustuda ja seda võeti kaubandustasandil tehtud kohanduse näol nõuetekohaselt arvesse.

               (55)

               Selle tulemusena korrigeeriti ajutise määruse põhjenduses 110 esitatud hindade allalöömise marginaale allapoole. Sellest hoolimata jäävad kindlakstehtud hindade allalöömise marginaalid üldjuhul suurteks, olles 25–45 %, välja arvatud üheainsa Tai eksportija puhul, kelle allalöömismarginaal leiti olevat umbes 10 %.

               (56)

               Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 108–109.

         5.   Liidu tootmisharu olukord

               (57)

               Kuna sellekohaseid väiteid ega märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 111.

         5.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (58)

               Kuna toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamisega seoses märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 112–114.

         5.2.   Varud

               (59)

               Kuna varudega seoses märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 115.

         5.3.   Müügimaht ja turuosa

               (60)

               Põhjenduses 41 käsitletud aspektist lähtuvalt tuli korrigeerida ka liidu tootmisharu müügimahtu ja turuosa. Nõudluse vähenemise tõttu kahanes aastatel 2008–2009 järsult (36 %) kõikide liidu tootjate müügimaht liidu turul. Kuigi pärast 2009. aastat kasvas nõudlus liidus umbes 6 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 42, vähenes liidu müük vaatlusaluse perioodi lõpuks veel 5 protsendipunkti (2 440 tonni).

                              Müügimaht liidus (tonni)

                              Kõik tootjad

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Liidu müük

                           48 823

                           31 069

                           30 466

                           28 629

                              Indeks

                              100

                              64

                              62

                              59

                                          Allikas:

                                       valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikele, kaebus.

               (61)

               Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt 26 % ehk 14,8 protsendipunkti, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas samas ajavahemikus 15,6 %, nagu on täpsustatud põhjenduses 52.

                              Liidu turuosa

                              Kõik tootjad

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Turuosa

                           57,9 %

                           51,1 %

                           50,2 %

                           43,1 %

                              Indeks

                              100

                              88

                              87

                              74

                                          Allikas:

                                       kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused.

               (62)

               Üks huvitatud isik väitis, et Ühendkuningriigi välisturu turusegmendi turuosad on erinevad – liidu tööstusharu turuosa on suurem, kuid Hiina impordi turuosa on liidu turu konkreetses segmendis väiksem.

               (63)

               Võib tõesti juhtuda, et liidu tööstusharul on mõne liikmeriigi konkreetses turusegmendis suurem turuosa. On täiesti normaalne, et eri ettevõtjatel ei ole kõigi liikmesriikide turusegmentides sama turuosa. Praegune kahjuanalüüs hõlmab aga liidu turgu tervikuna. Sellega seoses tõepoolest kinnitati, et liidu tootmisharu turuosa on märkimisväärselt kahanenud, nagu seda selgitati eespool.

         6.   Järeldus kahju kohta

               (64)

               Kuna muid sellekohaseid väiteid ega märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 118–133 ning järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         F.   PÕHJUSLIK SEOS

   1.   Muude tegurite mõju

   1.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (65)

               Eespool põhjenduses 41 esitatud liidu tootmisharu müüki käsitlevast aspektist lähtuvalt tuli teha parandused ka muude kolmandate riikide impordi turuosas. Import muudest kolmandatest riikidest oli tervel vaatlusalusel perioodil vähene. Muudest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 0,8 protsendipunkti (9,0 %lt 8,2 %ni).

               (66)

               Uurimisperioodil olid suuruselt järgmised importijad Brasiilia, Indoneesia ja Türgi, kelle turuosad jäid vahemikku 1,3–1,5 %, ning kõikidel neil riikidel oli vaatlusalusel perioodil stabiilne või vähenev turuosa.

                              Impordi turuosa

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Brasiilia

                           3,1 %

                           3,6 %

                           3,9 %

                           1,5 %

                           Indoneesia

                           1,5 %

                           2,4 %

                           1,9 %

                           1,5 %

                           Türgi

                           1,3 %

                           1,9 %

                           1,8 %

                           1,3 %

                           Teised riigid

                           3,0 %

                           2,3 %

                           3,1 %

                           3,9 %

                           Kokku

                           9,0 %

                           10,2 %

                           10,6 %

                           8,2 %

                              Indeks

                              100

                              114

                              118

                              92

                                          Allikas:

                                       Eurostat.

               (67)

               Piiratud koguste ja stabiilsete suundumuste tõttu võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.

         1.2.   Liidu tarbimise areng

               (68)

               Huvitatud isikute väitel oli liidu tarbimise areng negatiivne, sest esile kerkisid muudest materjalidest (nagu plastist, roostevabast terasest, süsinikterasest ja vasest) kui tempermalmist valmistatud asendustooted ning uued ühendamistehnoloogiad. Seetõttu on mõni liidu tootja laiendanud oma tootevalikut, mis hõlmab nüüd ka mõningaid neist asendustoodetest.

               (69)

               Sellega seoses märgitakse, et asendusmõju on käsitletud ajutise määruse põhjenduses 146. Asendusmõjul oli negatiivne toime liidu tarbimisele, mis omakorda mõjutas liidu tootjate toodangut ja müügimahtu.

               (70)

               Ent nagu on osutatud juba ajutises määruses, raskendas liidu kahaneva tarbimise kahjustavat mõju järjepidevalt suurenev dumpinguhinnaga import, mille turuosa kasvas kokkutõmbuval turul 15,6 protsendipunkti. Nagu märgitud põhjenduses 60, kasvas nõudlus liidus umbes 6 000 tonni 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, kuid liidu tootmisharu müük taastuval turul vähenes vaatlusaluse perioodi lõpuks veel 2 440 tonni.

               (71)

               Eespool kirjeldatu alusel järeldatakse, et liidu tarbimise negatiivne areng ei kaota põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

         1.3.   Tootmisvõimsuse kahanemine, mis ei ole tingitud dumpinguhinnaga impordist

               (72)

               Huvitatud isikute väitel on ajutise määruse põhjenduses 113 nimetatud liidu tootmisvõimsuse vähenemine tingitud kolme liidu tootja tegevuse lõpetamisest 2008.–2009. aastal majanduskriisi tõttu. Seepärast ei saa kõnealust kahanemist väidetavalt omistada asjaomastest riikidest pärit impordile.

               (73)

               Sellega seoses nenditakse, et ajutise määruse põhjenduses 113 on juba märgitud, et liidu tootmisvõimsuse vähenemise peamine põhjus oli kolme liidu tootja tegevuse lõpetamine.

               (74)

               Siiski ei tule selles kolme liidu tootja tegevuse lõpetamises näha vaid nõudluse vähenemise mõju. Vaatlusalusel perioodil oli põhjenduses 42 osutatud kokkutõmbuval liidu turul järjepidevalt suurenenud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, mille turuosa kasvas 15,6 protsendipunkti, nagu on selgitatud põhjenduses 52. Seega on selge, et kolme liidu tootja tegevuse lõpetamisele ja seeläbi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kahanemisele on kaasa aidanud mitte ainult nõudluse vähenemine. Samuti on selge seos liidu tootmisvõimsuse vähenemise ja dumpinguhinnaga impordi suureneva turuosa vahel.

         1.4.   Liidu tootjate vaatlusaluse toote import

               (75)

               Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootjate kantud kahju on nende endi tekitatud, sest väidetavalt importisid nad vaatlusalust toodet olulistes kogustes. Uurimise järeldused kõnealust väidet ei toetanud. Nii liidu tootjate kui ka koostööd tegevate eksportijate esitatud teabest selgus, et kõikide valimisse kaasatud liidu tootjate kontsernide puhul oli vastav import nende kogutoodangu ja endi toodetavate kaupade müügiga võrreldes vähetähtis, nagu juba osutatud põhjenduses 37. Võttes arvesse vaatlusaluse toote impordimahtude tähtsusetust liidu tootmisharule, leiti, et import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele. Seetõttu lükati see väide tagasi.

         1.5.   2008. aasta kasutamine algusaastana

               (76)

               Huvitatud isikute väitel põhines ELi tootmisharu suundumus halvemuse poole suuresti sellel, et vaatlusaluse perioodi puhul kasutati võrdluspunktina 2008. aastat. Väidetavalt oli 2008. aasta liidu tootmisharu jaoks erakordselt edukas. Ometi viitab kaebuses esitatud teave sellele, et ELi tootmisharu 2007. aasta olukord oli 2008. aasta olukorraga sarnane või sellest parem. Seepärast järeldatakse, et kahju kindlakstegemine ei sõltu 2008. aasta kasutamisest algusaastana.

         2.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (77)

               Võttes arvesse eespool esitatut ja kuna muid väiteid ega märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 134–153.

               (78)

               Kokkuvõtteks kinnitatakse, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju, mida iseloomustab kasumlikkuse, tootmismahtude, tootmisvõimsuse, müügimahtude ja turuosa vähenemine, on põhjustanud vaatlusalune dumpinguhinnaga import. Nõudluse vähenemise mõju liidu tootmisharu negatiivsele arengule seoses tootmisvõimsuse, tootmise ja müügiga oli tõepoolest väike.

               (79)

               Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, kinnitatakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.

         G.   LIIDU HUVID

               (80)

               Kuna sellekohaseid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–164 ning järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid asjaomastest riikidest pärit dumpingimpordi suhtes meetmete kehtestamata jätmist.

         H.   LÕPLIKUD MEETMED

   1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (81)

               Kahju kõrvaldamist võimaldavaid tasemeid korrigeeriti eesmärgiga võtta arvesse kaubandustasandi kohandust, mis tehti hindade allalöömise arvutustes, nagu on märgitud põhjendustes 54 ja 55. Kuna muid konkreetseid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 165–170.

         2.   Lõplikud meetmed

               (82)

               Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikliga 9 tuleks kehtestada Hiina RVst ja Taist imporditava vaatlusaluse toote suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele; madalamaks on kõikidel juhtudel (ühe erandiga) osutunud dumpingumarginaal.

               (83)

               Võttes arvesse Hiina RV ja Tai eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati mõlema riigi kõikide teiste äriühingute tollimaks samale tasemele kui asjaomases riigis vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. „Kõikide teiste äriühingute” suhtes kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd, ja nende äriühingute suhtes, kes ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet.

               (84)

               Lisas loetletud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate Hiina RV äriühingute suhtes kehtestatakse lõplik tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmiste tollimaksumääradega.

               (85)

               Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

                  Hiina Rahvavabariik

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Kahjumarginaal (%)

                           Tollimaksumäär (%)

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

                           57,8

                           96,1

                           57,8

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd.

                           40,8

                           84,4

                           40,8

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

                           24,6

                           89,4

                           24,6

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           41,1

                           86,3

                           41,1

                           Kõik teised äriühingud

                           57,8

                  Tai

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Kahjumarginaal (%)

                           Tollimaksumäär (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

                           15,5

                           43,1

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd

                           50,7

                           14,9

                           14,9

                           Kõik teised äriühingud

                           15,5

               (86)

               Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul kindlakstehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina RVst ja Taist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Vaatlusaluste imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (87)

               Kõik taotlused kohaldada äriühingute suhtes kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

               (88)

               Selleks et tagada uute eksportijate ja koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks Hiina RV puhul ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, sest kõnealust artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

               (89)

               Kõikidele osalistele teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina RVst ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste avalikustamine”). Lisaks sellele on neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist antud võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

               (90)

               Arvestades, et pärast lõplike järelduste avalikustamist ei ole esitatud argumente, mis mõjutaksid juhtumi hindamise tulemusi, ei ole eespool kirjeldatud järelduste muutmine põhjendatud.

         I.   HINNAKOHUSTUS

               (91)

               Üks koostööd tegev Tai eksportiv tootja pakkus välja hinnakohustuse kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. Kuna vaatlusalune toode esineb paljudes tooteliikides (eksportiv tootja andis teada rohkem kui 900 ELis müüdud tooteliigist), mille puhul hinnad erinevad märkimisväärselt (kuni 200 % kõige rohkem müüdud tooteliikide puhul, mõne vähem müüdud tooteliigi puhul võib hinnavahe olla isegi kümnekordne), põhjustades seega tõsist ristkompenseerimise ohtu. Lisaks võidakse täiustada tooteliikide kujundust ja lõppviimistlust. Seepärast leitakse, et see toode ei ole hinnakohustuseks sobiv. Lisaks on komisjon viimastel aastatel kasutanud tava mitte aktsepteerida hinnakohustusi selliste toodete puhul, mis esinevad paljudes tooteliikides. Seepärast lükati hinnakohustuse pakkumine tagasi.

         J.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

               (92)

               Kindlaks tehtud dumpingumarginaali suurust ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda. Kui lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust suurem, tuleks lõplikult sisse nõuda vaid ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tuleks vabastada.

               (93)

               Kõik surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid jäetakse tootevalikust välja (vt põhjendused 8 ja 11); surveliitmike põhidetailide, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmarguste kaaneta harukarpide impordi puhul ajutiselt tagatiseks antud summad tuleks vabastada.

         K.   MENETLUSE LÕPETAMINE INDONEESIA SUHTES

               (94)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 43, võib arvata, et Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule. Seega leitakse, et kaitsemeetmed ei ole vajalikud ja menetlus Indoneesia suhtes tuleks lõpetada.

               (95)

               Kõiki pooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti menetluse lõpetamist soovitada, ning sellega seoses ei laekunud ühtegi vastuväidet,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ning praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordi suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse järgnevalt loetletud äriühingute toodetud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Tollimaksumäär (%)

               TARICi lisakood

               Hiina RV

               Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County

               57,8

               B335

               Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan

               40,8

               B336

               Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao

               24,6

               B337

               Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County

               41,1

               B338

               Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

               41,1

               B339

               Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City

               41,1

               B340

               China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County

               41,1

               B341

               Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

               41,1

               B342

               Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei

               41,1

               B343

               Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County

               41,1

               B344

               Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

               41,1

               B345

               Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

               41,1

               B346

               Kõik teised äriühingud

               57,8

               B999

               Tai

               BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

               15,5

               B347

               Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

               14,9

               B348

               Kõik teised äriühingud

               15,5

               B999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   Hiina RVst ja Taist pärit ning praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordi eest määruse (EL) nr 1071/2012 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
   2.   Hiina RVst ja Taist pärit surveliitmike põhidetailide, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmarguste kaaneta harukarpide impordi eest määruse (EL) nr 1071/2012 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad vabastatakse.
   Artikkel 3
   Kui uus eksportiv tootja Hiina RVs esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

               —

               ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

               —

               ta ei ole seotud ühegi Hiina RV eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;

               —

               ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus olulise koguse eksportimiseks liitu,

         võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 41,1 %.
   Artikkel 4
   Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Indoneesiast pärit ja praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes.
   Artikkel 5
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 318, 15.11.2012, lk 10.

      (3)  ELT C 44, 16.2.2012, lk 33.

      (4)  Surveliitmikes kasutatakse üldjuhul ISO DIN 13 kohaseid meeterkeermeid, samal ajal kui tavalistes keermestatud liitmikes kasutatakse ISO 7/1 ja ISO 228/1 kohaseid keermeid.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2013, 28. juuni 2013 , millega kehtestatakse täiendavad erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega 2012/2013. turustusaastal, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu

text:
               29.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 179/55

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 629/2013,
   28. juuni 2013,
   millega kehtestatakse täiendavad erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega 2012/2013. turustusaastal, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 64 lõiget 2 ja artiklit 186 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Suhkru 2011/2012. turustusaastal tõusis liidu valge, pakendamata, tehasest tulnud suhkru keskmine hind 175 %ni võrdlushinnast 404 eurot tonni kohta ja oli seega ligikaudu 275 eurot tonni kohta kõrgem kui maailmaturu hind. Liidu hind on praegu stabiilselt tasemel 700 eurot tonni kohta, mis on kõrgeim tase, milleni hind on pärast suhkruturu korralduse reformi kerkinud, ning see häirib liidu suhkruturu sujuvat varustamist. Sellise kõrge hinna eeldatav tõus juba 2012/2013. turustusaasta alguses kinnitab, et on tõsiste turuhäirete tekkimise oht, mille vältimiseks tuleb võtta vajalikud meetmed. Komisjon võttis 18. jaanuaril, 15. veebruaril ja 22. märtsil 2013 vastu rakendusmäärused (EL) nr 36/2013, (2) (EL) nr 131/2013 (3) ja (EL) nr 281/2013, (4) milles on sätestatud erimeetmed turuhäiretele reageerimiseks. Olenemata võetud meetmetest nähtub turul registreeritud jooksevhindadest, et olemasolevatele turuhäiretele reageerimiseks on vaja vastu võtta täiendavad meetmed.

               (2)

               2012/2013. turustusaasta hinnangulise pakkumise ja nõudluse põhjal eeldatakse, et suhkruturu lõplikud varud on vähemalt 0,5 miljonit tonni väiksemad kui 2011/2012. turustusaastal. Selles arvus on juba arvesse võetud importi kolmandatest riikidest, kellega on sõlmitud teatavad sooduslepingud.

               (3)

               Teisest küljest on lootus heale saagile andnud põhjust hinnata, et suhkrut toodetakse ligikaudu 4,6 miljonit tonni üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 56 sätestatud kvoodi. Võttes arvesse suhkrutootjate lähituleviku lepingulisi kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 62 sätestatud teatava tööstusliku kasutusega ning 2012/2013. aasta kvoodivälise suhkru eksportimise kohustusi, on märkimisväärne kogus (vähemalt 1 200 000 tonni) kvoodivälist suhkrut endiselt kättesadav. Osa sellest suhkrust tuleks teha kättesaadavaks, et leevendada liidu suhkruturu nappi varustatust ja vältida hindade ülemäärast tõusu.

               (4)

               Turu sujuva toimimise tagamiseks on vaja lubada kvooti ületav suhkur vabasse ringlusse. Vajaduse korral peaks sellise meetme võtmine olema võimalik igal ajal 2012/2013. turustusaasta jooksul.

               (5)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitele 186 ja 188 võib vajaduse korral võtta vajalikud meetmed turuhäirete või selliste häirete ohu kõrvaldamiseks, eelkõige kui see on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust liidus ning kui eesmärki ei ole võimalik saavutada muude kõnealuse määruse kohaste meetmetega. Praegust turuolukorda arvesse võttes ei sisaldu määruses (EÜ) nr 1234/2007 aga siiski mingeid muid konkreetseid meetmeid, mis oleksid sätestatud eesmärgiga piirata kõrge suhkruhinna tõusu ja võimaldada liidu turul mõistlike hindadega suhkrutarneid, kui need, mis põhinevad kõnealuse määruse artiklil 186.

               (6)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida kvoodiväliste koguste kuhjumist. Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) artikli 3 lõikes 1 on kõnealune tasu kindlaks määratud tasemel 500 eurot tonni eest.

               (7)

               Selle üle kvoodi toodetud suhkru piiratud koguse suhtes tuleks kindlaks määrata vähendatud kvoodiületamise tasu tonni kohta, millega võimaldatakse liidu suhkrutootjate õiglane kohtlemine, tagatakse liidu suhkruturu sujuv toimimine ning aidatakse vähendada liidu ja maailmaturu suhkruhindade vahet, ilma et liidu turul tekiks kvoodiväliste koguste kuhjumise oht.

               (8)

               Kuna määruses (EÜ) nr 1234/2007 on kinnitatud nii suhkru kui ka isoglükoosi kvoodid, peaks samalaadne meede kehtima vastava koguse kvoodiväliselt toodetud isoglükoosi suhtes, sest nimetatud toode on teataval määral suhkru kaubanduslik asendaja.

               (9)

               Tarne suurendamiseks peaksid suhkru- ja isoglükoositootjad taotlema liikmesriikide pädevatelt asutustelt sertifikaate, mis lubaks neil müüa liidu turul teatavaid kvoodiväliselt toodetud koguseid, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu.

               (10)

               Vähendatud kvoodiületamise tasu tuleks maksta pärast taotluse vastuvõtmist ning enne sertifikaadi väljaandmist.

               (11)

               Tarneolukorra kiire parandamise soodustamiseks peaks sertifikaatide kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud.

               (12)

               Igale tootjale ühe perioodi kestel taotletava koguse ülempiiri kehtestamine ja sertifikaatide kehtivuse piiramine taotleja enda toodangu suhtes peaks hoidma ära spekuleerimise käesoleva määrusega loodud süsteemi raames.

               (13)

               Suhkrutootjad peaksid taotlust esitades võtma kohustuse maksta taotletava suhkrukoguse tootmiseks kasutatava suhkrupeedi eest miinimumhinda. Taotluste minimaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid tuleks kindlaks määrata.

               (14)

               Liikmesriikide pädevad asutused peaksid teavitama komisjoni laekunud taotlustest. Kõnealuste teadete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks teha kättesaadavaks asjakohased näidised.

               (15)

               Komisjon peaks tagama, et sertifikaate väljastatakse üksnes käesolevas määruses sätestatud koguseliste piirnormide ulatuses. Seepärast peaks komisjon olema vajaduse korral võimeline kinnitama laekunud taotluste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

               (16)

               Liikmesriigid peaksid teavitama taotlejaid viivitamata sellest, kas taotletud kogus anti täielikult või osaliselt.

               (17)

               Pädevad asutused peaksid komisjoni teavitama kogustest, mille kohta on välja antud vähendatud kvoodiületamistasuga sertifikaadid. Selleks peaks komisjon tegema näidised kättesaadavaks.

               (18)

               Liidu turule toodud selliste suhkrukoguste suhtes, mis ületavad käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaatidega hõlmatud koguseid, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikes 2 sätestatud kvoodiületamise tasu. Seepärast on asjakohane sätestada, et iga taotleja, kes ei täida oma kohustust tuua liidu turule talle välja antud sertifikaatidega hõlmatud kogus, peab samuti maksma 500 eurot tonni eest. Kõnealuse järjekindla lähenemisviisi eesmärk on vältida käesoleva määrusega kehtestatud mehhanismi kuritarvitamist.

               (19)

               Kvoodikohase ja kvoodivälise suhkru keskmiste hindade kehtestamiseks liidu turul vastavalt komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (6) artikli 13 lõikele 1 tuleks käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud suhkrut käsitada kvoodikohase suhkruna.

               (20)

               Vastavalt nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (7) artikli 2 lõike 1 punktile a tuleb osamakseid ja muid suhkruturu ühise korralduse raames ette nähtud tollimakse käsitada omavahenditena. Seepärast on vaja kehtestada kõnealuste koguste kindlaksmääramise kuupäev nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (8) artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a tähenduses.

               (21)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kvoodiületamise tasu ajutine vähendamine
   1.   Erandina määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 3 lõikest 1 kinnitatakse kvoodiületamise tasu 148 eurot tonni eest maksimaalselt 150 000 tonnile sellisele suhkrule valge suhkru ekvivalendis ja 8 000 tonnile sellisele isoglükoosile kuivaines, mida on toodetud üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisas kindlaks määratud kvoodi ja mis on toodud 2012/2013. turustusaastal liidu turule.
   2.   Lõikes 1 sätestatud vähendatud kvoodiületamise tasu makstakse pärast artiklis 2 osutatud taotluse vastuvõtmist ning enne artiklis 6 osutatud sertifikaadi väljaandmist.
   Artikkel 2
   Sertifikaatide taotlemine
   1.   Artiklis 1 kirjeldatud tingimuste kasutamiseks peavad suhkru- ja isoglükoositootjad taotlema sertifikaadi.
   2.   Sertifikaati võivad taotleda ainult peedi- ja roosuhkrut või isoglükoosi tootvad ettevõtjad, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 57 ja kellele on nimetatud määruse artikli 56 kohaselt eraldatud tootmiskvoot 2012/2013. turustusaastaks.
   3.   Iga taotleja võib taotlusperioodi jooksul esitada ühe taotluse suhkru ja ühe isoglükoosi kohta.
   4.   Sertifikaaditaotlused esitatakse faksi või elektronposti teel pädevale asutusele selles liikmesriigis, kus ettevõtja on tunnustatud. Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et elektrooniliselt saadetud taotlused kannaksid täiustatud elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ (9) tähenduses.
   5.   Selleks et taotlus oleks vastuvõetav, peab see vastama järgmistele tingimustele:

               a)

               taotluses tuleb märkida

                           i)

                           taotluse esitaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number ning

                           ii)

                           taotletavad kogused (ümardatud ilma kümnendkohtadeta) valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena;

               b)

               käesoleval taotlusperioodil taotletavad kogused valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena ei ületa 50 000 tonni suhkru puhul ning 2 500 tonni isoglükoosi puhul;

               c)

               kui taotlus käsitleb suhkrut, kohustub taotleja vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 maksma sertifikaatidega hõlmatud suhkrukoguse tootmiseks peedi eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 49 sätestatud miinimumhinda;

               d)

               taotlus kirjutatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus taotlus esitatakse;

               e)

               taotluses peab olema esitatud viide käesolevale määrusele ja taotluste esitamise lõpptähtaeg;

               f)

               taotleja ei tohi kehtestada käesolevas määruses sätestatud tingimustest erinevaid lisatingimusi.

         6.   Arvesse ei võeta taotlust, mis ei ole esitatud vastavalt lõigetele 1–5.
   7.   Taotlust ei saa pärast selle esitamist tagasi võtta ega muuta isegi juhul, kui taotletav kogus eraldatakse vaid osaliselt.
   Artikkel 3
   Taotluste esitamine
   Ajavahemik, mil taotlusi võib esitada, lõpeb 10. juulil 2013 kell 12 Brüsseli aja järgi.
   Artikkel 4
   Taotluste edastamine liikmesriikide poolt
   1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse taotluste vastuvõetavuse kohta artiklis 2 sätestatud tingimuste põhjal. Kui pädevad asutused otsustavad, et taotlus ei ole vastuvõetav, annavad nad sellest taotlejale viivitamata teada.
   2.   Pädev asutus teavitab hiljemalt reedel komisjoni eelnenud taotlusperioodil esitatud vastuvõetavatest taotlustest faksi või elektronposti teel. Kõnealune teade ei tohi sisaldada artikli 2 lõike 5 punkti a alapunktis i osutatud andmeid. Liikmesriigid, kes ei saanud ühtki taotlust, kuid kellele on eraldatud 2012/2013. turustusaastaks suhkru või isoglükoosi kvoot, peavad samuti teavitama komisjoni samaks tähtajaks sellest, et taotlusi ei laekunud.
   3.   Teadete vorm ja sisu on kindlaks määratud komisjoni poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud näidistes.
   Artikkel 5
   Piirnormide ületamine
   Kui teabest, mille liikmesriikide pädevad asutused esitavad vastavalt artikli 4 lõikele 2, nähtub, et taotletavad kogused ületavad artiklis 1 sätestatud piirnorme, siis komisjon

               a)

               kehtestab jaotuskoefitsiendi, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud koguste suhtes;

               b)

               lükkab tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud.

         Artikkel 6
   Sertifikaatide väljaandmine
   1.   Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, annab pädev asutus taotlusperioodi lõppemise nädalale järgneval kümnendal tööpäeval välja sertifikaadid taotluste kohta, millest komisjoni on teavitatud vastavalt artikli 4 lõikele 2.
   2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal esmaspäeval suhkru- ja/või isoglükoosikogustest, mille kohta nad on eelnenud nädalal sertifikaadid välja andnud.
   3.   Sertifikaadi näidis on esitatud lisas.
   Artikkel 7
   Sertifikaatide kehtivus
   Sertifikaadid kehtivad väljaandmise kuule järgneva teise kuu lõpuni.
   Artikkel 8
   Sertifikaatide ülekantavus
   Sertifikaatidest tulenevad õigused ega kohustused ei ole ülekantavad.
   Artikkel 9
   Hinnaaruandlus
   Määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 13 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud müüdud suhkrukogust kvoodikohase suhkruna.
   Artikkel 10
   Järelevalve
   1.   Taotlejad märgivad määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud igakuisesse teatesse koguse, mille kohta nad on saanud sertifikaadi vastavalt käesoleva määruse artiklile 6.
   2.   Enne 31. oktoobrit 2013 esitab iga käesoleva määruse kohase sertifikaadi omanik liikmesriigi pädevale asutusele tõendi, et kõik tema sertifikaadiga hõlmatud kogused on toodud liidu turule. Sertifikaadiga hõlmatud, kuid muul põhjusel kui vääramatu jõu tõttu liidu turule toomata suhkru iga tonni eest kohaldatakse tasu 352 eurot tonni eest.
   3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kogustest, mida ei ole liidu turule toodud.
   4.   Liikmesriigid arvutavad iga tootja kvoodiväliselt toodetud suhkru ja isoglükoosi üldkoguse ning nende poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 4 lõike 1 teisele lõigule müüdud koguste vahe ja teavitavad sellest komisjoni. Kui tootjale jääv kvoodiväline suhkru- või isoglükoosikogus on väiksem kui tootjale käesoleva määruse alusel eraldatud kogus, maksab tootja vahe eest tasu 500 eurot tonni eest.
   5.   Lõigetes 3 ja 4 sätestatud teated esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2014.
   Artikkel 11
   Kehtestamise kuupäev
   Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a kohaldamisel on liidu omavahendite kehtestamise kuupäev selline kuupäev, mil taotlejad maksavad kvoodiületamise tasu vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 2.
   Artikkel 12
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   See kehtib 30. juunini 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. juuni 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 16, 19.1.2013, lk 7.

      (3)  ELT L 45, 16.2.2013, lk 1.

      (4)  ELT L 84, 23.3.2013, lk 19.

      (5)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

      (6)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.

      (7)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

      (8)  EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

      (9)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

      LISA

         Artikli 6 lõikes 3 osutatud sertifikaadi näidis


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 393/2012, 7. mai 2012 , millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa Taid käsitlevat kannet kolmandate riikide ja nende osade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu kodulinde ja linnukasvatussaadusi  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.5.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 123/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 393/2012,
   7. mai 2012,
   millega muudetakse määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa Taid käsitlevat kannet kolmandate riikide ja nende osade loetelus, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu kodulinde ja linnukasvatussaadusi
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku ning artikli 8 punkti 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, (2) on ette nähtud, et nimetatud määrusega hõlmatud kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

               (2)

               Tai on praegu loetletud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis riigina, kust on lubatud liitu importida määratletud patogeenivabasid mune ja munatooteid. Kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu 2004. aastal keelati liitu importida kodulinnuliha, tehistingimustes peetavaid silerinnalisi linde, looduslikke jahilinde ja mune, nagu on sätestatud kõnealuse määruse I lisa 1. osa tabeli veergudes 6 ja 6 A.

               (3)

               Lisaks on komisjoni 6. oktoobri 2005. aasta otsuses 2005/692/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude gripiga mitmetes kolmandates riikides, (3) sätestatud, et liikmesriigid peavad peatama teatavate toodete, sealhulgas kodulindude, tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude ning looduslike jahilindude liha ja munade impordi Taist.

               (4)

               Sellest ajast alates on loomatervise olukord Tais paranenud, eelkõige kodulindudel esineva kõrge patogeensusega linnugripi kontrolli osas. Komisjoni eksperdid on Taisse korraldanud mitmeid kontrollkäike, et hinnata loomatervise olukorda ja olemasolevaid haiguste kontrollimise süsteeme kõnealuses kolmandas riigis. Viimaste Taisse tehtud kontrollkäikude põhjal on tehtud järeldus, et üldsüsteem annab piisava garantii, et asjaomased tooted täidavad liidu nõudeid.

               (5)

               Otsus 2005/692/EÜ, mida on muudetud komisjoni 7. mai 2012. aasta rakendusotsusega 2012/248/EL, millega muudetakse otsuseid 2005/692/EÜ, 2005/734/EÜ, 2007/25/EÜ ja 2009/494/EÜ linnugripi osas, (4) ei keela enam Taist liitu importida otsusega 2005/692/EÜ hõlmatud tooteid, sealhulgas kodulindude, tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha ja mune.

               (6)

               Sellest tulenevalt tuleb määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa Taid käsitlevat kannet muuta näitamaks, et kodulindude, tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude ning looduslike jahilindude liha ja munade import Taist liitu ja vedu läbi liidu ei ole enam keelatud.

               (7)

               Siiski peab Taist munade impordiks kõnealune kolmas riik esitama salmonelloosi kontrolli programmi.

               (8)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 798/2008 vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. mai 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

      (2)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

      (3)  ELT L 263, 8.10.2005, lk 20.

      (4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 42

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Taid käsitlev kanne järgmisega:

                     „TH - Tai

                     TH-0

                     Kogu riik

                     SPF, EP

                     WGM

                     VIII

                     1.7.2012

                     POU, RAT

                     1.7.2012

                     E

                     1.7.2012

                     S4”