title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1328, 10. august 2021, millega kehtestatakse taristunõuded kahesuguse kasutusega taristu teatavate kategooriatega seotud meetmete suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/1153

text:
                  11.8.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 288/37

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1328,
         10. august 2021,
         millega kehtestatakse taristunõuded kahesuguse kasutusega taristu teatavate kategooriatega seotud meetmete suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/1153
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (1), eriti selle artikli 12 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa ühendamise rahastu üks erieesmärke on kohandada osa üleeuroopalisest transpordivõrgust transporditaristu kahesuguseks kasutamiseks, et parandada nii tsiviil- kui ka sõjaväelist liikuvust. Meetmete puhul, mille eesmärk on kohandada üleeuroopalise transpordivõrgu sõjaväetranspordiks sobivaid uusi või olemasolevaid osi kahesuguse kasutusega transporditaristuga, võib teatavatel tingimustel saada liidu rahalist toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määruse (EL) 2021/1153 alusel.

                     (2)

                     Tuleks täpsustada transporditaristunõuded, mida kohaldatakse kahesuguse kasutusega taristu teatavate kategooriatega seotud meetmete suhtes. Kahesuguse kasutusega transporditaristu nõuded peaksid põhinema ajakohastatud sõjalistes vajadustes (2) ja vajaduste analüüsis (3) sisalduval teabel, samuti tuleks arvesse võtta Euroopa ja rahvusvaheliste transpordiühenduste esindajatega peetud konsultatsioonide tulemusi.

                     (3)

                     Kahesuguse kasutusega seotud nõuded, mida määruse (EL) 2021/1153 kohaste meetmete puhul tuleb arvesse võtta, peaksid kajastama transporditaristu projektide üldisi tehnilisi kriteeriume ja standardeid ning aitama kaasa TEN-T põhi- või üldvõrgu kohandamisele, et võimaldada taristu kahesugust kasutust tsiviil- ja kaitseotstarbel.

                     (4)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/1153 kohaselt asutatud Euroopa ühendamise rahastu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) 2021/1153 artikli 12 lõike 2 kohased transporditaristunõuded on esitatud käesoleva määruse lisas.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 10. august 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 249, 14.7.2021, lk 38.

            (2)  Military Requirements for Military Mobility within and beyond the EU (ST 11373/19; 19.7.2019)

            (3)  „Military requirements and trans-European transport network: gap analysis“ (SWD (2019) 175 final) ja „The updated gap analysis between military requirements and trans-European transport network requirements“ (SWD (2020) 144 final).

            LISA

               Tabel 1

               Lennujaamad ja lennuliikluse korraldamine

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Käitamisperioodid

                        Taristu ja mitmeliigiliste transpordiühenduste ning seadmete ehitamine või ajakohastamine, et võimaldada pidevat käitamist (24/7)/päeval/öösel/kõikides ilmastikutingimustes.

                        Siia kuuluvad raudtee- ja toruühendused kütuse hankimiseks (tingimusel, et kütus sobib nii sõjaväe- kui ka tsiviilõhusõidukite jaoks).

                        2

                        Põhiteenused 24/7

                        Suutlikkus käitada lende päeval/öösel/eri ilmastikutingimustes.

                        3

                        Lennujuhtimine

                        Lennujuhtimistaristu, millel on piisav võimekus lennuvälja päevaste ja öiste lendude juhtimiseks.

                        Tõlgendada vastavalt ICAO ja ELi eeskirjadele ning EUROCONTROLi suunistele sõjaväelennuväljade tsiviilotstarbelise kasutamise kohta.

                        4

                        Õhuvarasid päevas

                        Taristu käitlemissuutlikkus:
                        Õhusõidukite arv päevas: Vähemalt 6 õhusõidukit päevas.
                        Võimalused mitme vahekäiguga lennukite käitamiseks: Maksimaalselt 4 samaaegselt kasutatavat parkimiskohta perroonil.

                        5

                        Lennuraja pikkus

                        Miinimumnõue: 3 000 m.
                        Soovitav: 3 500 m.
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas võiks piisata 2 800 m pikkusest lennurajast.

                        Sobib õhusõidukiliigi strateegiliseks transpordiks, samuti A330/A400M/IL76/B747/An225/C5/C17 tüüpi õhusõidukite jaoks.

                        6

                        Lennuraja laius

                        45–60 m.
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas oleks vaja 60 m laiust lennurada.

                        Sobib õhusõidukiliigi strateegiliseks transpordiks, samuti A330/A400M/IL76/B747/An225/C5/C17 tüüpi õhusõidukite jaoks.

                        7

                        Lennuraja pind

                        Võib olla jäik või elastne.
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas lennuraja viimane 150 m lõik peaks olema jäik, et võidelda reaktiivmootorite väljavoolu mõju vastu.

                        8

                        Ruleerimistee

                        Laius: 22,5 m; võib olla jäik või elastne.

                        9

                        Lennuraja kattekonstruktsiooni tugevus

                        Sobib tandritevahelise mitme vahekäiguga lennukite jaoks

                        Seda nõuet saab täita kooskõlas ICAO ja ELi eeskirjadega.

                        10

                        Perroon – pikkus

                        Vähemalt 190 m.

                        11

                        Perrooni laius

                        Vähemalt 350 m.

                        12

                        Perrooni pindala

                        66 500  m2.

                        13

                        Perrooni kattekonstruktsioon Katte klassifikatsiooninumber (PCN)  (1)

                        Vastab õhusõiduki klassifikatsiooninumbrile (ACN),  (2) mis põhineb allkonstruktsiooni tüübil.

                        ACR on ühtne ühikumäär, mis väljendab õhusõiduki suhtelist mõju teatava aluskonstruktsiooni tugevusega kattekihile, väljendatuna pinna paksusena (PCRi mõõtmise põhjal). Seda nõuet saab täita kooskõlas ICAO ja ELi eeskirjadega.
                        ACRi ja PCRi suhtarv kujutab endast õhusõiduki klassifikatsiooninumbril (ACN) ja katte klassifikatsiooninumbril (PCN) põhineva metoodika ajakohastatud varianti. Alates 2024. aasta novembrist hakatakse lennuvälja katte kandevõime hindamisel ja sellest teatamisel õhusõiduki klassifikatsiooninumbri ja katte klassifikatsiooninumbri (ACN/PCN) suhtarvu asemel kasutama õhusõiduki klassifikatsioonimäära ja katte klassifikatsioonimäära (ACR/PCR) suhtarvu.
                        Metoodika on heaks kiitnud ICAO lennujaamade projekteerimis- ja käitamisküsimustega tegelev komisjon (ADOP) ning ICAO on selle alates 2020. aasta juulist kasutusele võtnud kui perrooni kattekonstruktsiooni hindamise uue süsteemi. Selleks et kohandada riiklike dokumentide ja projekteerimisega seotud üksikasju, on aastateks 2020–2024 ette nähtud üleminekuperiood.

                        14

                        Vahendid lennuraja puhastamiseks lumest ja jääst ning jäätõrjetooted

                        Suletud ladustamisala 180 m2.

                        15

                        Tuletõrje- ja päästetööd (kategooria)

                        Terasraam- või müüritisehitis, kus on ladustamiskoht (vähemalt 200 m2, siseruumid 98 m2) pääste- ja tuletõrjesõidukite hoidmiseks.

               Tabel 2

               Meresadamad

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Meresadama käitamisperiood

                        Taristu ja mitmeliigiliste transpordiühenduste ning seadmete ehitamine või ajakohastamine, et võimaldada pidevat käitamist (24/7) kõikides ilmastikutingimustes.

                        Hõlmab jäämurdevõimekust ja seadmeid lume eemaldamiseks sadamas.
                        Siia ei kuulu ehitised, ladustamis- ja laorajatised, kraanad, konveierid ja muud kaubaveovahendid ning liikuvad varad, nagu vedurid. Meetmed ei anna konkreetsele käitajale või käitajate rühmale valikulist eelist ning on mittediskrimineerival viisil kättesaadavad.

                        2

                        Kaikohtade arv (*)

                        3

                        Kaid peavad asuma sadamas, nagu on kindlaks määratud sõjaliste vajaduste geograafilistes andmetes. Kaikohad ei pea tingimata asuma üksteise kõrval.

                        3

                        Laius

                        32 m

                        Sissepääs meresadamasse

                        4

                        Laeva maksimaalne lubatud süvis

                        Vähemalt 12 m keskmise mõõnavee puhul.

                        Sissepääs meresadamasse.

                        5

                        Sadama sügavus

                        Vähemalt 12 m, soovitavalt 14 m (2 m ohutusvaru).
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas võiks piisata 12 m sügavusest.
                        Sadamates, kus ei ole tõusu ja mõõna, võib piisata 1 m ohutusvarust.

                        Sissepääs meresadamasse.

                        6

                        Kai pikkus

                        Minimaalselt 310 m ja maksimaalselt 340 m laeva kohta.

                        7

                        Sadamakai laius

                        Minimaalselt 32 m,

                        Suurte/keskmise suurusega laevade kategooria puhul

                        8

                        Sadamakai liik

                        Peaks sobima järgmist liiki laevadele:
                        Praamid, segalastilaevad, konteinerlaevad, reisijatelaevad, veeremilaevad, tankerid.

                        9

                        Kaiala sügavus

                        Minimaalselt 12 m, soovitav 14 m.
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas võiks piisata 12 m sügavusest.

                        Vajalik suurte laevade kategooria ja väga suurte veeremilaevade puhul.

                        10

                        Lossimissuutlikkus

                        Üheaegselt 2 laeva

                        11

                        Kõrvalharude arv

                        3

                        Nõutavate laadimispunktide arv

               Tabel 3

               Raudteetransport

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Laadimispunkti teenuste osutamise periood

                        Taristu ja mitmeliigiliste transpordiühenduste ning seadmete ehitamine või ajakohastamine, et võimaldada pidevat käitamist (24/7) kõikides ilmastikutingimustes.

                        2

                        Vahendid reisijateveoks

                        Taristu, mis võimaldab käitada raudtee-reisijatevaguneid (vagunid, millega saab reisijaid vedada), sealhulgas kahekorruselisi vaguneid, mis on ette nähtud vähemalt 80 reisija jaoks kummalgi korrusel; Minimaalne vagunite arv päevas: 6

                        3

                        Raudteejaamad

                        Perroonitaristu, mis suudab hallata 3 kuni 4 rongi (10 x kahekorruselist vagunit või samaväärset vagunit) jaama kohta päevas (5000 reisijat päevas jaama kohta).

                        4

                        Laadimispunktid

                        Taristu, mis võimaldab üheaegselt käitada vähemalt 3 kaubarongi jaama eri paikades.

                        Raudteel liikuvate seadmete puhul tuleb laadimist ja teekonda hoolikalt planeerida, et võtta arvesse rööpmevahet, taristut, raudteeliine ja tunneleid, mida asjaomases liikmesriigis kasutatakse.

                        5

                        Elektrisüsteemi olemasolu

                        Püsivalt energiaallikast sõltumatu varusüsteem.

                        See on seotud jaamade varusüsteemidega või mitmeliigiliste käitlemisseadmetega.

                        6

                        Kahesuunaline liikumine

                        Juurdepääs tagatud.

                        See on seotud ohutussüsteemide ja rööbastee vooluahelatega, mille abil tuvastatakse ronge rööbasteel, ning seda, kas rööpapea võimaldab mitmerööpmelise raudtee ühte või mitut rööbasteed kasutada mõlemas suunas liikumiseks nii tava- kui ka hädaolukorras.

                        7

                        Valgustuse olemasolu

                        Jaamad ja terminalid on 24/7 valgustatud.

                        8

                        Rööpmelaius

                        1 435  mm. Üleeuroopalise standardse ja pidevalt toimiva raudteevõrgu idee, mis on sõjaväelise liikuvuse jaoks väga sobiv.
                        Kui sellest on selgelt kasu nii tsiviil- kui ka sõjalisele sektorile, võib heaks kiita 1 520 /1 524  mm ja 1 668  mm rööpmelaiusega raudteed.

                        9

                        Veeremi gabariit

                        Soovitav on kasutada GC standardit
                        Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas piisaks ka teistsugusest veeremigabariidist, mis hõlmab standardit P-400 ja on kooskõlas raudteede KTKdega.

                        Suurtest konteineritest koosneva veeremi gabariit GC gabariidistandard vastab Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) standardile P-400.

                        10

                        Veose maksimaalne kõrgus

                        4,5 m

                        See näitaja sisaldab ohutusvaru.

                        11

                        Veose maksimaalne laius

                        Tavaolukorras 3,15 m.
                        Erandjuhul kuni 3,75 m, kui sellel on tsiviilkasutuse seisukohalt selged eelised ja KTKde nõudeid on arvesse võetud.

                        Sõjalise kasutuse puhul oleks soovitav laius kuni 4,5 m.

                        12

                        Veose maksimaalne pikkus

                        18,75 m

                        13

                        Teljekoormus tonnides raudteel

                        Vähemalt 22,5 t telje kohta TEN-T põhivõrgus; soovitav 25 t telje kohta

                        TEN-T raudteepõhivõrgu, sealhulgas sildade puhul peab teljekoormus olema vähemalt 22,5 t telje kohta. Oluline on silmas pidada, et teljekoormuse suurendamine vähemalt 25 tonnini telje kohta võib olla kasulik nii tsiviil- kui ka sõjaväelise liikumise jaoks. Praegu toimub sõjaväeline liikumine olemasoleva brutomassi piiril.

                        14

                        Rongi maksimumpikkus

                        Vähemalt 740 m.

                        Euroopa Parlamendi ja komisjoni määrusega (EL) nr 1315/2013  (3) nõutakse, et läbilaskevõime peab olema piisav vähemalt 740 m pikkuste rongide käitamiseks.
                        Liikuva rongi pikkus võib muutuda (nt pidurdamise või kiirendamise ajal). Seega on asjaomane kahesuguse kasutuse nõue kooskõlas sõjalise kasutuse nõuetega.

                        15

                        Haruteed

                        Vähemalt 3, igaüks vähemalt ≥ 300 m.

                        Võivad asuda terminali sees või selle läheduses.

               Tabel 4

               Maanteed

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Maanteede liigitus

                        Üherajalised 3,5 m – 5,5 m;
                        ühesuunalised 5,5 m – 7,3 m
                        Kahesuunalised ≥ 7,3 m.

                        Ühesuunalised – üksikud sõidukid läbivad teelõigu või liiguvad vastassuunas kindlaksmääratud punktides/piirkondades.
                        Kahesuunalised – 2 sõidukikolonni liiguvad ühel ja samal ajal ning vähemalt 2 sõiduraja laiuselt (ideaaljuhul mitte kitsamad kui 8,2 m).
                        See ei hõlma projekte, mille puhul täiendavate sõiduradadena kasutatakse teepeenraid.

                        2

                        Teede liigid

                        X-tüüp – kõikide ilmastikutingimuste puhul hästi hooldatud tee, aastaringselt kasutuskõlblik maksimumkoormusel

                        Sõjaväelise liikumise korral eelistatakse X-tüüpi teid, kuna sademed ja temperatuurimuutused üldjuhul ei mõjuta selle veekindlat pinda.

                        3

                        Lubatud täismass maanteel

                        130 t

                        130 t ei tähenda seda, et 130 t brutokaaluga sõidukitel on lubatud vabalt liikuda. See kahesuguse kasutuse nõue osutab sellele, et teekate suudab taluda lubatud täismassi ületava militaarvarustuse liikumisest või transportimisest põhjustatud ajutist koormust.
                        Seega peaks nõukogu direktiivis 96/53/EÜ  (4) tsiviilkasutuse suhtes kehtestatud 44 tonnine maksimummass võimaldama selliste lubatud täismassi ületavate kuni 130tonniste transpordivahendite juhuslikku liikumist, mille maksimaalne teljekoormus on 12,23 t telje koha,
                        Selline juhuslik liikumine (nii sõjalise kui ka tsiviilvaldkonna sõidukite puhul) eeldab tõenäoliselt erilubasid või erandeid ja asjakohaseid leevendusmeetmeid, mille liikmesriigid määravad kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

                        4

                        Lubatud täismass sildadel

                        130 t

                        130 t ei tähenda seda, et 130 t brutokaaluga sõidukitel on lubatud vabalt liikuda. See kahesuguse kasutuse nõue näitab, et teekate suudab taluda lubatud täismassi ületava militaarvarustuse liikumisest või transportimisest põhjustatud ajutist koormust.
                        Selline juhuslik liikumine (nii sõjalise kui ka tsiviilvaldkonna sõidukite puhul) eeldab tõenäoliselt erilubasid või erandeid ja asjakohaseid leevendusmeetmeid, mille liikmesriigid määravad kindlaks igal üksikjuhul eraldi.
                        Sillad peavad suutma kanda sõidukeid, mille täismass on 130 t ja maksimaalne teljekoormus 12,23 tonni telje kohta (direktiiviga 96/53/EÜ on lubatud koormus kuni 11,5 tonni telje kohta, välja arvatud Prantsusmaa, kus lubatud koormus on 13 tonni telje kohta). Olukorras, kus üks sõiduk kaalub 130 t, on vaja tagada, et kohaldatakse asjakohaseid leevendusmeetmeid, näiteks piiratakse sõidukiirust ja suurendatakse sõidukitevahelist kaugust, ning vajaduse korral kehtestatakse sillal ühesuunaline liiklusvoog.
                        Maanteesillad on projekteeritud nii, et nad suudavad kanda kogu silla pikkuses ja igal sõidurajal täislastis sõidukeid. Seega, kui sild suudab korraga kanda mitut veoautot, mis kaaluvad 44 t, peaks sild suutma kanda ka juhuslikku kogubrutomassi 130 t, kui on tagatud asjakohased leevendusmeetmed, näiteks sõidukiirus, sõidukitevaheline kaugus ja sõidukite telgede vaheline kaugus.

                        5

                        Veose maksimaalne kõrgus

                        4,5 m
                        Tunnelitega seotud piiranguid tuleb marsruudi kavandamisel arvesse võtta eelkõige platvormsõidukite, haagiste ja ohtlike kaupade puhul. Iga riik määrab kindlaks, kas ja millal kohaldatakse 4,5 m piirangut.

                        See näitaja koosneb sõiduki kaubaplatvormi kõrgusest, veose kõrgusest ja ohutusvarust.
                        Vastavalt direktiivile 96/53/EÜ on sõiduki lubatud kõrgus kuni 4 m.
                        Erakorralise veoloa puhul võib sõiduki kõrgus olla 4,5 m (4,35 m transpordikõrgus + 0,15 m varu, et arvesse võtta vedrustust ja sõiduki liikumist).

                        6

                        Veose maksimaalne laius

                        4,5 m

                        Vastavalt direktiivile 96/53/EÜ on sõiduki maksimaalne lubatud laius 2,55 m. Sõjaväetranspordi puhul ratassõidukite laius üldjuhul 3,5 m ja roomiksõidukite laius 4,5 m. Selline juhuslik liikumine (nii sõjalise kui ka tsiviilvaldkonna sõidukite puhul) eeldab tõenäoliselt erilubasid või erandeid ja asjakohaseid leevendusmeetmeid, mille liikmesriigid määravad kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

                        7

                        Veose maksimaalne pikkus

                        18,75 m kuni 27,5 m

                        Sõiduki maksimaalne pikkus on 18,75 m, koos järelhaagisega kuni 25,03 m, kui taristu seda võimaldab. Erakorralise veoloa puhul võib sõiduk olla ka pikem. Veos, mille kaal on suurem kui 130 t, koosneb tavaliselt 8 rehvi ja 4 teljega vedukist ning 8-teljelisest haagisest. Üldjuhul piisab kahesuguse kasutuse korral tavapärasest 8-teljelisest poolhaagisest. Kui aga praktilistel põhjustel (nt silla kõrgus) tuleb kasutada madalapõhjalist haagist, peab see olema 3 + 5-teljeline poolhaagis, mille pikkus on ligikaudu 22,5 m ning mis on ühendatud 8 rehvi ja 4 teljega vedukiga, nii et sõiduki kogupikkus on umbes 27 m. Madalapõhjaliste haagiste kasutamine omab eeliseid, kuna need suurendavad sildadele ja ülesõidusildade puhul ohutusvaru, sest pikema sõiduki teljekoormus jaguneb suurmale pinnale, vähendades nii sildadele ja ülesõidusildadele avalduvat punktkoormust. Enamik liikmesriike lubab nende poolt väljastatava erakorralise veoloa alusel juba praegu liigelda ka 27,5 m pikkustel sõidukitel.

                        8

                        Pöörderaadius raske varustuse transportimise korral

                        12,5 m kuni 15,5 m.
                        Iga liikmesriik määrab ise kindlaks.

                        Direktiivi 96/53/EÜ kohaselt peab maanteesõidukiga olema võimalik teha pööret pöörderibal, mille välisraadius on 12,5 m.

               Tabel 5

               Siseveeteed

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Lüüsid

                        Vastavalt UNECE sinise raamatu standarditele  (5)

                        2

                        Sügavus

                        Vastavalt UNECE sinise raamatu standarditele  (6)

                        3

                        Kai

                        2

                        Kaikohtade arv.

                        4

                        Lossimissuutlikkus

                        Üheaegselt 2 praami

                        5

                        Silla kõrgus

                        3,5 m

                        Kooskõlas määrusega 1315/2013.

               Tabel 6

               Seadmete mitmeliigiline käitlemine (maantee-, raudtee-, mere- ja siseveeteed)

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Ühendused sõlmpunktidega

                        Nõutav meresadamas/lennujaamas/siseveekogus/raudteel/põhimaanteedel, kui see on asjakohane, sealhulgas mitmeliigilisi transpordivõimalusi ühendavates ristlaadimiskeskustes.

                        2

                        Laadimisrambid ja teisaldusseadmed/Parkimiskohtade arv

                        Piisav hulk (fikseeritud) laadimisrampe, kuhu on võimalik laadida 100 tonni kaupa ning kuni 120tonniseid sõidukeid, sealhulgas peamisi lahingutanke, mille maksimaalne teljekoormus on 12,23 tonni telje kohta (maantee) ja vähemalt 22,5 tonni telje kohta (raudtee).
                        Spetsiaalselt mitmeliigiliste transpordisõlmede (raudtee-, õhu-, meresadama- (püstlastimisega kaubalaevad/veeremilaevad) ja siseveetransport) jaoks ette nähtud käitlemisseadmed. Võimalused veeremi ja üldveose ajutiseks parkimiseks.
                        Meetmed, mis on seotud sellise püsitaristuga, mis toetab maantee-, raudtee-, mere- ja siseveetranspordi toimimist mitmeliigiliste käitlemisseadmetega varustatud rajatistes.

                        Sobib standardi ISO 1496-1:2013 1. seeria määratlusele vastavatele kaubakonteineritele.
                        Rambid peaksid pakkuma võimalusi konteinerite, raske varustuse ja üldlasti käitlemiseks.
                        Siia ei kuulu ehitised, ladustamis- ja laorajatised, kraanad, konveierid ja muud kaubaveovahendid ning liikuv vara, nagu vedurid.
                        Meetmed ei anna konkreetsele käitajale või käitajate rühmale valikulist eelist ning on mittediskrimineerival viisil kättesaadavad.

               Tabel 7

               Küberturvalisus

                        Nr

                        Kahesuguse kasutuse nõue

                        Kahesuguse kasutuse tingimus

                        Märkus

                        1

                        Küberturvalisus

                        Küberturbeseadmed, -lahendused ja -süsteemid, mis on otseselt seotud kahesuguse kasutusega taristu vastupidavust käsitlevate projektitaotlustega, kui see on asjakohane.

               (1)  Katte klassifikatsiooninumbril (PCN) põhinev metoodika asendatakse katte klassifikatsioonimääral (PCR) põhineva metoodikaga. PCNi kohaldatakse kuni üleminekuperioodi lõpuni 2024. aastal.

               (2)  Õhusõiduki klassifikatsiooninumbril (ACN) põhinev metoodika asendatakse õhusõiduki klassifikatsioonimääral (ACR) põhineva metoodikaga. ACNi kohaldatakse kuni üleminekuperioodi lõpuni 2024. aastal.

               (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

               (4)  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

               (5)  Inventory of main standards and parameters of the E waterway network „Blue Book“ (ECE/TRANS/SC.3/144/Rev.3.), by the United Nations Economic Commission for Europe. Kahesuguse kasutuse nõudeid tuleks tõlgendada koostoimes kõnealuse dokumendiga.

               (6)  Ibid.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1329, 10. august 2021, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 teatavate saadetiste liitu toomiseks nõutavate loomatervise sertifikaatide, loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide kasutamise üleminekuperioodi pikendamise osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  11.8.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 288/48

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1329,
         10. august 2021,
         millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 teatavate saadetiste liitu toomiseks nõutavate loomatervise sertifikaatide, loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide kasutamise üleminekuperioodi pikendamise osas
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 213 lõiget 2, artikli 224 lõiget 4, artikli 230 lõiget 1, artikli 238 lõiget 3 ja artikli 239 lõiget 3,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artiklit 90 ja artikli 126 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2020/2235, (3) (EL) 2020/2236 (4) ja (EL) 2021/403 (5) on muu hulgas kehtestatud selliste loomatervise sertifikaatide, loomatervise/ametlike sertifikaatide ja ametlike sertifikaatide näidised, mis peavad looma- ja kaubasaadetistega kaasas olema nende liitu toomisel. Kõnealused rakendusmäärused võeti vastu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 raames. Määrust (EL) 2016/429 ja kõnealust kolme rakendusmäärust kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

                     (2)

                     Rakendusmäärustega (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236 ja (EL) 2021/403 on ette nähtud üleminekuperiood selliste looma- ja kaubasaadetiste liitu toomiseks, millega on kaasas asjakohased sertifikaadid, mida nõutakse kõnealuste saadetiste liitu toomiseks ja mis on välja antud kooskõlas enne 21. aprilli 2021 kehtinud liidu õigusaktidega kehtestatud asjaomaste sertifikaatide näidistega, tingimusel et sertifikaadid on nõuetekohaselt allkirjastatud enne 21. augustit 2021. Neid sertifikaate tuleb lugeda vastavalt eespool nimetatud rakendusmäärustega ette nähtud üleminekusätetele seoses kõnealustes sertifikaatides osutatud iga sellise õigusaktiga, mille kohaldamine on lõpetatud. See üleminekuperiood lõpeb 20. oktoobril 2021.

                     (3)

                     Lisaks on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (6) muu hulgas kehtestatud eeskirjad selliste loomatervise sertifikaatide näidiste kohta, mida tuleb kasutada teatavate kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende tsoonidest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks. Kõnealuse rakendusmäärusega on ette nähtud üleminekusätted seoses kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende tsoonidest pärit selliste loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisega, millega on kaasas asjakohased sertifikaadid, mis on välja antud kooskõlas enne 21. aprilli 2021 kehtinud liidu õigusaktidega, tingimusel et sertifikaadid on nõuetekohaselt allkirjastatud enne 21. augustit 2021. Neid sertifikaate tuleb lugeda vastavalt eespool nimetatud rakendusmäärusega ette nähtud üleminekusätetele seoses kõnealustes sertifikaatides osutatud iga sellise õigusaktiga, mille kohaldamine on lõpetatud. See üleminekuperiood lõpeb 20. oktoobril 2021.

                     (4)

                     Rakendusmäärustega (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 praegu ette nähtud üleminekuperiood ei jäta piisavalt aega, et kehtestada kolmandates riikides ja territooriumidel vajalikke meetmeid uute sertifikaatide väljaandmiseks kooskõlas liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021. Seepärast tuleks kõnealuste rakendusmäärustega ette nähtud üleminekuperioodi pikendada kuni 15. märtsini 2022, mil vajalikud meetmed peaksid olema kehtestatud ja toimivad. Kõnealune pikendamine oleks abiks nimetatud nelja rakendusmäärusega ette nähtud uute sertifikaatide kasutamisele üleminekul ja hoiaks ära tarbetuid kaubandushäireid kõnealuste rakendusmääruste kohaldamisalasse kuuluvate saadetiste liitu toomisel.

                     (5)

                     Seepärast on vaja pikendada rakendusmäärustega (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 ette nähtud üleminekuperioodi kuni 15. märtsini 2022, et tarbetute kaubandushäirete vältimiseks jätta kolmandatele riikidele ja territooriumidele piisavalt aega kehtestada vajalikud meetmed uute sertifitseerimisnõuete jaoks, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021 , tingimusel et asjaomase sertifikaadi on enne 15. jaanuari 2022 allkirjastanud isik, kellele on antud luba sertifikaadile alla kirjutada.

                     (6)

                     Rakendusmäärusi (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 tuleks seepärast vastavalt muuta.

                     (7)

                     Õiguskindluse huvides peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärustesse (EL) 2020/2235, (EL) 2020/2236, (EL) 2021/403 ja (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma võimalikult kiiresti.

                     (8)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2235 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 artikli 35 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                  „1.   Loomsete saaduste, liittoodete, inimtoiduks ettenähtud idandite ja nende tootmiseks ettenähtud seemnete saadetisi, millega on kaasas asjakohane sertifikaat, mis on välja antud vastavalt määruses (EL) nr 28/2012 ja rakendusmääruses (EL) 2019/628 sätestatud näidistele, võib liitu tuua kuni 15. märtsini 2022, tingimusel et sertifikaadi on enne 15. jaanuari 2022 allkirjastanud isik, kellele on nimetatud määruse ja rakendusmääruse kohaselt antud luba sertifikaadile alla kirjutada.“

            Artikkel 2
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2236 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) 2020/2236 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                  „1.   Veeloomade ja neilt saadud loomsete saaduste saadetisi, millega on kaasas määruses (EÜ) nr 1251/2008 sätestatud näidise kohaselt välja antud nõuetekohane loomatervise sertifikaat, võib liitu tuua kuni 15. märtsini 2022, tingimusel et ametlik inspektor on allkirjastanud loomatervise sertifikaadi enne 15. jaanuari 2022.“

            Artikkel 3
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/403 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) 2021/403 artikli 27 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                  „1.   Maismaaloomade ja nende paljundusmaterjali saadetisi, millega on kaasas komisjoni määruste (EÜ) nr 798/2008 ja (EL) nr 206/2010, komisjoni rakendusmääruste (EL) nr 139/2013 ja (EL) 2018/659, komisjoni otsuste 2006/168/EÜ ja 2010/472/EL, samuti komisjoni rakendusotsuste 2011/630/EL, 2012/137/EL ja (EL) 2019/294 kohaselt välja antud sertifikaat, võib liitu tuua kuni 15. märtsini 2022, tingimusel et sertifikaadi on enne 15. jaanuari 2022 allkirjastanud isik, kellele on nende määruste ja otsuste kohaselt antud luba sertifikaadile alla kirjutada.“

            Artikkel 4
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/404 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) 2021/404 artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                     „1.   Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, millest liitu toomine on lubatud järgmiste õigusaktide kohaselt, ja millega on kaasas kõnealuste komisjoni õigusaktide kohaselt välja antud asjakohane sertifikaat, lubatakse liitu tuua kuni 15. märtsini 2022 tingimusel, et sertifikaadi on enne 15. jaanuari 2022 allkirjastanud isik, kellel on õigus sertifikaadile alla kirjutada vastavalt kõnealustele õigusaktidele:

                              —

                              määrus (EÜ) nr 798/2008,

                              —

                              määrus (EÜ) nr 1251/2008,

                              —

                              määrus (EL) nr 206/2010,

                              —

                              määrus (EL) nr 605/2010,

                              —

                              rakendusmäärus (EL) nr 139/2013,

                              —

                              rakendusmäärus (EL) 2016/759,

                              —

                              rakendusmäärus (EL) 2018/659,

                              —

                              otsus 2006/168/EÜ,

                              —

                              otsus 2007/777/EÜ,

                              —

                              otsus 2008/636/EÜ,

                              —

                              otsus 2010/472/EL,

                              —

                              otsus 2011/630/EL,

                              —

                              rakendusotsus 2012/137/EL,

                              —

                              rakendusotsus (EL) 2019/294.“

            Artikkel 5
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 10. august 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

            (2)  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

            (3)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

            (4)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses selliste loomatervise sertifikaatide näidistega, mida kasutatakse veeloomade ja neilt saadud teatavate loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatide ametliku sertifitseerimisega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1251/2008 (ELT L 442, 30.12.2020, lk 410).

            (5)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/403, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses teatavatesse kategooriatesse kuuluvate maismaaloomade ja nende paljundusmaterjali saadetiste liitu toomiseks ja liikmesriikidevaheliseks liikumiseks kasutatavate loomatervise sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/470/EL (ELT L 113, 31.3.2021, lk 1).

            (6)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1337, 18. juuni 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 finantsjuhtimise osas

text:
                  12.8.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 289/9

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1337,
            18. juuni 2021,
            millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 finantsjuhtimise osas

            EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 6 ja artiklit 104,

            ning arvestades järgmist:

                           (1)

                           Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 (2) artiklis 11 on sätestatud makseasutuste poolt konkreetse kuu kohta deklareeritud kulu- ja sihtotstarbeliste tulude deklaratsioonide suhtes kohaldatavad üldsätted. Liikmesriikidele tehtavate igakuiste maksete kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse komisjoni poolt raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli raames otsustatud korrektsioone. Seega, kuna nendele korrektsioonidele vastavad summad on komisjonile teada, ei ole liikmesriikidel konkreetset vajadust neid igakuistesse deklaratsioonidesse lisada ja komisjonile deklareerida. Selleks et lihtsustada liikmesriikide deklareeritavate summadega seotud menetlust, tuleks see nõue välja jätta.

                           (2)

                           Rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et igakuiste maksete kohta otsust tehes annab komisjon liikmesriikide käsutusse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kaudu rahastatavate kulude katteks vajalikud vahendid. Seda tehes peaks komisjon siiski võtma arvesse tulu, mille makseasutused on saanud liidu eelarvest. Praegu tasaarvestab komisjon EAGFi raames kulude summad sihtotstarbeliste tulude summadega otse komisjoni igakuises makseotsuses. Selle finantstehingu puhul tehakse erand sellest, kuidas sihtotstarbelist tulu hallatakse muude liidu fondide raames, kus seda ei tasaarvestata, vaid nõutakse sisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) artikli 98 kohaselt koostatud sissenõudekorraldusega. Selleks et ühtlustada komisjoni raamatupidamistavasid ja eelkõige sihtotstarbeliste tulude haldamise viisi, on vaja ühtlustada see EAGFi finantsjuhtimise tehniline aspekt muude liidu fondide haldamise viisiga. Sellest tulenevalt on vaja muuta EAGFi raames saadud tulude tasaarvestamise viisi.

                           (3)

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2220 (4) muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 (5) ning pikendati Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) toetatavate maaelu arengu programmide kestust kuni 31. detsembrini 2022 ning anti liikmesriikidele võimalus rahastada oma pikendatud maaelu arengu programme vastavast 2021. ja 2022. aastaks ette nähtud eelarveeraldisest. Lisaks tehti määrusega (EL) 2020/2220 Euroopa Liidu taasterahastust kättesaadavaks täiendavad vahendid pikendatud programmide puhul 2021. ja 2022. aastal, et rahastada määruse (EL) nr 1305/2013 kohaseid meetmeid, mille eesmärk on leevendada COVID-19 kriisi mõju ja tagajärgi liidu põllumajandussektorile ja maapiirkondadele.

                           (4)

                           Nagu on sätestatud määruse (EL) 2020/2220 põhjenduses 24, kohaldatakse Euroopa Liidu taasterahastust antavate täiendavate vahendite suhtes eritingimusi. Kõnealused täiendavad vahendid tuleks seega kavandada ja neid tuleks seirata maaelu arenguks antavast liidu toetusest eraldi, kohaldades samal ajal üldiselt määruses (EL) nr 1305/2013 sätestatud norme. Seega tuleks neid täiendavaid vahendeid rakendada määrusega (EL) nr 1305/2013 ja käsitada kõnealuse määruse raames summadena, millega rahastatakse EAFRD raames võetavaid meetmeid. Sellest tulenevalt tuleks kohandada vastavaid finantsjuhtimise rakenduseeskirju seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 58a osutatud täiendavate vahenditega. Eelkõige tuleks seoses EAFRD eraldistega kohandada rahastamisvajaduste prognoosimist, liikmesriikide esitatavaid kuludeklaratsioone ja makstava summa arvutamist.

                           (5)

                           Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 vastavalt muuta.

                           (6)

                           Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

                  Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 muudetakse järgmiselt.

                           1)

                           Artikli 11 lõike 1 punkti c viimane lause jäetakse välja.

                           2)

                           Artikli 14 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
                           „Kui komisjoni tehtav makse toob liikmesriigi tasandil kaasa negatiivse summa, kantakse ülemäärase mahaarvamise summad järgmistesse kuudesse.“

                           3)

                           Artikli 21 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                           „Iga maaelu arengu programmi kohta, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (*1) artiklis 6, saadavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 102 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktiga ii komisjonile kaks korda aastas hiljemalt 31. jaanuariks ja 31. augustiks nende prognoositud summad, mida EAFRD peaks eelarveaastal rahastama. Kõnealustes prognoosides näidatakse eraldi määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58a lõikes 2 osutatud täiendavate vahendite jaoks prognoositud summad. Lisaks saadavad liikmesriigid ka järgmise eelarveaasta ajakohastatud hinnangulised rahastamisvajadused.

                              (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).“"

                           4)

                           Artikli 22 lõike 1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

                              „1.   Makseasutused deklareerivad määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 6 osutatud kõikide maaelu arengu programmide kulud.
                              Makseasutused täpsustavad iga maaelu arengu meetme puhul kuludeklaratsioonis määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58 lõikes 4 osutatud summa ja kõnealuse määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58a lõikes 2 osutatud summa.“

                           5)

                           Artikli 23 lõige 2 asendatakse järgmisega:

                              „2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 34 lõikes 2 sätestatud piirmäära kohaldamist, kui liidu poolt maaelu arengu programmile makstav toetuse kogusumma ületab maaelu arengu meetme jaoks kavandatud kogusummat, vähendatakse makstavat summat järgmiselt:

                                          a)

                                          EAFRD vahendite puhul ilma määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 58a osutatud täiendavate vahenditeta vähendatakse seda summani, mis on kõnealuse meetme jaoks kavandatud EAFRD raames ilma täiendavate vahenditeta;

                                          b)

                                          määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 58a osutatud täiendavate vahendite puhul vähendatakse seda summani, mis on kõnealuse meetme jaoks kavandatud täiendavate vahendite raames.

                                    Sellest tulenevalt mis tahes välja jäetud liidu toetust võib maksta hiljem, tingimusel et liikmesriik on esitanud kohandatud rahastamiskava ja komisjon on selle heaks kiitnud.“

                  Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
               Brüssel, 18. juuni 2021

                     Komisjoni nimel

                     president

                  Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (2)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2220, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) toetuse kohta 2021. ja 2022. aastal ning muudetakse määrusi (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013 ning (EL) nr 1307/2013 seoses 2021. ja 2022. aastal eraldatavate vahendite ja nende määruste kohaldamisega ning määrust (EL) nr 1308/2013 seoses 2021. ja 2022. aastal eraldatavate vahendite ja sellise toetuse jaotamisega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 1).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).