title: Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2019/1762, 23. oktoober 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010 seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Briti kroonile alluvate alade lisamisega selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loeteludesse, kust on lubatud liitu sisse tuua teatavaid loomi ja värsket liha (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  24.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 270/75

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1762,
         23. oktoober 2019,
         millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010 seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Briti kroonile alluvate alade lisamisega selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loeteludesse, kust on lubatud liitu sisse tuua teatavaid loomi ja värsket liha
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 17 lõike 2 punkti a,
         võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) ning eriti selle artikli 8 punkte 1 ja 4,
         võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (3) eriti selle artikli 3 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. 11. aprillil 2019 võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsuse (EL) 2019/584, (4) millega pikendatakse kokkuleppel Ühendkuningriigiga ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega. Kõnealuse otsuse kohaselt on ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud ajavahemikku pikendatud kuni 31. oktoobrini 2019. Seepärast lõpeb liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis alates 1. novembrist 2019 (edaspidi „väljaastumise kuupäev“).

                     (2)

                     Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (5) on sätestatud nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu sisse tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded. Määruses on sätestatud, et kabiloomade saadetisi ja nende loomade värsket liha, mis on ette nähtud inimtoiduks, võib kolmandatest riikidest liitu sisse tuua üksnes siis, kui need riigid täidavad nimetatud määruses sätestatud nõudeid.

                     (3)

                     Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on esitanud vajalikud tagatised, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik täidavad määruses (EL) nr 206/2010 sätestatud nõudeid kabiloomade (v.a hobuslased) ning kabiloomade (sh hobuslaste) värske liha saadetiste, ning et Briti kroonile alluvad alad täidavad kõnealuseid nõudeid mõnede eespool loetletud kaupade liitu sissetoomiseks alates väljaastumise kuupäevast, kohaldades liidu õigusakte esialgu veel vähemalt üheksa kuu jooksul.

                     (4)

                     Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi esitatud konkreetseid tagatisi ja selleks, et vältida asjatuid häireid kaubanduses pärast väljaastumise kuupäeva, tuleks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ning Briti kroonile alluvad alad kanda määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osas ja II lisa 1. osas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide ja nende osade loeteludesse, kust on lubatud liitu sisse tuua kabiloomade (v.a hobuslased) ning kabiloomade (sh hobuslaste) värske liha saadetisi.

                     (5)

                     Seepärast tuleks määruse (EL) nr 206/2010 I ja II lisa vastavalt muuta.

                     (6)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. novembrist 2019, välja arvatud juhul, kui liidu õigust kohaldatakse sel kuupäeval jätkuvalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 206/2010 I ja II lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2019.
            Seda ei kohaldata siiski juhul, kui liidu õigust kohaldatakse sel kuupäeval jätkuvalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 23. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

            (2)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

            (3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 320.

            (4)  Euroopa Ülemkogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 101, 11.4.2019, lk 1).

            (5)  Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

            LISA
            Määrust (EL) nr 206/2010 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        I lisa 1. ossa lisatakse:

                                    a)

                                    Tšiilit käsitleva kande järele järgmised read:

                                                „GB – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

                                                GB-0

                                                Kogu riik

                                                GB-1

                                                Inglismaa, Wales ja Põhja-Iirimaa

                                                BOV-X, BOV-Y, OVI-X, OVI-Y, POR-X, POR-Y, RUM, SUI

                                                   III, IVa, V, IX

                                                GB-2

                                                Šotimaa

                                                BOV-X, BOV-Y, OVI-X, OVI-Y, POR-X, POR-Y, RUM, SUI

                                                   II, III, IVa, V, IX

                                                GG – Guernsey

                                                GG-0

                                                Kogu riik

                                                BOV-X, OVI-X, POR-X

                                                   V, IX“

                                    b)

                                    Gröönimaad käsitleva kande järele järgmine rida:

                                                „IM – Mani saar

                                                IM-0

                                                Kogu riik

                                                BOV-X, BOV-Y, OVI-X, OVI-Y, POR-X, POR-Y

                                                   II, III, IVa, V, IX“

                                    c)

                                    Islandit käsitleva kande järele järgmine rida:

                                                „JE – Jersey

                                                JE-0

                                                Kogu riik

                                                BOV-X, RUM, SUI

                                                   IVa“

                        2)

                        II lisa 1. ossa lisatakse:

                                    a)

                                    Falklandi saari käsitleva kande järele järgmised read:

                                                „GB – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

                                                GB-0

                                                Kogu riik

                                                BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

                                                GG – Guernsey

                                                GG-0

                                                Kogu riik“

                                    b)

                                    Iisraeli käsitleva kande järele järgmine rida:

                                                „IM – Mani saar

                                                IM-0

                                                Kogu riik

                                                BOV, OVI, POR“

                                    c)

                                    Islandit käsitleva kande järele järgmine rida:

                                                „JE – Jersey

                                                JE-0

                                                Kogu riik

                                                BOV“


title: Nõukogu Rakendusmäärus (EL) 2019/2026, 21. november 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 seoses kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mis tehakse võimalikuks elektrooniliste liideste abil, ja erikordadega, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele, tegelevad kaupade kaugmüügiga ja teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid

text:
                  4.12.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 313/14

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2026,
         21. november 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 seoses kauba tarnimise või teenuste osutamisega, mis tehakse võimalikuks elektrooniliste liideste abil, ja erikordadega, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele, tegelevad kaupade kaugmüügiga ja teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiivi 2006/112/EÜ muudeti nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455, (2) millega muu hulgas laiendati erikordade kohaldamisala ühendusevälistele maksukohustuslastele, kes osutavad telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid mittemaksukohustuslastele, igat liiki teenustele, samuti ühendusesisese kaupade kaugmüügile ning kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügile. Direktiiviga (EL) 2017/2455 kehtestati ka teatavad sätted, mida kohaldatakse selliste maksukohustuslaste suhtes, kes teevad võimalikuks teiste maksukohustuslaste kaubatarnete tegemise või teenuste osutamise elektroonilise liidese, nagu turu, platvormi, portaali või muu sarnase vahendi abil.

                     (2)

                     Nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 282/2011 (3) sätestatud erikordade kohaldamise üksikasjalikke sätteid tuleks pärast nende kohaldamisala laiendamist ajakohastada.

                     (3)

                     Direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud mõisted „ühendusesisene kaupade kaugmüük“ ja „kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüük“ hõlmavad ka kaubatarneid, kui tarnija sekkub kaudselt kauba lähetamisse või vedamisse kliendile. Selleks et tagada kõnealuste määratluste nõuetekohane ja ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ning suurendada õiguskindlust nii ettevõtjate kui ka maksuhaldurite jaoks, on vaja selgitada ja määratleda mõiste „kaudselt“ tähendus selles kontekstis.

                     (4)

                     Et tagada ühenduses kaupade ja teenuste pakkumist võimaldavate maksukohustuslaste suhtes kohaldatavate sätete ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides ning suurendada õiguskindlust selliste maksukohustuslaste, kelle suhtes kohaldatakse käibemaksunorme, ja nende normide täitmist tagavate maksuhaldurite jaoks, on vaja täpsemalt määratleda mõiste „teeb võimalikuks“ tähendus ning selgitada, millal ei tee maksukohustuslane kaupade või teenuste osutamist elektroonilise liidese abil võimalikuks.

                     (5)

                     Selleks et tagada käibemaksunormide ühetaoline kohaldamine, on vaja selgelt kindlaks määrata hetk, mil kliendi makse loetakse aktsepteerituks, et teha kindlaks, millisel maksustamisperioodil peavad maksukohustuslased, kes teevad kaubatarned ühenduses elektroonilise liidese abil võimalikuks, või maksukohustuslased, kes kasutavad kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi erikorda, oma tarned deklareerima.

                     (6)

                     On vaja kindlaks määrata teave, mida maksukohustuslased, kes teevad võimalikuks kaupade tarne ja teenuste osutamise ühenduses elektroonilise liidese abil, peavad oma arvestusandmetes säilitama. Arvesse peaks võtma sellistele maksukohustuslastele kättesaadava teabe iseloomu, teabe asjakohasust maksuhaldurite jaoks ning nõuet, et selline arvepidamine ja andmete säilitamine oleks proportsionaalne, et järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (4) sätestatud õigusi ja kohustusi.

                     (7)

                     Maksukohustuslase puhul, kes teeb võimalikuks teatavad kaubatarned ühenduses elektroonilise liidese abil, loetakse, et ta on saanud ja tarninud kaupa ise ning on kohustatud tasuma nende tarnete pealt käibemaksu. Oluline on arvesse võtta, et selline maksukohustuslane võib sõltuda selle elektroonilise liidese abil kaupu müüvate tarnijate esitatud teabe täpsusest, et nõuetekohaselt deklareerida ja maksta tasumisele kuuluva käibemaksu summa. Seetõttu on mõistlik sätestada, et kui saadud teave on vale, ei peeta kõnealust maksukohustuslast vastutavaks ühegi käibemaksusumma eest, mis ületab käibemaksu, mille ta nende tarnetega seoses deklareeris ja maksis, kui ta suudab tõestada, et ta ei teadnud ega saanud mõistlikult teada, et saadud teave oli vale. See peaks võimaldama liikmesriikidel vabastada sellised maksukohustuslased täiendavast käibemaksukohustusest, kui nad tegutsevad heas usus.

                     (8)

                     Selleks et vähendada nende maksukohustuslaste halduskoormust, kes teevad võimalikuks teatavad kaubatarned ühenduses elektroonilise liidese abil, on asjakohane nad vabastada kohustusest tõendada müüja ja kliendi staatust. Seepärast tuleks kehtestada teatavad vaidlustatavad eeldused, mille puhul kõnealust elektroonilist liidest kasutades kaupu müüvate tarnijate puhul eeldatakse, et nad on maksukohustuslased ja nende kliendid mittemaksukohustuslased.

                     (9)

                     Kahtluste vältimiseks on vaja täpsustada, et sellise vahendaja identifitseerimisnumber, kes tegutseb impordikorda kasutava maksukohustuslase nimel ja eest, on luba, mis võimaldab tal tegutseda vahendajana, ja seda ei saa kasutada tema enda tehtavate maksustatavate tehingute käibemaksu deklareerimiseks.

                     (10)

                     Sätet, mille kohaselt ei või maksukohustuslane, kes loobub vabatahtlikult erikorra kasutamisest, kahe kalendrikvartali jooksul nimetatud erikorda uuesti kohaldada, ei pea liikmesriigid vajalikuks ning see võib tekitada asjaomasele maksukohustuslasele lisakoormust. Seepärast tuleks kõnealune säte välja jätta.

                     (11)

                     Selleks et piirata varasematesse erikorra kohastesse käibedeklaratsioonidesse tehtavate muudatuste IT-mõju, on soovitav sätestada, et käibedeklaratsioonis tehtud parandused, mis on seotud maksustamisperioodiga, mis eelneb kuupäevale, millest alates liikmesriigid peavad kohaldama direktiivi (EL) 2017/2455 artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke riigisiseseid meetmeid, tuleb teha kõnealuse deklaratsiooni muudatustega. Kuna eelmiste käibedeklaratsioonide parandused tuleb esitada järgnevas deklaratsioonis maksustamisperioodide kohta alates 1. jaanuarist 2021, ei saa erikorra kasutamisest välja arvatud maksukohustuslased edaspidi teha parandusi hilisema deklaratsiooniga. Sellest tulenevalt on vaja sätestada, et sellised parandused tuleks esitada otse asjaomaste tarbimisliikmesriikide maksuhalduritele.

                     (12)

                     Kuna kliendi nime tuleb säilitada erikorda kasutava maksukohustuslase arvestusandmetes üksnes siis, kui nimi on sellele maksukohustuslasele teada, kuna seda teavet ei ole vaja selleks, et määrata kindlaks liikmesriiki, kus tarnete suhtes kohaldatakse käibemaksu, ja kuna sellise teabe säilitamine võib tõstatada andmekaitseküsimusi, ei ole enam vaja lisada kliendi nime arvestusandmetesse, mida peavad säilitama erikorda kasutavad maksukohustuslased. Selleks et hõlbustada erikorraga hõlmatud kaubatarnete kontrolli, on maksukohustuslaste säilitatava teabe hulka siiski vaja lisada teave kauba tagastamise kohta ning saadetise või tehingu number.

                     (13)

                     Selleks et tagada ühtsus ühelt poolt impordikäibemaksu deklareerimise ja tasumise erikorra ning teiselt poolt tollimaksu tasumise edasilükkamist käsitlevate tollinormide ning kaupa tollile esitava isiku kohustuste vahel ning selleks, et tagada impordikäibemaksu nõuetekohane tasumine sellise erikorra kasutamisel, tuleks täpsustada, et erikorra alusel tasutava impordikäibemaksu igakuine makse võiks toimuda vastavalt tavapärastele tingimustele, mida kohaldatakse tollialaste õigusaktide kohaselt, millega lubatakse tollimaksu tasumise edasilükkamist. Peale selle tuleks täpsustada, et erikorra kohaldamine ei kohusta liikmesriike nõudma, et kaupa tollile esitav isik on saanud isikult, kellele kaup saadetakse, volituse esitada kaupa tollile tema eest.

                     (14)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        IV peatükki muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
                                    „MAKSUSTATAVAD TEHINGUD

                                       (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ IV JAOTIS)

                                       1. jagu

                                          Kaubatarne

                                          (Direktiivi 2006/112/EÜ Artiklid 14–19)“;

                                    b)

                                    lisatakse järgmised artiklid:

                                       „Artikkel 5a
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 14 lõike 4 kohaldamisel loetakse kaup tarnija poolt või tema nimel lähetatuks või veetuks, sealhulgas juhul, kui tarnija sekkub kaudselt kauba lähetamisse või vedamisse, eelkõige järgmistel juhtudel:

                                                   a)

                                                   kui tarnija lähetab või veab kauba allhanke korras kolmanda isiku kaudu, kes tarnib kauba kliendile;

                                                   b)

                                                   kui kaupade lähetamise või veo korraldab kolmas isik, kuid tarnija vastutab kas täielikult või osaliselt kauba kättetoimetamise eest kliendile;

                                                   c)

                                                   kui tarnija esitab arve ja võtab kliendilt veotasu ning kannab selle edasi kolmandale isikule, kes korraldab kauba lähetamise või veo;

                                                   d)

                                                   kui tarnija reklaamib kliendile mis tahes viisil kolmanda isiku kättetoimetamisteenuseid, loob kliendi ja kolmanda isiku vahel kontakti või esitab kolmandale isikule muul viisil teabe, mis on vajalik tarbijale kauba kättetoimetamiseks.

                                             Kaupu ei loeta tarnija poolt ega tema nimel saadetuks või veetuks, kui klient veab kaupa ise või kui klient korraldab kauba kättetoimetamise kolmanda isiku kaudu ja tarnija ei sekku otseselt ega kaudselt nende kaupade lähetamise või veo korraldamisse ega abistamisse.

                                       Artikkel 5b
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 14a kohaldamisel tähendab „võimalikuks tegemine“ elektroonilise liidese kasutamist, mis võimaldab kliendil ja elektroonilise liidese abil kaupu müügiks pakkuval tarnijal ühendust võtta, mille tulemusel toimub kaubatarne selle elektroonilise liidese abil.
                                       Maksukohustuslane ei tee võimalikuks kaubatarnet, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

                                                   a)

                                                   kõnealune maksukohustuslane ei kehtesta otseselt ega kaudselt kaubatarne tingimusi;

                                                   b)

                                                   kõnealune maksukohustuslane ei ole otseselt ega kaudselt seotud kliendilt tasu sissenõudmise lubamisega;

                                                   c)

                                                   kõnealune maksukohustuslane ei ole otseselt ega kaudselt seotud kaupade tellimise ega kättetoimetamisega.

                                             Direktiivi 2006/112/EÜ artiklit 14a ei kohaldata maksukohustuslase suhtes, kes pakub ainult järgmist:

                                                   a)

                                                   maksete töötlemine seoses kaubatarnetega;

                                                   b)

                                                   kaubaloetelu koostamine või reklaam või

                                                   c)

                                                   klientide ümbersuunamine või edastamine muudele kaupu müügiks pakkuvatele elektroonilistele liidestele, ilma et sekkutaks edaspidi tarnimisse.

                                       Artikkel 5c
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 14a kohaldamisel ei vastuta maksukohustuslane, keda loetakse olevat kauba ise kätte saanud ja tarninud, sellise käibemaksu tasumise eest, mis ületab käibemaksu, mille ta deklareeris ja tasus nende tarnete eest, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

                                                   a)

                                                   maksukohustuslane sõltub teabest, mille on esitanud elektroonilise liidese abil kaupu müüvad tarnijad või muud kolmandad isikud, et nõuetekohaselt deklareerida ja maksta nende tarnete eest käibemaksu;

                                                   b)

                                                   punktis a osutatud teave on vale;

                                                   c)

                                                   maksukohustuslane saab tõendada, et ta ei teadnud ega saanud mõistlikult teada, et see teave ei olnud õige.

                                       Artikkel 5d
                                       Kui tal ei ole vastupidiseid andmeid, võib maksukohustuslane, keda loetakse olevat kauba kätte saanud ja tarninud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 14a alusel, käsitada:

                                                   a)

                                                   isikut, kes müüb kaupu elektroonilise liidese abil, maksukohustuslasena;

                                                   b)

                                                   kõnealust kaupa ostvat isikut mittemaksukohustuslasena.“;

                                    c)

                                    artikli 6 ette lisatakse järgmine pealkiri:
                                    „2. Jagu

                                          Teenuste osutamine

                                          (Direktiivi 2006/112/EÜ Artiklid 24–29)“.

                        2)

                        Artikkel 14 jäetakse välja.

                        3)

                        Lisatakse järgmine peatükk:
                        „Va PEATÜKK

                           MAKSUSTATAV TEOKOOSSEIS JA KÄIBEMAKSU SISSENÕUTAVUS

                           (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ VI JAOTIS)

                           Artikkel 41a
                           Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 66a kohaldamisel loetakse makse aktsepteerimise ajaks aeg, mil elektroonilise liidese abil kaupu müüva tarnija poolt või nimel on saadud makse kinnitus, makse autoriseerimisteade või kliendipoolne makse tasumise kohustus, olenemata sellest, millal tegelik makse tehti, olenevalt sellest, milline kuupäev on kõige varasem.“

                        4)

                        X peatükki lisatakse järgmine jagu:
                        „1b. jagu

                              Arvepidamine

                              (Direktiivi 2006/112/EÜ Artiklid 241–249)

                           Artikkel 54b

                              1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 242a kohaldamisel tähendab „võimalikuks tegemine“ elektroonilise liidese kasutamist, mis võimaldab kliendil ja selle elektroonilise liidese abil teenuseid või kaupu müügiks pakkuval tarnijal ühendust võtta, mille tulemusel toimub teenuste osutamine või kaubatarne selle elektroonilise liidese abil.
                              Mõiste „võimalikuks tegemine“ ei hõlma kaubatarnet või teenuste osutamist, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

                                          a)

                                          maksukohustuslane ei kehtesta otseselt ega kaudselt tarne tingimusi;

                                          b)

                                          maksukohustuslane ei ole otseselt ega kaudselt seotud kliendilt tasu sissenõudmise lubamisega;

                                          c)

                                          maksukohustuslane ei ole otseselt ega kaudselt seotud kaupade tellimise ega kättetoimetamisega või teenuste osutamisega.

                              2.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 242a kohaldamisel ei hõlma mõiste „võimalikuks tegema“ juhtumeid, kus maksukohustuslane pakub ainult järgmist:

                                          a)

                                          maksete töötlemine seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega;

                                          b)

                                          kaupade või teenuste loetelu koostamine või reklaam või

                                          c)

                                          klientide ümbersuunamine või edastamine muudele kaupu või teenuseid pakkuvatele elektroonilistele liidestele, ilma et sekkutaks edaspidi tarnimisse.

                           Artikkel 54c

                              1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 242a osutatud maksukohustuslane säilitab järgmised andmed tarnete kohta, mille puhul loetakse ta olevat kauba ise kätte saanud ja tarninud kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 14a või kui ta osaleb elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamises, mille puhul eeldatakse, et ta tegutseb enda nimel vastavalt käesoleva määruse artiklile 9a:

                                          a)

                                          käesoleva määruse artiklis 63c sätestatud arvestusandmed, kui maksukohustuslane on otsustanud kohaldada üht direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorda;

                                          b)

                                          direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 242 sätestatud arvestusandmed, kui maksukohustuslane on otsustanud mitte kohaldada mõnda direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorda.

                              2.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 242a osutatud maksukohustuslane säilitab muude kui lõikes 1 osutatud tarnete kohta järgmise teabe:

                                          a)

                                          selle tarnija nimi, postiaadress ja e-posti aadress või veebisait, kelle tarned on elektroonilise liidese abil võimalikuks tehtud, ja kui on olemas

                                                      i)

                                                      tarnija käibemaksukohustuslasena registreerimise number või riiklik maksuviitenumber;

                                                      ii)

                                                      tarnija pangakonto number või virtuaalkonto number;

                                          b)

                                          kauba kirjeldus, selle väärtus, kauba lähetamise või veo lõppkoht koos tarnimise ajaga ja võimaluse korral tellimuse number või tehingu kordumatu number;

                                          c)

                                          teenuste kirjeldus, nende väärtus, teave teenuste osutamise koha ja aja kindlaksmääramiseks ning võimaluse korral tellimuse number või tehingu kordumatu number.“

                        5)

                        XI peatüki 2. jagu asendatakse järgmisega:
                        „2. Jagu

                              Erikorrad, mida kohaldatakse maksukohustuslaste suhtes, kes osutavad teenuseid mittemaksukohustuslastele või tegelevad kaupade kaugmüügiga või teevad teatavaid omamaiseid kaubatarneid

                              (Direktiivi 2006/112/EÜ Artiklid 358–369x)

                           1. alajagu

                              Mõisted

                           Artikkel 57a
                           Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

                                       1)

                                       „liiduväline kord“ – selliste maksukohustuslaste osutatud teenuste erikord, kelle asukoht ei ole ühenduses, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 2. jaos;

                                       2)

                                       „liidu kord“ – erikord kauba ühendusesiseseks kaugmüügiks, kauba tarnimiseks liikmesriigis elektrooniliste liideste abil, mis teevad kõnealused tarned võimalikuks, ja teenusteks, mida osutavad maksukohustuslased, kelle asukoht on ühenduses, kuid mitte tarbimisliikmesriigis, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos;

                                       3)

                                       „impordikord“ – selliste kaupade kaugmüügi erikord, mis on imporditud kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos;

                                       4)

                                       „erikord“ – olenevalt kontekstist kas liiduväline kord, liidu kord või impordikord;

                                       5)

                                       „maksukohustuslane“ – direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 359 osutatud maksukohustuslane, kellel on lubatud kasutada liiduvälist korda, kõnealuse direktiivi artiklis 369b osutatud maksukohustuslane, kellel on lubatud kasutada liidu korda, või kõnealuse direktiivi artiklis 369m osutatud maksukohustuslane, kellel on lubatud kasutada impordikorda;

                                       6)

                                       „vahendaja“ – direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369l teise lõigu punktis 2 määratletud isik.

                           2. alajagu

                              Liidu korra kohaldamine

                           Artikkel 57b
                           (välja jäetud)

                           3. alajagu

                              Liidu korra kohaldamisala

                           Artikkel 57c
                           Liidu korda ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse liikmesriigis, kus on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht. Selliste teenuste osutamine deklareeritakse kõnealuse liikmesriigi pädevatele maksuhalduritele esitatavas käibedeklaratsioonis vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 250.

                           4. alajagu

                              Registreerimine

                           Artikkel 57d

                              1.   Kui maksukohustuslane teatab registreerimisliikmesriigile, et ta kavatseb hakata kasutama liiduvälist korda või liidu korda, kohaldatakse kõnealust erikorda alates järgneva kalendrikvartali esimesest päevast.
                              Kui liidu korraga või liiduvälise korraga hõlmatavate kaupade tarne või teenuste osutamine toimub esimest korda enne kõnealust kuupäeva, kohaldatakse erikorda alates esimese tarne toimumise või teenuse osutamise kuupäevast, tingimusel et maksukohustuslane teatab registreerimisliikmesriigile tegevuse alustamisest hiljemalt esimese erikorraga hõlmatud kaupade tarnele või teenuse osutamisele järgneva kuu kümnendal päeval.

                              2.   Kui maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja teatab registreerimisliikmesriigile, et ta kavatseb kasutada impordikorda, kohaldatakse seda erikorda alates päevast, mil maksukohustuslasele või vahendajale on antud impordikorra kohaldamiseks individuaalne käibemaksukohustuslasena registreerimise number, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369q lõigetes 1 ja 3.

                           Artikkel 57e
                           Registreerimisliikmesriik teeb liidu korda kasutava maksukohustuslase kindlaks tema direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 214 ja 215 osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri abil.
                           Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369q lõike 2 kohaselt vahendajale antud individuaalne registreerimisnumber annab talle võimaluse tegutseda impordikorda kasutavate maksukohustuslaste nimel. Vahendaja ei tohi seda numbrit kasutada maksustatavate tehingute käibemaksu deklareerimiseks.

                           Artikkel 57f

                              1.   Kui liidu korda kasutav maksukohustuslane ei vasta enam direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369a punktis 2 esitatud määratluses sätestatud tingimusele, ei ole liikmesriik, kus ta oli maksukohustuslasena registreeritud, enam tema registreerimisliikmesriik.
                              Kui maksukohustuslane vastab aga endiselt liidu erikorra kasutamiseks nõutavatele tingimustele, peab ta selle korra jätkuvaks kasutamiseks märkima oma uueks registreerimisliikmesriigiks liikmesriigi, kus on tema ettevõtte asukoht, või juhul, kui tema ettevõtte asukoht ei ole ühenduses, siis liikmesriigi, kus on tema püsiv tegevuskoht. Kui kaubatarneteks liidu süsteemi kasutava maksukohustuslase asukoht ei ole ühenduses, märgib ta uue registreerimisliikmesriigina selle liikmesriigi, kust ta kaupu lähetab või veab.
                              Kui registreerimisliikmesriik teise lõigu kohaselt muutub, kohaldatakse seda muutust alates kuupäevast, mil asjaomase maksukohustuslase ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht ei ole enam liikmesriigis, mis oli varem märgitud registreerimisliikmesriigina, või alates kuupäevast, mil kõnealune maksukohustuslane lõpetab kaupade lähetamise või veo sellest liikmesriigist.

                              2.   Kui impordikorda kasutav maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja ei vasta enam direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369l teise lõigu punkti 3 alapunktides b–e sätestatud tingimustele, ei ole liikmesriik, milles maksukohustuslane või tema vahendaja oli registreeritud, enam registreerimisliikmesriik.
                              Kui maksukohustuslane või tema vahendaja vastab aga endiselt erikorra kasutamiseks nõutavatele tingimustele, peab ta selle korra jätkuvaks kasutamiseks märkima oma uueks registreerimisliikmesriigiks liikmesriigi, kus on tema ettevõtte asukoht, või juhul, kui tema ettevõtte asukoht ei ole ühenduses, siis liikmesriigi, kus on tema püsiv tegevuskoht.
                              Kui registreerimisliikmesriik teise lõigu kohaselt muutub, kohaldatakse seda muutust alates kuupäevast, mil maksukohustuslase või tema vahendaja asukoht või püsiv tegevuskoht ei ole enam liikmesriigis, mis oli varem märgitud registreerimisliikmesriigina.

                           Artikkel 57g

                              1.   Liiduvälist või liidu korda kasutav maksukohustuslane võib kõnealuste erikordade kasutamise lõpetada, olenemata sellest, kas ta jätkab selliste kaupade tarnimist või teenuste osutamist, mis võivad olla nende erikordadega hõlmatud. Maksukohustuslane teatab erikorra kasutamise lõpetamisest registreerimisliikmesriigile vähemalt 15 päeva enne selle kalendrikvartali lõppu, mis eelneb kalendrikvartalile, mil ta kavatseb lõpetada korra kasutamise. Lõpetamine jõustub järgneva kalendrikvartali esimesel päeval.
                              Kaubatarnetega või teenuste osutamisega seotud käibemaksukohustused, mis tekivad pärast erikorra lõpetamise jõustumise kuupäeva, esitatakse vahetult asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

                              2.   Impordikorda kasutav maksukohustuslane võib selle korra kasutamise lõpetada, olenemata sellest, kas ta jätkab kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüüki. Maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja teatab erikorra kasutamise lõpetamisest registreerimisliikmesriigile vähemalt 15 päeva enne selle kuu lõppu, mis eelneb kuule, mil ta kavatseb lõpetada korra kasutamise. Lõpetamine jõustub järgmise kuu esimesel päeval ja maksukohustuslasel ei ole enam lubatud kõnealusest päevast alates tehtavate tarnete puhul erikorda kasutada.

                           5. alajagu

                              Aruandekohustus

                           Artikkel 57h

                              1.   Maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja teavitab hiljemalt järgmise kuu kümnendal päeval registreerimisliikmesriiki elektroonilisel teel järgmisest:

                                          a)

                                          ta lõpetab erikorraga hõlmatud tegevuse;

                                          b)

                                          ta muudab oma erikorraga hõlmatud tegevust, mistõttu ta ei vasta enam nimetatud erikorra kasutamise tingimustele;

                                          c)

                                          eelnevalt registreerimisliikmesriigile edastatud teave on muutunud.

                              2.   Kui registreerimisliikmesriik artikli 57f kohaselt muutub, teavitab maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja mõlemat asjaomast liikmesriiki sellest muutusest hiljemalt kõnealuse muutmisele järgneva kuu kümnendal päeval. Ta esitab uuele registreerimisliikmesriigile nõutavad registreerimisandmed, kui maksukohustuslane uut erikorda esimest korda kasutab.

                           6. alajagu

                              Väljaarvamine

                           Artikkel 58

                              1.   Kui mõnda erikorda kasutav maksukohustuslane vastab ühele või mitmele direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 369e sätestatud väljajätmise kriteeriumile või artiklis 363 või artikli 369r lõigetes 1 ja 3 sätestatud registrist kustutamise kriteeriumile, arvab registreerimisliikmesriik kõnealuse maksukohustuslase selle korra kasutamisest välja.
                              Üksnes registreerimisliikmesriik saab maksukohustuslase erikorra kasutamisest välja arvata.
                              Registreerimisliikmesriik teeb otsuse väljaarvamise või kustutamise kohta kättesaadava teabe, sealhulgas muu liikmesriigi esitatud teabe alusel.

                              2.   Maksukohustuslase väljaarvamine liidu korrast või liiduvälisest korrast jõustub sellele päevale, mil liikmesriik saadab maksukohustuslasele elektrooniliste sidevahendite abil väljaarvamise otsuse, järgneva kalendrikvartali esimesel päeval. Kui aga väljaarvamine on tingitud ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha või kaupade lähetamise või veo alguskoha muutusest, jõustub väljaarvamine selle muutuse kuupäevast.

                              3.   Maksukohustuslase väljaarvamine impordikorrast jõustub sellele päevale, mil liikmesriik saadab maksukohustuslasele elektrooniliste sidevahendite abil väljaarvamise otsuse, järgneva kuu esimesel päeval, välja arvatud järgmistel juhtudel:

                                          a)

                                          kui väljaarvamine on tingitud ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha muutusest, jõustub väljaarvamine selle muutuse kuupäevast;

                                          b)

                                          kui väljaarvamine tuleneb tema pidevast suutmatusest järgida kõnealuse korra reegleid, jõustub väljaarvamine alates väljaarvamise otsuse maksukohustuslasele elektroonilisel teel edastamisele järgnevast päevast.

                              4.   Välja arvatud lõike 3 punktiga b hõlmatud olukorra puhul, kehtib impordikorra jaoks antud individuaalne käibemaksukohustuslasena registreerimise number ajavahemiku jooksul, mis on vajalik enne väljaarvamise kuupäeva tarnitud kauba importimiseks, kuid see ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates kõnealusest kuupäevast.

                              5.   Kui vahendaja vastab mõnele direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369r lõikes 2 sätestatud kustutamise kriteeriumile, kustutab registreerimisliikmesriik selle vahendaja registrist ja arvab selle vahendaja poolt esindatud maksukohustuslased impordikorra kohaldamisest välja.
                              Ainult registreerimisliikmesriik võib vahendaja registrist kustutada.
                              Registreerimisliikmesriik teeb otsuse kustutamise kohta kättesaadava teabe, sealhulgas muu liikmesriigi esitatud teabe alusel.
                              Vahendaja registrist kustutamine jõustub sellele päevale, mil liikmesriik saadab vahendajale ja tema esindatavale maksukohustuslasele elektroonilisel teel kustutamise otsuse, järgneva kuu esimesel päeval, välja arvatud järgmistel juhtudel:

                                          a)

                                          kui kustutamine on tingitud ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha muutusest, jõustub kustutamine selle muutuse kuupäevast;

                                          b)

                                          kui vahendaja kustutamine tuleneb tema pidevast suutmatusest järgida impordikorra reegleid, jõustub kustutamine alates kustutamise otsuse vahendajale ja tema esindatavale maksukohustuslasele elektroonilisel teel edastamisele järgnevast päevast.

                           Artikkel 58a
                           Erikorda kasutav maksukohustuslane, kes ei ole kahe aasta jooksul üheski tarbimisliikmesriigis kõnealuse korraga hõlmatud kaupu tarninud või teenuseid osutanud, loetakse oma maksustatava tegevuse lõpetanuks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 363 punkti b, artikli 369e punkti b, artikli 369r lõike 1 punkti b või artikli 369r lõike 3 punkti b tähenduses. Nimetatud tegevuse lõpetamine ei takista tal oma mis tahes erikorraga hõlmatud tegevuse taasalustamisel erikorda kasutamast.

                           Artikkel 58b

                              1.   Kui maksukohustuslane arvatakse ühe erikorra kasutamisest välja kõnealuse korra reeglite pideva rikkumise tõttu, jäetakse ta igasuguse erikorra kasutamisest igas liikmesriigis välja kaheks aastaks, mis järgnevad deklaratsiooniperioodile, mil kõnealune maksukohustuslane erikorra kasutamisest välja arvati.
                              Esimest lõiku ei kohaldata impordikorra puhul, kui väljaarvamine oli tingitud maksukohustuslase nimel tegutseva vahendaja jätkuvast suutmatusest järgida reegleid.
                              Kui vahendaja kustutatakse registrist impordikorra reeglite pideva rikkumise tõttu, ei lubata tal tegutseda vahendajana kahe aasta jooksul alates kuust, mil ta kõnealusest registrist kustutati.

                              2.   Maksukohustuslast või vahendajat loetakse erikorra reegleid pidevalt rikkunuks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 363 punkti d, artikli 369e punkti d, artikli 369r lõike 1 punkti d, artikli 369r lõike 2 punkti c või artikli 369r lõike 3 punkti d tähenduses vähemalt järgmistel juhtudel:

                                          a)

                                          kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle või tema nimel tegutsevale vahendajale kolme vahetult eelneva deklareerimisperioodi kohta artikli 60a kohaselt meeldetuletused ning käibedeklaratsiooni pole iga asjaomase deklareerimisperioodi kohta esitatud kümne päeva jooksul pärast meeldetuletuse saatmist;

                                          b)

                                          kui registreerimisliikmesriik on väljastanud talle või tema nimel tegutsevale vahendajale kolme vahetult eelneva deklareerimisperioodi kohta artikli 63a kohaselt meeldetuletused ning tema või tema nimel tegutsev vahendaja ei ole maksnud kogu deklareeritud käibemaksusummat iga asjaomase deklareerimisperioodi kohta kümne päeva jooksul alates meeldetuletuse saatmisest, välja arvatud juhul, kui allesjäänud maksmata summa on vähem kui 100 eurot iga deklareerimisperioodi kohta;

                                          c)

                                          kui pärast registreerimisliikmesriigi taotlust ning üks kuu pärast registreerimisliikmesriigi saadetud meeldetuletust ei ole tema või tema nimel tegutsev vahendaja teinud elektrooniliselt kättesaadavaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 369, 369k ja 369x osutatud arvestusandmeid.

                           Artikkel 58c
                           Maksukohustuslane, kes on liiduvälise korra või liidu korra kasutamisest välja arvatud, täidab kõik pärast erikorra kasutamisest väljaarvamise jõustumise kuupäeva tekkinud kaupade tarnimise või teenuste osutamisega seotud käibemaksukohustused vahetult asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

                           7. alajagu

                              Käibedeklaratsioon

                           Artikkel 59

                              1.   Iga deklareerimisperiood direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364, 369f või 369s tähenduses on omaette deklareerimisperiood.

                              2.   Kui liiduvälist korda või liidu korda kohaldatakse vastavalt artikli 57d lõike 1 teisele lõigule alates esimese tarne tegemise või teenuse osutamise päevast, esitab maksukohustuslane eraldi käibedeklaratsiooni selle kalendrikvartali kohta, mille jooksul esimene tarne tehti või teenus osutati.

                              3.   Kui maksukohustuslane on deklareerimisperioodi jooksul registreeritud liiduvälise korra ja liidu korra kasutajaks, esitab ta käibedeklaratsiooni ja teeb sellele vastavad maksed vastava erikorra kohasele registreerimisliikmesriigile vastavalt nende tarnete ja teenuste kohta, mis on tehtud või osutatud asjaomase erikorraga hõlmatud perioodil.

                              4.   Kui registreerimisliikmesriigi vahetus toimub artikli 57f kohaselt pärast asjaomase deklareerimisperioodi esimest päeva, esitab maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja käibedeklaratsiooni ja teeb sellele vastavad maksed nii eelmisele kui ka uuele registreerimisliikmesriigile vastavalt nende tarnete ja teenuste kohta, mis on tehtud või osutatud ajavahemikel, mil asjaomased liikmesriigid olid tema registreerimisliikmesriigiks.

                           Artikkel 59a
                           Kui erikorda kasutav maksukohustuslane ei tarninud deklareerimisperioodil selle erikorra alusel kaupu ega osutanud teenuseid üheski tarbimisliikmesriigis ja tal ei ole vaja teha parandusi eelmistes deklaratsioonides, esitab ta või tema nimel tegutsev vahendaja käibedeklaratsiooni, märkides, et selle perioodi jooksul ei tarnitud kaupu ega osutatud teenuseid (nullsummaline käibedeklaratsioon).

                           Artikkel 60
                           Erikordade alusel esitatud käibedeklaratsioonide summasid ei ümardata üles- ega allapoole lähima täisarvulise rahaühikuni. Esitada ja üle kanda tuleb käibemaksu täpne summa.

                           Artikkel 60a
                           Registreerimisliikmesriik tuletab elektrooniliste sidevahendite abil maksukohustuslasele või tema nimel tegutsevale vahendajale, kes ei ole direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364, 369f või 369s alusel käibedeklaratsiooni esitanud, meelde, et tal on kohustus esitada käibedeklaratsioon. Registreerimisliikmesriik väljastab meeldetuletuse kümnendal päeval pärast käibedeklaratsiooni esitamise tähtpäeva ning teavitab elektrooniliselt meeldetuletuse väljastamisest teisi liikmesriike.
                           Maksukontrolli tegemiseks ja käibemaksu kogumiseks tehtavad edasised meeldetuletused ja võetavad meetmed jäävad asjaomase tarbimisliikmesriigi ülesandeks.
                           Olenemata tarbimisliikmesriigi väljastatud meeldetuletustest ning võetud meetmetest esitab maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja käibedeklaratsiooni registreerimisliikmesriigile.

                           Artikkel 61

                              1.   Käibedeklaratsioonis esitatud arvandmeid, mis puudutavad perioode kuni 2020. aasta viimase deklareerimisperioodini (kaasa arvatud), muudetakse pärast selle käibedeklaratsiooni esitamist üksnes kõnealuse deklaratsiooni muutmisega, mitte järgmiste deklaratsioonide täpsustamisega.
                              Käibedeklaratsioonis esitatud arvandmeid, mis puudutavad perioode alates 2021. aasta esimesest deklareerimisperioodist, muudetakse pärast selle käibedeklaratsiooni esitamist üksnes järgmiste deklaratsioonide täpsustamisega.

                              2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt kolme aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast.
                              Eeltoodu ei mõjuta käibemaksu arvestust ja muudatusi käsitlevaid tarbimisliikmesriigi reegleid.

                           Artikkel 61a

                              1.   Maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja esitab oma lõpliku käibedeklaratsiooni ja hilinenud varasemad deklaratsioonid ning teeb vastavad maksed liikmesriigile, mis oli registreerimisliikmesriik lõpetamise, väljaarvamise või muutmise ajal, kui ta:

                                          a)

                                          lõpetab erikorra kasutamise;

                                          b)

                                          on ühe erikorra kasutamisest välja arvatud;

                                          c)

                                          vahetab artikli 57f alusel oma registreerimisliikmesriiki.

                                    Kõik lõpliku deklaratsiooni ja varasemate deklaratsioonide parandused esitatakse pärast lõpliku deklaratsiooni esitamist otse asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

                              2.   Vahendaja esitab kõikide maksukohustuslaste, kelle nimel ta tegutseb, lõplikud käibedeklaratsioonid ja hilinenud varasemad deklaratsioonid ning teeb vastavad maksed liikmesriigile, mis oli registreerimisliikmesriik kustutamise või muutuse ajal, kui ta:

                                          a)

                                          kustutatakse registrist;

                                          b)

                                          vahetab artikli 57f lõike alusel 2 oma registreerimisliikmesriiki.

                                    Kõik lõpliku deklaratsiooni ja varasemate deklaratsioonide parandused esitatakse pärast lõpliku deklaratsiooni esitamist otse asjaomase tarbimisliikmesriigi maksuhaldurile.

                           7a. alajagu

                              Impordikord – maksustatav teokoosseis

                           Artikkel 61b
                           Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369n kohaldamisel loetakse makse aktsepteerimise ajaks aeg, mil impordikorda kasutava maksukohustuslase poolt või nimel on saadud makse kinnitus, makse autoriseerimisteade või kliendipoolne makse tasumise kohustus, olenemata sellest, millal tegelik makse tehti, olenevalt sellest, milline kuupäev on kõige varasem.

                           8. alajagu

                              Vääring

                           Artikkel 61c
                           Kui registreerimisliikmesriik, kelle rahaühik ei ole euro, otsustab, et käibedeklaratsioon esitatakse tema vääringus, kehtib see kõigi erikorda kasutavate maksukohustuslaste käibemaksudeklaratsioonide suhtes.

                           9. alajagu

                              Maksed

                           Artikkel 62
                           Ilma et see piiraks artikli 63a kolmanda lõigu ja artikli 63b kohaldamist, teeb maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja kõik maksed registreerimisliikmesriigile.
                           Maksukohustuslase või tema nimel tegutseva vahendaja poolt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 367, 369i või 369v alusel makstud käibemaksusummad on seotud kõnealuse direktiivi artikli 364, 369f või 369s kohaselt esitatud käibedeklaratsiooniga. Makstud summade edasisi kohandamisi võib maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja teha üksnes sellele deklaratsioonile viidates ning neid ei või kanda ei teise deklaratsiooni ega kohandada järgmises deklaratsioonis. Iga makse puhul viidatakse kõnealuse konkreetse deklaratsiooni viitenumbrile.

                           Artikkel 63
                           Kui registreerimisliikmesriik on saanud direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 364, 369f või 369s vastavast käibedeklaratsioonist tuleneva summaga võrreldes suurema makse, tagastab ta enammakstud summa otse asjaomasele maksukohustuslasele või tema nimel tegutsevale vahendajale.
                           Kui registreerimisliikmesriik on saanud seoses hiljem valeks osutunud käibedeklaratsiooniga teatava summa ja on selle summa juba jaotanud tarbimisliikmesriikidele, maksavad need tarbimisliikmesriigid igaüks oma osa enammakstud summast otse asjaomasele maksukohustuslasele või tema nimel tegutsevale vahendajale.
                           Kui aga enammakstud summad on seotud perioodidega kuni 2018. aastani (kaasa arvatud), tagastab registreerimisliikmesriik määruse (EL) nr 904/2010 artikli 46 lõike 3 kohaselt endale jäetud summast vastava osa ning tarbimisliikmesriik tagastab enammakstud summa, millest on maha arvatud registreerimisliikmesriigi tagastatav summa.
                           Tarbimisliikmesriik teatab elektrooniliste sidevahendite abil registreerimisliikmesriigile kõnealuste tagasimakstud summade suuruse.

                           Artikkel 63a
                           Kui maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja on esitanud käibedeklaratsiooni direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364, 369f või 369s kohaselt, aga makset ei ole tehtud või kui tehtud makse on käibedeklaratsioonist tulenevast summast väiksem, tuletab registreerimisliikmesriik kümnendal päeval pärast direktiivi 2006/112/EÜ artikli 367, 369i või 369v kohast hiliseima maksetähtpäeva saabumist elektrooniliste vahendite abil maksukohustuslasele või tema nimel tegutsevale vahendajale meelde võlgnetavat käibemaksusummat.
                           Registreerimisliikmesriik teavitab elektrooniliselt tarbimisliikmesriike meeldetuletuse saatmisest.
                           Käibemaksusumma kogumiseks tehtavad edasised meeldetuletused ja võetavad meetmed jäävad asjaomase tarbimisliikmesriigi ülesandeks. Kui selliseid järjestikuseid meeldetuletusi on väljastanud tarbimisliikmesriik, makstakse vastav käibemaks sellele liikmesriigile.
                           Tarbimisliikmesriik teavitab elektrooniliselt registreerimisliikmesriiki meeldetuletuse saatmisest.

                           Artikkel 63b
                           Kui käibedeklaratsiooni ei ole esitatud või kui käibedeklaratsioon esitatakse hilinenult või kui on esitatud valeandmeid või kui käibemaksu makstakse hilja, siis arvutab ja määrab intressid, rahalised karistused või muud tasud tarbimisliikmesriik. Maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja maksab sellised intressid, rahalised karistused või muud tasud otse tarbimisliikmesriigile.

                           10. alajagu

                              Arvestusandmed

                           Artikkel 63c

                              1.   Et maksukohustuslase säilitatavaid dokumente saaks pidada direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 369 ja 369k tähenduses piisavalt üksikasjalikeks, peavad need sisaldama järgmist teavet:

                                          a)

                                          tarbimisliikmesriik, kuhu kaubad tarnitakse või teenuseid osutatakse;

                                          b)

                                          teenuste liik või tarnitud kaupade kirjeldus ja kogus;

                                          c)

                                          kaupade tarnimise või teenuste osutamise kuupäev;

                                          d)

                                          maksustatav summa ja kasutatav vääring;

                                          e)

                                          maksustatava summa hilisem suurendamine või vähendamine;

                                          f)

                                          kohaldatav käibemaksumäär;

                                          g)

                                          tasumisele kuuluv käibemaksusumma ja kasutatud vääring;

                                          h)

                                          saadud maksete laekumise kuupäev ja summa;

                                          i)

                                          enne kaupade tarnimist või teenuste osutamist tehtud ettemaksed;

                                          j)

                                          arve väljastamise korral arves sisalduv teave;

                                          k)

                                          teenuste puhul teave, mida kasutatakse kliendi asukoha või alalise elu- või asukoha kindlaksmääramiseks, ning kauba puhul teave, mida kasutatakse kauba kliendile lähetamise või veo algus- ja lõpukoha kindlaksmääramiseks;

                                          l)

                                          tõendid kauba võimaliku tagastamise kohta, sealhulgas maksustatav summa ja kohaldatav käibemaksumäär.

                              2.   Et maksukohustuslase või tema nimel tegutseva vahendaja säilitatavaid arvestusandmeid saaks pidada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369x tähenduses piisavalt üksikasjalikeks, peavad need sisaldama järgmist teavet:

                                          a)

                                          tarbimisliikmesriik, kuhu kaubad tarnitakse;

                                          b)

                                          tarnitud kaupade kirjeldus ja kogus;

                                          c)

                                          kauba tarnimise kuupäev;

                                          d)

                                          maksustatav summa ja kasutatav vääring;

                                          e)

                                          maksustatava summa hilisem suurendamine või vähendamine;

                                          f)

                                          kohaldatav käibemaksumäär;

                                          g)

                                          tasumisele kuuluv käibemaksusumma ja kasutatud vääring;

                                          h)

                                          saadud maksete laekumise kuupäev ja summa;

                                          i)

                                          arve väljastamise korral arves sisalduv teave;

                                          j)

                                          teave, mida kasutatakse kauba kliendile lähetamise või veo algus- ja lõpukoha kindlaksmääramiseks;

                                          k)

                                          tõendid kauba võimaliku tagastamise kohta, sealhulgas maksustatav summa ja kohaldatav käibemaksumäär;

                                          l)

                                          tellimuse number või tehingu kordumatu number;

                                          m)

                                          saadetise kordumatu number, kui maksukohustuslane on tarnimisega otseselt seotud.

                              3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe registreerib maksukohustuslane või tema nimel tegutsev vahendaja selliselt, et seda saab elektrooniliselt teha viivitamata kättesaadavaks iga tarnitud üksikkauba või osutatud teenuse kohta.
                              Kui maksukohustuslasel või tema nimel tegutseval vahendajal on palutud esitada elektrooniliselt direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 369, 369k ja 369x osutatud arvestusandmed ja ta ei ole neid esitanud 20 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, tuletab registreerimisliikmesriik maksukohustuslasele või tema nimel tegutsevale vahendajale meelde kõnealuste arvestusandmete saatmise vajadust. Registreerimisliikmesriik teavitab elektrooniliselt tarbimisliikmesriike meeldetuletuse saatmisest.“

                        6)

                        XI peatükki lisatakse järgmine jagu:
                        „3. Jagu

                              Impordikäibemaksu deklareerimise ja tasumise erikord

                              (Direktiivi 2006/112/EÜ Artiklid 369y–369zb)

                           Artikkel 63d
                           Impordikäibemaksu igakuise makse tasumisel kooskõlas impordikäibemaksu deklareerimise ja tasumise erikorraga, mis on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 7. peatükis, võidakse kohaldada tollimaksu tasumise edasilükkamisele kohalduvaid tingimusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 952/2013 (*1).
                           Erikorra kohaldamisel võivad liikmesriigid lugeda tingimuse „kauba esitamine tollile isiku eest, kellele kaup saadetakse“ täidetuks, kui kaupa tollile esitav isik teatab oma kavatsusest kasutada erikorda ja küsida käibemaksu isikult, kellele kaup saadetakse.

                           (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).“"

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.
            Liikmesriigid lubavad maksukohustuslastel ja nende nimel tegutsevatel vahendajatel esitada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 360, 369c või 369o kohaselt nõutud teabe erikorra alusel registreerimiseks alates 1. oktoobrist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 21. november 2019

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               H. KOSONEN

            (1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

            (2)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

            (3)  Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/2027, 28. november 2019, millega kehtestatakse erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ja määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega 2020. aastal teravilja, riisi ja oliiviõli tariifikvootide raames

text:
                  4.12.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 313/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2027,
         28. november 2019,
         millega kehtestatakse erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ja määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega 2020. aastal teravilja, riisi ja oliiviõli tariifikvootide raames
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 esimese lõigu punkti e,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määrustega (EÜ) nr 2305/2003, (2) (EÜ) nr 969/2006 (3) ja (EÜ) nr 1067/2008 (4) ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/2081 (5) ja (EL) 2017/2200 (6) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra, kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi, kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ning kvootide 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

                     (2)

                     Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1964/2006 (7) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 480/2012 (8) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi ja kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

                     (3)

                     Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (9) on kehtestatud erisätted Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvoodi 09.4032 raames.

                     (4)

                     Võttes arvesse puhkepäevi 2020. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ja määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine. Vajaduse korral kohaldatakse endiselt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (10) artikli 7 lõike 2 alusel kindlaksmääratud jaotuskoefitsienti.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Teravili

               1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               2.   Erandina määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 4 esimesest lõigust antakse kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra impordilitsentsid 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel.

               3.   Erandina määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               4.   Erandina määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 4 esimesest lõigust antakse kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsid 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel.

               5.   Erandina määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               6.   Erandina määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 4 esimesest lõigust antakse kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordilitsentsid 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel.

               7.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2015/2081 artikli 2 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4306, 09.4307 ja 09.4308 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               8.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2015/2081 artikli 2 lõikest 3 antakse kvootide 09.4306, 09.4307 ja 09.4308 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel.

               9.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/2200 artikli 2 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               10.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/2200 artikli 2 lõikest 3 antakse kvootide 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel.

            Artikkel 2
            Riis

               1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1964/2006 artikli 4 lõike 3 esimesest lõigust ei tohi kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1964/2006 artikli 5 lõikest 2 antakse kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi impordilitsentsid 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse II lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja II lisas esitatud kuupäevadel.

               3.   Erandina rakendusmääruse (EL) nr 480/2012 artikli 2 lõike 1 kolmandast lõigust ei tohi kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast reedet, 11. detsembrit 2020 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

               4.   Erandina rakendusmääruse (EL) nr 480/2012 artikli 3 lõikest 2 antakse kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsid 2020. aastaks, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse II lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja II lisas esitatud kuupäevadel.

            Artikkel 3
            Oliiviõli

               1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 1 ei tohi Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsitaotlusi 2020. aastaks esitada pärast teisipäeva, 15. detsembrit 2020.

               2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 3 antakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsid, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse III lisas osutatud perioodidel, välja III lisas esitatud kuupäevadel.

            Artikkel 4
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Määruse kehtivusaeg lõpeb 1. jaanuaril 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. november 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu

                  peadirektoraadi peadirektor

               Jerzy PLEWA

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2305/2003, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava odra ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 342, 30.12.2003, lk 7).

            (3)  Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 969/2006, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 176, 30.6.2006, lk 44).

            (4)  Komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1067/2008, millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 290, 31.10.2008, lk 3).

            (5)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2081, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 81).

            (6)  Komisjoni 28. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2200, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 313, 29.11.2017, lk 1).

            (7)  Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1964/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Bangladeshist pärit riisi impordikvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3491/90 (ELT L 408, 30.12.2006, lk 19).

            (8)  Komisjoni 7. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 480/2012, millega avatakse CN-koodi 1901 10 00 alla kuuluvate toiduainete tootmiseks ettenähtud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 148, 8.6.2012, lk 1).

            (9)  Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

            (10)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

            I LISA

                        Teravilja impordilitsentsitaotluste esitamise perioodid

                        Litsentside väljaandmise kuupäev

                        Alates reedest, 3. aprillist kl 13.00 Brüsseli aja järgi kuni reedeni, 10. aprillini 2020 kl 13.00 Brüsseli aja järgi

                        Esimene tööpäev alates esmaspäevast, 20. aprillist 2020

            II LISA

                        Riisi impordilitsentsitaotluste esitamise perioodid

                        Litsentside väljaandmise kuupäev

                        Alates reedest, 3. aprillist kl 13.00 Brüsseli aja järgi kuni reedeni, 10. aprillini 2020 kl 13.00 Brüsseli aja järgi

                        Esimene tööpäev alates esmaspäevast, 20. aprillist 2020

            III LISA

                        Oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamise perioodid

                        Litsentside väljaandmise kuupäev

                        Esmaspäev, 6. aprill 2020 või teisipäev, 7. aprill 2020

                        Esimene tööpäev alates reedest, 17. aprillist

                        Esmaspäev, 18. mai 2020 või teisipäev, 19. mai 2020

                        Esimene tööpäev alates neljapäevast, 28. maist