title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, 7. märts 2014 , millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga

text:
               8.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 69/65

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 215/2014,
   7. märts 2014,
   millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 8 kolmandat lõiku, artikli 22 lõike 7 viiendat lõiku ja artikli 96 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 1303/2013 on sätestatud ühissätted, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames ja mis tegutsevad nüüd ühises raamistikus.

               (2)

               Käesoleva määruse sätted on sellega tihedasti seotud, kuna nendes käsitletakse kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (edaspidi „ESI fondid”) fondispetsiifilisi eeskirju kolme või enamat fondi hõlmavatel teemadel, st kliimamuutuste alase eesmärgi tarbeks antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine ning sekkumiskategooriate nomenklatuur, mis kõik mõjutavad programmide sisu. Et tagada ühtsus kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, et hõlbustada ESI fondide strateegilist kavandamist, ning anda kõigile ELi elanikele igakülgne ülevaade fondidest ja ligipääs neile, on soovitav sätestada ESI fondide kavandamiseks olulised elemendid, mis tuleks määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt ette näha rakendusaktidega, ühes määruses.

               (3)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu kohaselt on vajalik vastu võtta ühtne metoodika, et määrata kindlaks kliimamuutuste alastele eesmärkidele ettenähtud toetuse tase kõigi viie ESI fondi puhul. Kõnealune metoodika peaks hõlmama ESI fondidest antava toetuse koefitsiendi määramist tasemel, mis kajastab seda, mil määral aitab toetus kaasa kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisele. Määratud koefitsienti tuleks liigendada vastavalt sellele, kas toetuse panus kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse on märkimisväärne või mõõdukas. Kui toetus ei aita nimetatud eesmärke saavutada või on selle mõju tühine, määratakse koefitsiendiks null. Tuleks rakendada standardkoefitsiente, et kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimisele kohaldataks ELi eri poliitikasuundades ühtlustatud lähenemisviisi. Metoodikas peaksid siiski kajastuma iga ESI fondi sekkumiste erinevused. Määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt tuleks ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul siduda koefitsient komisjoni vastuvõetud nomenklatuuris kehtestatud sekkumiskategooriatega. EAFRD puhul tuleks koefitsiendid siduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (2) sätestatud sihtvaldkondadega ning EMKFi puhul meetmetega, mis sätestatakse liidu tulevases õigusaktis, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020.

               (4)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu kohaselt on ühtlasi vaja sätestada üksikasjalik kord, mille abil määrata ESI fondide toetatavates programmides sisalduva iga prioriteedi jaoks kindlaks vahe-eesmärgid ja eesmärgid tulemusraamistikus ning hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist.

               (5)

               Et kontrollida, kas vahe-eesmärgid ja eesmärgid vastavad määruse (EL) nr 1303/2013 II lisas sätestatud tingimustele, on vaja salvestada sel eesmärgil kasutatud teave ja tulemusraamistiku loomiseks järgitud metodoloogiline lähenemisviis. Kuigi sellise teabe programmidesse lisamine peaks olema vabatahtlik, peaks sellised dokumendid olema kättesaadavad nii liikmesriigile kui ka komisjonile, et neid saaks kasutada määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa kohase tulemusraamistiku väljatöötamisel.

               (6)

               Tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkide saavutamine on tulemusreservi lõpliku eraldamise eeltingimus ja vahe-eesmärkide olulise saavutamata jätmise korral võidakse vahemaksed peatada. Seepärast on oluline kehtestada üksikasjalik kord vahe-eesmärkide määramiseks ja määratleda täpselt, mida vahe-eesmärkide saavutamine hõlmab.

               (7)

               Kuna programmiperioodi lõpuks seatud eesmärkide saavutamine on ESI fondide oluline edumeede ning suutmatus neid saavutada võib anda alust finantskorrektsiooniks, on oluline selgelt kehtestada eesmärkide püstitamise kord ja selgitada täpselt, mida eesmärkide saavutamine või suutmatus seda teha sisaldab.

               (8)

               Et kajastada edusamme tegevuste rakendamisel prioriteedi raames, on vaja kehtestada peamiste rakendamise etappide omadused.

               (9)

               Kui prioriteet hõlmab rohkem kui ühte fondi või piirkonnakategooriat, tuleb selleks, et tulemusraamistik kajastaks adekvaatselt iga fondi ja noorte tööhõive algatuse soovitavaid eesmärke ja tulemusi ning, vajaduse korral, piirkonnakategooriat, ette näha konkreetsed sätted tulemusraamistiku struktuuri ning vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamise hindamise kohta. Kuna ainult ESF ja ERF annavad rahalisi eraldisi piirkonnakategooria kaupa, ei tohiks viimast pidada oluliseks Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi jaoks tulemusraamistiku loomisel.

               (10)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu kohaselt on vaja täpsustada ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi ühised sekkumiskategooriad, et võimaldada liikmesriikidel esitada komisjonile ühtset teavet nimetatud fondide kavandatud kasutuse kohta, samuti teavet fondidest kogu programmiperioodi jooksul eraldatud kumulatiivse toetuse kohta kategooriate kaupa ja tegevuste arvu. Sellega võimaldatakse komisjonil asjakohasel viisil teavitada teisi institutsioone ja Euroopa Liidu kodanikke fondide kasutusest. Sekkumiskategooriaid võib kohaldada muude temaatiliste eesmärkide alusel antava toetuse suhtes, välja arvatud sekkumiskategooriad, mis vastavad otseselt määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud temaatilistele eesmärkidele või investeerimisprioriteetidele.

               (11)

               Et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamist, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (12)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 150 lõike 3 teise lõiguga, võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 150 lõike 1 alusel loodud fondide koordineerimiskomitee esitas arvamuse,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I   PEATÜKK

      METOODIKA KLIIMAMUUTUSTE ALASTE EESMÄRKIDE TARBEKS ANTAVATE TOETUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS IGA ESI FONDI PUHUL

   (Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 8 kolmanda lõigu alusel)
   Artikkel 1
   Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist antavate toetuste arvutamiseks
   1.   ERFist ja Ühtekuuluvusfondist antava toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks, arvutatakse kahes etapis:

               (a)

               käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koefitsiente kohaldatakse sekkumisvaldkonna koodi abil kõnealuste koodide alusel esitatud finantsandmete suhtes;

               (b)

               seoses finantsandmetega, mis on esitatud nullkoefitsiendiga sekkumisvaldkonna koodide alusel ning mille puhul finantsandmeid esitatakse temaatilise eesmärgi raames käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koodide 04 ja 05 alusel, kaalutakse andmeid 40 % koefitsiendiga vastavalt nende panusele kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse.

         2.   Käesoleva määruse I lisa tabeli 1 alusel kohaldatavaid kliimamuutuste koefitsiente kohaldatakse ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames vastavate kategooriate suhtes, mis on määratud kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (3) artikli 8 lõike 2 teise lõigu alusel.
   3.   Kliimamuutuste eesmärkidele ESFist antavad toetused arvutatakse, määrates kindlaks koodi 01 „Toetus üleminekuks vähese CO2-heitega ja ressursitõhusale majandusele” alusel teatatud finantsandmed kooskõlas käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud mõõtmega 6 „Euroopa Sotsiaalfondi teisese valdkonna koodid”.
   Artikkel 2
   Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EAFRDst antavate toetuste arvutamiseks
   1.   EAFRD antava toetuse soovituslik summa, mida tuleb igas programmis kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6, arvutatakse, kohaldades käesoleva määruse II lisas sätestatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punktis h osutatud rahastamiskavas näidatud kavandatud kulude suhtes seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 punkti 3 alapunktis b, punktides 4–5 ja punkti 6 alapunktis b osutatud prioriteetide ja tähelepanu all olevate valdkondadega.
   2.   Et esitada teavet määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigete 4 ja 5 kohaselt kliimamuutuse eesmärkide tarbeks kasutatava toetuse kohta rakendamise aastaaruandes, kohaldatakse lõikes 1 osutatud koefitsiente määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 75 lõikes 2 osutatud kulusid käsitleva teabe suhtes.
   Artikkel 3
   Metoodika kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks EMFKst antavate toetuste arvutamiseks
   1.   EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse, sidudes koefitsiendid iga EMFKst toetatava peamise meetmega vastavalt iga meetme olulisusele kliimamuutuste valdkonnas.
   EMFKst kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks antav toetus arvutatakse järgmise teabe alusel:

               (a)

               EMKFi toetuse soovituslik summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuste alaste eesmärkide tarbeks iga programmi puhul, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 6.

               (b)

               EMFKst toetatavate peamiste meetmete jaoks kehtestatud koefitsiendid, nagu on sätestatud käesoleva määruse III lisas;

               (c)

               liikmesriikide poolt rakendamise aastaaruannetes esitatud teave iga meetme rahaliste assigneeringute ja kulude kohta vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigetele 4 ja 5;

               (d)

               liikmesriikide esitatud teave ja andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta vastavalt liidu tulevasele õigusaktile, millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020 (EMKFi määrus).

         2.   Liikmesriik võib teha oma rakenduskavas ettepaneku, et käesoleva määruse III lisas nullkoefitsiendiga kaalutud meetme suhtes kohaldataks 40 % koefitsienti, tingimusel et tal on võimalik tõendada meetme tähtsust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärkide saavutamisel.
   II   PEATÜKK

      TULEMUSRAAMISTIKUS VAHE-EESMÄRKIDE JA EESMÄRKIDE MÄÄRATLEMINE JA NENDE SAAVUTAMISE HINDAMINE

   (Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu alusel)
   Artikkel 4
   Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave
   1.   Programme ettevalmistavad asutused dokumenteerivad teabe metoodika ja kriteeriumide kohta, mida kohaldatakse tulemusraamistiku näitajate valimiseks, et tagada vastavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 sätestatud tingimustega nii kõikide ESI fondidest toetatavate programmide ja prioriteetide kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 (4) artiklis 16 osutatud noorte tööhõive algatusele ette nähtud sihtotstarbelise eraldise osas, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 1 sätestatud erandeid.
   2.   Programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritav teave peab võimaldama kontrollida vastavust määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punktis 3 vahe-eesmärkide ja eesmärkide kohta sätestatud tingimustele. See hõlmab järgmist:

               (a)

               andmed või tõendid, millega hinnata vahe-eesmärkide ja eesmärkide väärtust, ja arvutusmeetod, nt andmed ühikukulude, võrdlusnäitajate, tavapärase või varasema rakendamise määra, eksperdinõuannete ja eelhindamise järelduste kohta;

               (b)

               sellistele tegevustele ettenähtud rahaliste eraldiste osakaal, millele vastavad väljundnäitajad ja rakendamise olulisimad etapid on kindlaksmääratud tulemusraamistikus, ning selgitus selle kohta, kuidas nimetatud osakaal on arvutatud;

               (c)

               teave selle kohta, kuidas on kohaldatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tulemusraamistiku järjepidevat toimimist tagavaid metoodikat ja mehhanisme;

               (d)

               kui tulemusraamistik sisaldab tulemusnäitajaid või rakendamise olulisimaid etappe, siis selgitus nende valimise kohta.

         3.   Teave tulemusraamistiku näitajate valimiseks ja programme ettevalmistavate asutuste dokumenteeritavate vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramiseks kohaldatava metoodika ja kriteeriumide kohta tehakse kättesaadavaks komisjoni taotlusel.
   4.   Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud nõudeid kohaldatakse ka vahe-eesmärkide ja eesmärkide läbivaatamise suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 30.
   Artikkel 5
   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramine
   1.   Vahe-eesmärgid ja eesmärgid määratakse kindlaks prioriteedi tasandil, välja arvatud artiklis 7 osutatud juhtudel. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal prioriteetsele suunale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.
   2.   Kõikide ESI fondide puhul, välja arvatud EAFRD, osutavad finantsnäitajaga seotud vahe-eesmärgid ja eesmärgid rahastamiskõlblike kulude kogusummale, mis on kirjendatud sertifitseerimisasutuste raamatupidamissüsteemides ja kõnealuse sertifitseerimisasutuse poolt kinnitatud vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktile c.
   EAFRD puhul osutavad nimetatud eesmärgid avaliku sektori kantud kulude kogusummale, mis on kirjendatud ühisesse järelevalve ja hindamise süsteemi.
   3.   Kõikide ESI fondide puhul, välja arvatud ESF ja EAFRD, osutavad väljundnäitaja vahe-eesmärk ja eesmärk tegevustele, kus kõik väljundit tootvad meetmed on täies ulatuses rakendatud, kuid mille eest ei ole tingimata tehtud kõiki vajalikke makseid.
   ESFi puhul ning EAFRD puhul seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16, artikli 19 lõike 1 punkti c, artikli 21 lõike 1 punktide a ja b ning artiklite 27, 28, 29, 30, 31, 33, 34 kohaste meetmetega võivad eesmärgid olla seotud ka selliste tegevustega saavutatud väärtusega, millega on alustatud, kuid mille puhul teatavad väljundit tootvad meetmed ei ole veel lõpule viidud.
   Muude EAFRD meetmete puhul osutavad eesmärgid lõpetatud tegevustele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 14 tähenduses.
   4.   Rakendamise olulisim etapp on prioriteedi tegevuste elluviimise tähtis osa, mille lõpuleviimist on võimalik kontrollida ja väljendada arvu või protsendimäärana. Käesoleva määruse artiklite 6 ja 7 kohaldamisel käsitatakse rakendamise olulisimaid etappe näitajatena.
   5.   Tulemusnäitajat kasutatakse üksnes siis, kui see on asjakohane ja tihedalt seotud toetatavate poliitiliste sekkumismeetmetega.
   6.   Kui leitakse, et käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud teave põhineb valedel eeldustel, mis viib eesmärkide ja vahe-eesmärkide ala- või ülehindamiseni, võib seda pidada nõuetekohaselt põhjendatud juhuks määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa punkti 5 tähenduses.
   Artikkel 6
   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamine
   1.   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse, võttes arvesse kõiki tulemusraamistikus sisalduvaid näitajaid ja rakendamise olulisimaid etappe, mis on kehtestatud prioriteedi tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 8 tähenduses, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 7 osutatud juhtudel.
   2.   Prioriteedi vahe-eesmärgid või eesmärgid loetakse saavutatuks, kui kõik asjaomases tulemusraamistikus sisalduvad näitajad on saavutanud vähemalt 85 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks või vähemalt 85 % eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks. Erandina võib juhul, kui tulemusraamistik sisaldab kolme või enamat näitajat, pidada prioriteedi vahe-eesmärke või eesmärke saavutatuks, kui kõigi näitajatega seoses peale ühe saavutatakse 85 % vahe-eesmärkide väärtustest 2018. aasta lõpuks või 85 % nende eesmärkide väärtustest 2023. aasta lõpuks. Näitaja puhul, millega seoses ei saavutata 85 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest, peab saavutama vähemalt 75 % vahe-eesmärgi või eesmärgi väärtusest.
   3.   Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub üksnes kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.
   4.   Sellise prioriteedi puhul, mille tulemusraamistikus sisaldub rohkem kui kaks näitajat, loetakse olukorda, kus mõlema näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2018. aasta lõpuks, oluliseks suutmatuseks saavutada vahe-eesmärke. Kui vähemalt kahe näitajaga seoses ei ole saavutatud 65 % vahe-eesmärgi väärtusest 2023. aasta lõpuks, loetakse seda oluliseks suutmatuseks saavutada eesmärke.
   Artikkel 7
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 1 punktides a ja b osutatud prioriteetsete suundade ning noorte tööhõive algatuse integreerimiseks vajalike prioriteetsete suundade tulemusraamistik
   1.   Tulemusraamistiku jaoks valitud näitajad ja rakendamise olulisimad etapid, nende vahe-eesmärgid ja eesmärgid ning nende saavutamise väärtused liigitatakse fondi ning ERFi ja ESFi puhul piirkonnakategooria kaupa.
   2.   Käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 nõutav teave esitatakse fondi ja vajaduse korral piirkonnakategooria kaupa.
   3.   Vahe-eesmärkide ja eesmärkide saavutamist hinnatakse prioriteedi raames eraldi iga fondi ja iga piirkonnakategooria puhul, võttes arvesse näitajaid, nende vahe-eesmärke ja eesmärke ning nende saavutamise väärtusi, mis on liigitatud fondi ja piirkonnakategooria kaupa. Tulemusraamistikus sätestatud väljundnäitajate ja rakendamise olulisimate etappide osakaal fondile ning vajaduse korral piirkonnakategooriale määratud rahalises eraldises peab olema rohkem kui 50 %. Selle summa kindlaksmääramiseks arvestatakse näitajale või rakendamise olulisele etapile eraldatud summat ainult üks kord.
   4.   Kui noorte tööhõive algatuse vahendeid kavandatakse määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 18 punkti c kohaselt prioriteetse suuna osana, koostatakse noorte tööhõive algatuse jaoks eraldi tulemusraamistik ning kõnealuse algatuse jaoks kehtestatud vahe-eesmärkide saavutamist hinnatakse eraldi prioriteetse suuna ülejäänud osast.
   III   PEATÜKK

      MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE INVESTEERINGUTE EESMÄRGI ALLA KUULUVATE ERFI, ESFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SEKKUMISKATEGOORIATE NOMENKLATUUR

   Artikkel 8
   ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriad

      (Volitamine määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teise lõigu alusel)

   1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 teises lõigus osutatud sekkumiskategooriate nomenklatuur on esitatud käesoleva määruse I lisa tabelites 1–8. Nimetatud tabelites sätestatud koode kohaldatakse ERFi suhtes seoses majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgiga, Ühtekuuluvusfondi, ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes, nagu on täpsustatud käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3.
   2.   Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 001–101 kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.
   Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 102–120 kohaldatakse üksnes ESFi suhtes.
   Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koodi 103 kohaldatakse üksnes noorte tööhõive algatuse suhtes.
   Käesoleva määruse I lisa tabelis 1 sätestatud koode 121, 122 ja 123 kohaldatakse ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi suhtes.
   3.   Käesoleva määruse I lisa tabelites 2–4, 7 ja 8 sätestatud koode kohaldatakse ERFi, ESFi, noorte tööhõive algatuse ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.
   Käesoleva määruse I lisa tabelis 5 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes.
   Käesoleva määruse I lisa tabelis 6 sätestatud koode kohaldatakse üksnes ESFi ja noorte tööhõive algatuse suhtes.
   IV   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 9
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval peale selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesoleva määruse artiklit 3 ja III lisa kohaldatakse alates EMKFi määruse jõustumisest.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. märts 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 487, 20.12.2013, lk 487).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1299/2013, 17. detsember 2013, erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

      LISA I

         Fondide
          (1)
         sekkumiskategooriate valdkonnad ja koodid majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning noorte tööhõive algatuse raames aastateks 2014–2020 vastavalt artiklitele 1 ja 8

      TABEL 1:   SEKKUMISVALDKONDA KÄSITLEVAD KOODID

                              1.

                              SEKKUMISVALDKOND

                  Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks

                  I   Tootlik investeering:

                              001

                              Üldine tootlik investeering väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd)

                  0 %

                              002

                              Teadusuuringud ja innovatsioon suurtes ettevõtetes

                  0 %

                              003

                              Tootlik investeering suurtesse ettevõtetesse seoses vähese CO2-heitega majanduse edendamisega

                  40 %

                              004

                              Tootlik investeering, mis on seotud suurte ettevõtete ja VKEde vahelise koostööga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) toodete ja teenuste, e-kaubanduse ja sellealase nõudluse edendamiseks

                  0 %

                  II   Põhiteenuste osutamiseks vajalik taristu ja sellega seotud investeering:

                     Energiataristu

                              005

                              Elektrienergia (salvestamine ja ülekanne)

                  0 %

                              006

                              Elektrienergia (TEN-E salvestamine ja ülekanne)

                  0 %

                              007

                              Maagaas

                  0 %

                              008

                              Maagaas (TEN-E)

                  0 %

                              009

                              Taastuvenergia: tuul

                  100 %

                              010

                              Taastuvenergia: päike

                  100 %

                              011

                              Taastuvenergia: biomass

                  100 %

                              012

                              Muu taastuvenergia (sealhulgas hüdroelekter, geotermiline ja mereenergia) ning taastuvenergia integreerimine (sealhulgas salvestamine, elektrienergia muundamine gaasiks ning taastuvvesiniktehnoloogia taristu)

                  100 %

                              013

                              Riikliku taristu energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

                  100 %

                              014

                              Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

                  100 %

                              015

                              Keskmisel ja madalpingel töötavad arukad energiajaotussüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid)

                  100 %

                              016

                              Suure tõhususega koostootmine ning kaugküte

                  100 %

                     Keskkonnataristu

                              017

                              Olmejäätmete käitlemine (sh meetmed olmejäätmete miinimumini vähendamiseks, sorteerimiseks, ringlussevõtuks)

                  0 %

                              018

                              Olmejäätmete käitlemine (sh mehhaanilis-bioloogilise töötlemise, termilise töötlemise, põletamise ja prügilasse ladestamise meetmed)

                  0 %

                              019

                              Kaubandus-, tööstus- või ohtlike jäätmete käitlemine

                  0 %

                              020

                              Inimtarbeks vajalik veevarustus (kaevandamise, töötlemise, ladustamise ja jaotamise taristu)

                  0 %

                              021

                              Veemajandus ja joogivee kaitse (sh vesikonna majandamine, veevarustus, konkreetsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, veearvestite lugemine piirkonna- ja tarbija tasandil, tasude kogumise süsteemid ja lekete vähendamine)

                  40 %

                              022

                              Reovee puhastamine

                  0 %

                              023

                              Keskkonnameetmed, mille eesmärk on vähendada ja/või vältida kasvuhoonegaaside heidet (sh metaani töötlemine ja ladustamine ning kompostimine)

                  100 %

                     Transporditaristu

                              024

                              Raudteed (TEN-T põhivõrk)

                  40 %

                              025

                              Raudteed (TEN-T üldvõrk)

                  40 %

                              026

                              Muud raudteed

                  40 %

                              027

                              Raudteeveerem

                  40 %

                              028

                              TEN-T kiirteed ja maanteed — põhivõrk (uued)

                  0 %

                              029

                              TEN-T kiirteed ja maanteed — üldvõrk (uued)

                  0 %

                              030

                              Kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega (uued)

                  0 %

                              031

                              Muud riiklikud ja piirkondlikud maanteed (uued)

                  0 %

                              032

                              Kohalik teedevõrk (uus)

                  0 %

                              033

                              Taastatud või täiustatud TEN-T maanteed

                  0 %

                              034

                              Muu taastatud või täiustatud tee (kiirtee, riiklik, piirkondlik või kohalik tee)

                  0 %

                              035

                              Mitmeliigiline transport (TEN-T)

                  40 %

                              036

                              Mitmeliigiline transport

                  40 %

                              037

                              Lennujaamad (TEN-T) (2)

                  0 %

                              038

                              Muud lennujaamad (2)

                  0 %

                              039

                              Meresadamad (TEN-T)

                  40 %

                              040

                              Muud meresadamad

                  40 %

                              041

                              Siseveeteed ja sadamad (TEN-T)

                  40 %

                              042

                              Siseveeteed ja sadamad (piirkondlikud ja kohalikud)

                  40 %

                     Säästev transport

                              043

                              Puhta linnatranspordi taristu ja edendamine (sh seadmed ja veerem)

                  40 %

                              044

                              Arukad transpordisüsteemid (sh nõudluse juhtimise, teemaksusüsteemide, IT seire-, kontrolli- ja teabesüsteemide kehtestamiseks)

                  40 %

                     Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristu

                              045

                              IKT: Tuum-/tagasiühenduse võrk

                  0 %

                              046

                              IKT: Kiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 30 Mbps)

                  0 %

                              047

                              IKT: Ülikiire lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin; >/= 100 Mbps)

                  0 %

                              048

                              IKT: Muud liiki IKT taristu / suuremahulised arvutisüsteemid/seadmed (sh e-taristu, andmekeskused ja sensorid; ka siis, kui need on integreeritud muu taristuga, näiteks uurimisasutused, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna taristu)

                  0 %

                  III   Sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusevaldkonna taristu ja sellega seotud investeering:

                              049

                              Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu

                  0 %

                              050

                              Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu

                  0 %

                              051

                              Koolihariduse (põhi- ja keskharidus) jaoks vajalik taristu

                  0 %

                              052

                              Väikelaste hariduse ja hoiu jaoks vajalik taristu

                  0 %

                              053

                              Tervishoid

                  0 %

                              054

                              Eluasemed

                  0 %

                              055

                              Muu sotsiaalvaldkonna taristu, mis aitab kaasa piirkondlikule ja kohalikule arengule

                  0 %

                  IV   Sisemise potentsiaali arendamine:

                     Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

                              056

                              Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse VKEdes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga

                  0 %

                              057

                              Investeeringud taristusse, suutlikkusse ja seadmetesse suurtes ettevõtetes, mis on otseselt seotud teadustegevuse ja innovatsiooniga

                  0 %

                              058

                              Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (avalik sektor)

                  0 %

                              059

                              Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu (erasektor, sh teaduspargid)

                  0 %

                              060

                              Teadus- ja innovatsioonialane tegevus riiklikes uurimiskeskustes ja oskuskeskustes, sh võrgustike loomine

                  0 %

                              061

                              Teadus- ja innovatsioonialane tegevus erasektori uurimiskeskustes, sh võrgustike loomine

                  0 %

                              062

                              Tehnosiire ning ülikoolide ja ettevõtjate koostöö, mis toetab eelkõige VKEsid

                  0 %

                              063

                              Klastrite toetamine ja ärivõrgustikud, mis toetavad eelkõige VKEsid

                  0 %

                              064

                              Teadusuuringud ja innovatsioon VKEdes (sh innovatsiooniosakute süsteem, protsessi, kujunduse, teenuste ja sotsiaalvaldkonnaga seotud innovatsioon)

                  0 %

                              065

                              Teadusuuringute ja innovatsiooni taristu, protsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, mis keskendub vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele

                  100 %

                     Ettevõtete areng

                              066

                              Kõrgetasemelised tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundusega seotud teenused)

                  0 %

                              067

                              VKEde äritegevuse arendamine, ettevõtluse ja inkubatsiooni toetamine (sh toetus kõrvalettevõtetele (spin-offs ja spin-outs)

                  0 %

                              068

                              Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed

                  100 %

                              069

                              Keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes

                  40 %

                              070

                              Suurettevõtete energiatõhususe edendamine

                  100 %

                              071

                              Selliste teenuste pakkumisele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ja edendamine, mis aitavad kaasa vähese CO2-heitega majanduse arendamisele ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisele (sh toetus sellistele teenustele)

                  100 %

                              072

                              VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad)

                  0 %

                              073

                              Toetus sotsiaalsetele ettevõtetele (VKEd)

                  0 %

                              074

                              Turismialaste väärtuste arendamine ja edendamine VKEdes

                  0 %

                              075

                              Turismialaste teenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks

                  0 %

                              076

                              Kultuuri- ja loomevara arendamine ja edendamine VKEdes

                  0 %

                              077

                              Kultuuri- ja loometeenuste arendamine ja edendamine VKEdes või VKEde jaoks

                  0 %

                     Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) — nõudluse stimuleerimine, rakendused ja teenused

                              078

                              E-valitsuse teenused ja rakendused (sh e-riigihanked, IKT meetmed, millega toetatakse avaliku halduse reformi, küberjulgeolek, usaldust ja eraelu puutumatust käsitlevad meetmed, e-õigus ja e-demokraatia)

                  0 %

                              079

                              Juurdepääs avaliku sektori teabele (sh avaandmed, e-kultuur, digitaalraamatukogud, digitaalne infosisu ja e-turism)

                  0 %

                              080

                              E-kaasatuse, e-juurdepääsetavuse, e-õppe ja e-hariduse teenused ja rakendused, digitaaloskused

                  0 %

                              081

                              IKT lahendused tervislikuks ja aktiivseks vananemiseks ning e-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus ja ühiskava „Intelligentne elukeskkond”)

                  0 %

                              082

                              IKT teenused ja rakendused VKEdele (sh e-kaubandus, e-äri ning võrgustikupõhised äriprotsessid), eluslaborid, veebiettevõtlus ja IKT idufirmade loomine

                  0 %

                     Keskkond

                              083

                              Õhukvaliteedi meetmed

                  40 %

                              084

                              Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll (IPPC)

                  40 %

                              085

                              Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja suurendamine, looduskaitse ja roheline taristu

                  40%

                              086

                              Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja säästev kasutamine

                  40% %

                              087

                              Kliimamuutustega kohanemise meetmed ja kliimaga seotud riskide (nt erosioon, tulekahjud, üleujutused, tormid ja põud) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud

                  100 %

                              088

                              Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nt tehnoloogiaalased õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmine, kodanikukaitse ja katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid ja taristud

                  0 %

                              089

                              Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine

                  0 %

                              090

                              Jalgratta- ja jalakäijateed

                  100 %

                              091

                              Looduslike alade turismivõimaluste arendamine ja edendamine

                  0 %

                              092

                              Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine

                  0 %

                              093

                              Riigi turismiteenuste kaitse, arendamine ja edendamine

                  0 %

                              094

                              Riigi kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine

                  0 %

                              095

                              Riigi kultuuripärandiga seotud teenuste arendamine ja edendamine

                  0 %

                     Muud

                              096

                              ERFi rakendamisega seotud riiklike haldusasutuste institutsiooniline suutlikkus ja avalikud teenused või meetmed ESFi institutsioonilist suutlikkust käsitlevate algatuste toetamiseks

                  0 %

                              097

                              Kogukondlikult juhitud kohaliku arengu algatused linna- ja maapiirkondades

                  0 %

                              098

                              Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine

                  0 %

                              099

                              Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

                  0 %

                              100

                              Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

                  40 %

                              101

                              Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESFi tüüpi meetmetele, mis on vajalikud ERFi osa nõuetekohaseks rakendamiseks ja sellega vahetult seotud)

                  0 %

                  V   Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamise ning tööjõu liikuvuse parandamine:

                              102

                              Tööotsijate ja mitteaktiivsete inimeste, sealhulgas pikaajaliste töötute ja tööturult eemale jäävate inimeste juurdepääs töövõimalustele, sealhulgas ka kohaliku tähtsusega tööhõivealgatuste ning tööalase liikuvuse toetamise kaudu

                  0 %

                              103

                              Eelkõige mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma ja marginaliseerunud kogukondadesse kuuluvate noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule, kasutades selleks ka noortegarantiid

                  0 %

                              104

                              Töö füüsilisest isikust ettevõtjana, ettevõtlus ja ettevõtete loomine, sealhulgas innovatiivsed väikesed ja keskmise suurusega ning mikroettevõtted

                  0 %

                              105

                              Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine

                  0 %

                              106

                              Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemine muutustega

                  0 %

                              107

                              Aktiivse ja tervena vananemine

                  0 %

                              108

                              Tööturuasutuste (nt avalikud ja eraõiguslikud tööhõivetalitused) moderniseerimine ning tööturu vajaduste parem rahuldamine, sealhulgas meetmed töötajate riikidevahelise liikuvuse parandamiseks liikuvuskavade ja parema koostööga asutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel

                  0 %

                  VI   Sotsiaalse kaasatuse edendamine, vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine:

                              109

                              Aktiivne kaasamine, sealhulgas eesmärgiga edendada võrdseid võimalusi ja aktiivset osalemist ning parandada tööalast konkurentsivõimet

                  0 %

                              110

                              Marginaliseerunud kogukondade (nt romad) sotsiaal-majanduslik integreerimine

                  0 %

                              111

                              Võitlus igasuguse diskrimineerimise vastu ja võrdsete võimaluste edendamine

                  0 %

                              112

                              Juurdepääsu parandamine taskukohastele, jätkusuutlikele ja kvaliteetsetele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele ja üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele

                  0 %

                              113

                              Sotsiaalse ettevõtluse edendamine ja kutsealase integreerimise edendamine sotsiaalsetes ettevõtetes ning sotsiaalses ja solidaarses majanduses, et parandada tööleidmise võimalusi

                  0 %

                              114

                              Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad

                  0 %

                  VII   Investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamiseks ja elukestvaks õppeks:

                              115

                              Koolist väljalangemise vähendamine ja ennetamine ning võrdse juurdepääsu hõlbustamine kvaliteetsele haridusele nii koolieelsetes lasteasutustes kui ka põhi- ja keskkoolis, sealhulgas (formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed) õppimisvõimalused taasintegreerimiseks haridusse ja koolitusse

                  0 %

                              116

                              Kolmanda taseme või samaväärse hariduse kvaliteedi, tulemuslikkuse ja kättesaadavuse parandamine, et suurendada osalust ja parandada haridustaset, pidades eelkõige silmas ebasoodsas olukorras olevaid inimesi

                  0 %

                              117

                              Kõikide vanuserühmade võrdsete võimaluste parandamine juurdepääsul elukestvale õppele formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes vormides, tööjõu teadmiste, oskuste ja pädevuse suurendamine ning paindlike õppimisvõimaluste edendamine karjäärinõustamise ja omandatud oskuste tunnistamise kaudu

                  0 %

                              118

                              Haridus- ja koolitussüsteemide vastavuse parandamine tööturu vajadustele, õpingutelt tööle siirdumise hõlbustamine, samuti kutseõppe ja -koolitussüsteemide ja nende kvaliteedi parandamine, kasutades selleks ka kutseoskuste prognoosimist, õppekavade kohandamist ning luues ja edasi arendades töökohal toimuva väljaõppe süsteeme, kaasa arvatud kaheosalise õppe süsteemid ja praktikaskeemid

                  0 %

                  VIII   Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsionaalse suutlikkuse parandamine ja avaliku halduse tõhustamine:

                              119

                              Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava

                  0 %

                              120

                              Investeeringud institutsionaalsesse suutlikkusse ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku halduse ja avalike teenuste tõhususse, pidades silmas reforme, paremat õiguslikku reguleerimist ja head haldustava

                  0 %

                  IX   Tehniline abi:

                              121

                              Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll

                  0 %

                              122

                              Hindamine ja uuringud

                  0 %

                              123

                              Teave ja teabevahetus

                  0 %

      TABEL 2:   RAHASTAMISVIISI KÄSITLEVAD KOODID

                  2.   RAHASTAMISVIIS

                              01

                              Tagastamatu abi

                              02

                              Tagastatav abi

                              03

                              Toetus rahastamisvahendite kaudu: riski- ja omakapital või samaväärne vahend

                              04

                              Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen või samaväärne vahend

                              05

                              Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis või samaväärne vahend

                              06

                              Toetus rahastamisvahendite kaudu: intressitoetus, tagatistasu toetus, tehniline abi või samaväärne vahend

                              07

                              Preemia

      TABEL 3:   TERRITOORIUMI LIIKI KÄSITLEVAD KOODID

                  3.   TERRITOORIUMI LIIK

                              01

                              Suured linnapiirkonnad (tihedalt asustatud, rahvaarv >50 000)

                              02

                              Väikesed linnapiirkonnad (keskmise asustustihedusega, rahvaarv >5 000)

                              03

                              Maapiirkonnad (hõredalt asustatud)

                              04

                              Makropiirkondlik koostööpiirkond

                              05

                              Koostöö riiklike ja piirkondlike programmipiirkondade vahel siseriiklikus kontekstis

                              06

                              ESFi riikidevaheline koostöö

                              07

                              Ei kohaldata

      TABEL 4:   TERRITORIAALSEID RAKENDUSMEHHANISME KÄSITLEVAD KOODID

                  4.   TERRITORIAALSED RAKENDUSMEHHANISMID

                              01

                              Integreeritud territoriaalsed investeeringud – linnapiirkonnad

                              02

                              Muud terviklikud lähenemisviisid linnade säästvale arengule

                              03

                              Muud integreeritud territoriaalsed investeeringud

                              04

                              Muud terviklikud lähenemisviisid maapiirkondade säästvale arengule

                              05

                              Muud terviklikud lähenemisviisid linna- ja maapiirkondade säästvale arengule

                              06

                              Kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu algatused

                              07

                              Ei kohaldata

      TABEL 5:   TEMAATILISI EESMÄRKE KÄSITLEVAD KOODID

                  5.   TEMAATILINE EESMÄRK (ERF ja Ühtekuuluvusfond)

                              01

                              Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine

                              02

                              Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine

                              03

                              Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamine

                              04

                              Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites

                              05

                              Kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine

                              06

                              Keskkonna säilitamine, keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine

                              07

                              Säästva transpordi edendamine ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine

                              08

                              Püsiva ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine

                              09

                              Sotsiaalse kaasatuse edendamine ning võitlemine vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu

                              010

                              Investeerimine haridusse, koolitusse, oskuste omandamisega seotud kutseõppesse ja elukestvasse õppesse

                              011

                              Avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ning tõhus avalik haldus

                              012

                              Ei kohaldata (ainult tehniline abi)

      TABEL 6:   ESFi KÕRVALTEEMASID KÄSITLEVAD KOODID

                              6.

                              ESFi KÕRVALTEEMA

                  Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks

                              01

                              Vähese CO2-heitega ressursitõhusale majandusele ülemineku toetamine

                  100 %

                              02

                              Sotsiaalne innovatsioon

                  0 %

                              03

                              VKEde konkurentsivõime tõstmine

                  0 %

                              04

                              Teadusuuringute, tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni edendamine

                  0 %

                              05

                              Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine

                  0 %

                              06

                              Diskrimineerimise vältimine

                  0 %

                              07

                              Sooline võrdõiguslikkus

                  0 %

                              08

                              Ei kohaldata

                  0 %

      TABEL 7:   MAJANDUSTEGEVUST KÄSITLEVAD KOODID

                  7.   MAJANDUSTEGEVUS

                              01

                              Põllumajandus ja metsandus

                              02

                              Kalapüük ja vesiviljelus

                              03

                              Toiduainete ja jookide tootmine

                              04

                              Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine

                              05

                              Transpordivahendite tootmine

                              06

                              Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

                              07

                              Muu mujal liigitamata tootmine

                              08

                              Ehitus

                              09

                              All- ja pealmaakaevandamine (sh energeetiliste maavarade kaevandamine)

                              10

                              Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine

                              11

                              Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

                              12

                              Veondus ja ladustamine

                              13

                              Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalane tegevus, sh telekommunikatsioon, infoalane tegevus, arvutiprogrammide programmeerimis-, nõustamis- ja nendega seotud teenused

                              14

                              Hulgi- ja jaekaubandus

                              15

                              Turism, majutus ja toitlustus

                              16

                              Finants- ja kindlustustegevus

                              17

                              Kinnisvara, rentimine ja äritegevus

                              18

                              Avalik haldus

                              19

                              Haridus

                              20

                              Tervishoid

                              21

                              Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus

                              22

                              Keskkonna ja kliimamuutustega seotud tegevused

                              23

                              Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg

                              24

                              Mujal liigitamata teenused

      TABEL 8:   ASUKOHTA KÄSITLEVAD KOODID
      8.
                     ASUKOHT (2)

                  Kood

                  Asukoht

                  Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud ühises statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (3) lisas.

         (1)  Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Sotsiaalfond.

         (2)  Üksnes investeeringud, mis on seotud keskkonnakaitsega või millega kaasnevad lennujaamade keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks vajalikud investeeringud.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

      II LISA

         Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul vastavalt artiklile 2

                  Määruse (EL) nr 1305/2013 (1) artikkel

                  Prioriteet/sihtvaldkond

                  Koefitsient

                  Artikli 5 lõike 3 punkt b

                  Põllumajandusettevõtte riskiennetamise ja -juhtimise toetamine

                  40 %

                  Artikli 5 lõige 4

                  Põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja parandamine (kõik sihtvaldkonnad)

                  100 %

                  Artikli 5 lõige 5

                  Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega ja kliimamuutuste suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllumajanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris (kõik sihtvaldkonnad)

                  100 %

                  Artikli 5 lõike 6 punkt b

                  Maapiirkondade kohaliku arengu soodustamine

                  40 %

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

      III LISA

         Koefitsiendid kliimamuutuste alastele eesmärkidele ette nähtud toetussummade arvutamiseks Euroopa Merendus ja Kalandusfondi puhul vastavalt artiklile 3

                  Meetme nimetus

                  Esialgne numeratsioon

                  Koefitsient

            I   PEATÜKK

                  Innovatsioon

                  Artikkel 28

                  0%* (1)

                  Nõuandeteenused

                  Artikkel 29

                  0%

                  Teadlaste ja kalurite partnerlused

                  Artikkel 30

                  0%*

                  Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - koolitamine, suhtevõrgustike loomine, sotsiaaldialoog

                  Artikkel 31

                  0%*

                  Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine - abikaasade ja kooselupartnerite toetamine

                  Artikli 31 lõige 2

                  0%*

                  Inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine — praktikandid väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalalaevade pardal

                  Artikli 31 lõige 3

                  0%*

                  Mitmekesistumine ja uued sissetulekuvormid

                  Artikkel 32

                  0%*

                  Starditoetus noortele kaluritele

                  Artikkel 32a

                  0%

                  Tervise- ja ohutusnõuded

                  Artikkel 33

                  0%

                  Kalapüügi ajutine peatamine

                  Artikkel 33a

                  40%

                  Kalapüügi alaline lõpetamine

                  Artikkel 33b

                  100 %

                  Ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumitega seotud ühisfondid

                  Artikkel 33c

                  40 %

                  Püügivõimaluste eraldamise süsteemide toetamine

                  Artikkel 34

                  40 %

                  Kaitsemeetmete kujundamise ja rakendamise toetamine

                  Artikkel 35

                  0%

                  Kalanduse poolt merekeskkonnale avaldatava mõju piiramine ning kalapüügi kohandamine vastavalt liikide kaitsele

                  Artikkel 36

                  40 %

                  Merekeskkonna bioressursside kaitsmisega seotud innovatsioon

                  Artikkel 37

                  40 %

                  Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — jäätmete kogumine

                  Artikli 38 lõike 1 punkt a

                  0%

                  Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine – kaasaaitamine mere bioloogiliste ressursside paremale haldamisele ja juhtimisele; staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine, paigaldamine või ajakohastamine; NATURA 2000 alade ja spetsiaalsete mereruumi kaitsealade kaitse- ja majandamiskavade ettevalmistamine; merekaitsealade, sh NATURA 2000 alade majandamine, taastamine ja seire; keskkonnateadlikkus; osalemine muudes bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamiseks ja parandamiseks võetud meetmetes

                  Artikli 38 lõike 1 punktid b–e, ea, f

                  40 %

                  Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine — kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud

                  Artikli 38 lõike 1 punkt eb

                  0 %

                  Kliimamuutuste leevendamine — kalalaeva pardal tehtavad investeeringud

                  Artikli 39 lõike 1 punkt a

                  100 %

                  Kliimamuutuste leevendamine — energiatõhususe auditid ja kavad

                  Artikli 39 lõike 1 punkt b

                  100 %

                  Energiatõhususe - uuringud alternatiivsete jõuseadmete ja laevakere ehituse osatähtsuse hindamiseks

                  Artikli 39 lõike 1 punkt c

                  40 %

                  Põhi- või lisamootorite asendamine või moderniseerimine

                  Artikli 39 lõige 2

                  100 %

                  Lisandväärtus, tootekvaliteet ja soovimatu püügi kasutamine

                  Artikkel 40

                  0%

                  Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused - investeeringud kalasadamate ja oksjonihoonete infrastruktuuri või lossimiskohtade ja varjualuste täiustamiseks

                  Artikli 41 lõige 1

                  40 %

                  Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud, et parandada vastavust kogu saagi lossimise kohustusele

                  Artikli 41 lõige 2

                  0%

                  Kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihooned ja varjualused – investeeringud kalurite ohutuse suurendamiseks

                  Artikli 41 lõige 3

                  0%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud või investeeringud individuaalsesse varustusse nagu on osutatud artiklis 33

                  Artikli 42 lõike 1 punkt a

                  0*%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora. Investeeringud artiklis 36 ja artiklis 37 osutatud varustusse ja tegevustesse

                  Artikli 42 lõike 1 punkt b

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalalaevade pardal tehtavad investeeringud ning energiatõhususe auditid ja kavad

                  Artikli 42 lõike 1 punkt c

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – inimkapitali ja sotsiaaldialoogi edendamine.

                  Artikli 42 lõike 1 punkt aa

                  0%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – kalasadamad, varjualused ja lossimiskohad

                  Artikli 42 lõike 1 punkt d

                  0%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud püütud kala väärtuse või kvaliteedi parandamiseks

                  Artikli 42 lõike 1 punkt da

                  0%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – starditoetus noortele kaluritele

                  Artikli 42 lõike 1 punkt 1a

                  0%

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – innovatsiooni edendamine ja hõlbustamine

                  Artikli 42 lõike 1 punkt b

                  0%*

                  Kalapüük sisevetel ja sisevete fauna ja floora – investeeringud veefauna ja -floora kaitsmiseks

                  Artikli 42 lõige 5

                  40 %

            II   PEATÜKK

                  Innovatsioon

                  Artikkel 45

                  0%*

                  Tootlikud investeeringud vesiviljelusse

                  Artikkel 46

                  0%*

                  Vesiviljelusettevõtete haldus-, asendus- ja nõuandeteenused

                  Artikkel 48

                  0%*

                  Inimkapitali ja suhtevõrgustike edendamine

                  Artikkel 49

                  0%*

                  Vesiviljelusalade potentsiaali suurendamine

                  Artikkel 50

                  40 %

                  Uute jätkusuutlike vesiviljelusettevõtete toetamine

                  Artikkel 51

                  0%

                  Üleminek keskkonnajuhtimise ja keskkonnaauditeerimise süsteemidele ning mahepõllumajanduslikule vesiviljelusele

                  Artikkel 53

                  40 %

                  Vesiviljeluse keskkonnateenused

                  Artikkel 54

                  40 %

                  Rahvatervishoiu meetmed

                  Artikkel 55

                  0%

                  Loomade tervist ja heaolu käsitlevad meetmed

                  Artikkel 56

                  0%

                  Vesiviljeluse varude kindlustamine

                  Artikkel 57

                  40 %

            III   PEATÜKK

                  Ettevalmistav toetus

                  Artikli 63 lõike 1 punkt a

                  0%

                  Kohalike arengustrateegiate rakendamine

                  Artikkel 65

                  40 %

                  Koostöö

                  Artikkel 66

                  0%*

                  Jooksvad kulud ja tegevuse elavdamine

                  Artikli 63 lõike 1 punkt d

                  0%

            IV   PEATÜKK

                  Tootmis- ja turustuskavad

                  Artikkel 69

                  0%*

                  Ladustamisabi

                  Artikkel 70

                  0%

                  Turustusmeetmed

                  Artikkel 71

                  0%*

                  Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemine

                  Artikkel 72

                  40 %

            V   PEATÜKK

                  Hüvituskava

                  Artikkel 73

                  0%

            VI   PEATÜKK

                  Kontroll ja jõustamine

                  Artikkel 78

                  0%

                  Andmete kogumine

                  Artikkel 79

                  0%*

            VII   PEATÜKK

                  Tehniline abi liikmesriikide algatusel

                  Artikkel 79a

                  0%

            VIII   PEATÜKK

                  Integreeritud mereseire

                  Artikli 79b lõike 1 punkt a

                  40 %

                  Merekeskkonna kaitse ning mere- ja rannikuressursside säästva kasutamise edendamine

                  Artikli 79b lõike 1 punkt b

                  40 %

         (1)  Kooskõlas artikli 3 lõikega 2 võib *-ga tähistatud meetmete suhtes kohaldada koefitsienti 40 %.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/211, 7. veebruar 2017, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise kasutamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 516/2007 (loa hoidja Puratos NV äriüksus Beldem) (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  8.2.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 33/23

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/211,
      7. veebruar 2017,
      milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise kasutamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 516/2007 (loa hoidja Puratos NV äriüksus Beldem)
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

                  (2)

                  Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistist lubatud söödalisandina tähtajatult kasutada komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) broilerkanade, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005 (4) võõrutatud põrsaste, komisjoni määrusega (EÜ) nr 516/2007 (5) nuumsigade ja broilerkalkunite ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 322/2009 (6) munakanade puhul. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 242/2007 (7) kõnealusele valmistisele kümneaastane luba selle kasutamiseks partide söödalisandina.

                  (3)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise uuesti hindamiseks kodulindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 13. juuli 2016. aasta arvamuses (8) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealuse valmistise kasutamine võib anda häid tulemusi broilerkanade, munakanade, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul. Seda järeldust võib laiendada munakanatibudele ja aretuskanadele. Toiduohutusameti arvates võib nimetatud järeldust laiendada vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- ja munalindudele. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

                  (5)

                  Toiduohutusamet leidis ka, et broilerkalkunitega tehtud kahe uuringu põhjal oli tõendeid positiivsest mõjust lõplikule kehakaalule ning söödaväärindusele. Toiduohutusamet ei pidanud oluliseks kolmandat uuringut, mille puhul söödaväärindus oli märkimisväärselt suurem ning mida oli loa saamiseks eelmise hindamise käigus juba hinnatud ja mis oli vastu võetud. Kuna lisaks kõnealuse söödalisandi pikaaegsele kasutusele hinnati neid tõendeid kui zootehniliste näitajate olulisi parandajaid, järeldati, et esitatud andmed vastavad tingimustele, et tõendada söödalisandi tõhusust broilerkalkunite puhul.

                  (6)

                     Bacillus subtilis'e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistise hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                  (7)

                  Määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 322/2009 tuleks vastavalt muuta. Määrus (EÜ) nr 516/2007 tuleks kehtetuks tunnistada.

                  (8)

                  Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                  (9)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Loa andmine
      Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
      Artikkel 2
      Määruse (EÜ) nr 1259/2004 muutmine
      Määruse (EÜ) nr 1259/2004 VI lisa jäetakse välja.
      Artikkel 3
      Määruse (EÜ) nr 1206/2005 muutmine
      Määruse (EÜ) nr 1206/2005 I lisast jäetakse välja kirje E 1606 endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kohta.
      Artikkel 4
      Määruse (EÜ) nr 322/2009 muutmine
      Määruse (EÜ) nr 322/2009 I lisa jäetakse välja.
      Artikkel 5
      Kehtetuks tunnistamine
      Määrus (EÜ) nr 516/2007 tunnistatakse kehtetuks.
      Artikkel 6
      Üleminekumeetmed
      Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. augustit 2017 kooskõlas enne 28. veebruari 2017 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.
      Artikkel 7
      Jõustumine
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 7. veebruar 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

         (3)  Komisjoni 8. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1259/2004, mis käsitleb alalise loa andmist teatavate juba söödas kasutamiseks lubatud söödalisandite jaoks (ELT L 239, 9.7.2004, lk 8).

         (4)  Komisjoni 27. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2005 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 197, 28.7.2005, lk 12).

         (5)  Komisjoni 10. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 516/2007 teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 122, 11.5.2007, lk 22).

         (6)  Komisjoni 20. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 322/2009 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 101, 21.4.2009, lk 9).

         (7)  Komisjoni 6. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 242/2007 endo-1,4-beeta-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) (Belfeed B1100MP ja Belfeed B1100ML) lubamise kohta söödalisandina (ELT L 73, 13.3.2007, lk 1).

         (8)  EFSA Journal (2016); 14(9): 4562.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Loa hoidja

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

                        Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

                     4a1606i

                     Puratos NV äriüksus Beldem

                     Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

                        Söödalisandi koostis

                        Bacillus subtilis'e LMG-S 15136 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) valmistis minimaalse aktiivsusega 400 IU (1)/g
                     Tahkes ja vedelas olekus.

                     Kodulinnud

                     —

                     10 IU

                     —

                                 1.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus.

                                 2.

                                 Kasutamiseks võõrutatud põrsastel kehamassiga kuni 35 kg.

                                 3.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, nagu respiraatorit.

                     28. veebruar 2027

                        Toimeaine kirjeldus

                        Bacillus subtilis'e LMG S-15136 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

                     Võõrutatud põrsad

                     —

                     10 IU

                     —

                        Analüüsimeetod
                         (2)

                     Ksülanaasi aktiivsuse kvantifitseerimiseks söödalisandis:

                                 —

                                 kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse taanduvate suhkrute vabanemist kasepuiduksülaansubstraadist ksülanaasi toimel 3,5-dinitrosalitsüülhappe (DNS) juuresolekul.

                           Ksülanaasi aktiivsuse kvantifitseerimiseks eelsegus ja söödas:

                                 —

                                 kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraatidest, mis on ristseotud asuriiniga.

                     Nuumsead

                     —

                     10 IU

                     —

            (1)  Üks IU vastab ensüümi kogusele, mis pH 4,5 ja 30 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.

            (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 837/2014, 31. juuli 2014 , millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA) (GTT)]

text:
               1.8.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 230/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 837/2014,
   31. juuli 2014,
   millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА (LUKANKA PANAGYURSKA) (GTT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas Bulgaaria taotlus registreerida nimetus „ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА” („LUKANKA PANAGYURSKA”) (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА” („LUKANKA PANAGYURSKA”) registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА” („LUKANKA PANAGYURSKA”) (GTT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2. lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 31. juuli 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 89, 28.3.2014, lk 57.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1351, 19. juuli 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

text:
               20.7.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 188/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1351,
   19. juuli 2017,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused, ning määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

               (4)

               Kogused, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 impordilitsentsitaotlused ja impordiõiguste taotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele.

               (5)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, korrutatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud jaotuskoefitsientidega.
   2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa A osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018.
   Artikkel 2
   1.   Kogused, mille kohta on määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, korrutatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud jaotuskoefitsientidega.
   2.   Kogused, mille kohta ei esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 616/2007 kohaselt, lisatakse käesoleva määruse lisa B osas esitatud alaperioodile, mis ulatub 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. juuli 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 616/2007, 4. juuni 2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine (ELT L 142, 5.6.2007, lk 3).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA
      A OSA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saadaolevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  1

                  09.4211

                  0,274457

                  —

                  2

                  09.4212

                  74,158919

                  —

                  4 A

                  09.4214

                  0,337724

                  —

                  09.4251

                  0,823047

                  —

                  09.4252

                  1,363030

                  —

                  6 A

                  09.4216

                  0,271003

                  —

                  09.4260

                  0,291179

                  —

                  7

                  09.4217

                  —

                  33 648 800

                  8

                  09.4218

                  —

                  6 957 600

            B OSA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Kogused, mida ei ole taotletud lisada alaperioodil 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  5 A

                  09.4215

                  0,466201

                  —

                  09.4254

                  0,484732

                  —

                  09.4255

                  1,757474

                  —

                  09.4256

                  —

                  3 650 002


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 988/2012, 25. oktoober 2012 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 mandariinide ja satsumade, klementiinide, artišokkide, apelsinide ning kabatšokkide suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

text:
               26.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 297/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 988/2012,
   25. oktoober 2012,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 mandariinide ja satsumade, klementiinide, artišokkide, apelsinide ning kabatšokkide suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

               (2)

               Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2009., 2010. ja 2011. aasta kohta, tuleks mandariinide ja satsumade, klementiinide, artišokkide ning apelsinide täiendavate tollimaksude käivituslävesid kohandada alates 1. novembrist 2012 ja kabatšokkide täiendavate tollimaksude käivituslävesid alates 1. jaanuarist 2013.

               (3)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. oktoober 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      (3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

      (4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

      LISA

            „XVIII LISA
            TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, I PEATÜKK, 2. JAGU
            Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude rakendusala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide rakendusala alusel.

                        Järjekorranumber

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Rakendusperiood

                        Käivituslävi
                        (tonnides)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomatid

                        1. oktoober – 31. mai

                        486 943

                        78.0020

                        1. juuni – 30. september

                        34 241

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Kurgid

                        1. mai – 31. oktoober

                        13 402

                        78.0075

                        1. november – 30. aprill

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišokid

                        1. november – 30. juuni

                        37 475

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Kabatšokid

                        1. jaanuar – 31. detsember

                        85 538

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinid

                        1. detsember – 31. mai

                        468 160

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiinid

                        1. november – veebruari lõpp

                        86 205

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

                        1. november – veebruari lõpp

                        93 949

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Sidrunid

                        1. juuni – 31. detsember

                        311 193

                        78.0160

                        1 jaanuar – 31. mai

                        101 513

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Lauaviinamarjad

                        21. juuli – 20. november

                        76 299

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Õunad

                        1. jaanuar – 31. august

                        703 063

                        78.0180

                        1. september – 31. detsember

                        73 884

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Pirnid

                        1. jaanuar – 30. aprill

                        225 388

                        78.0235

                        1. juuli – 31. detsember

                        33 797

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikoosid

                        1. juuni – 31. juuli

                        4 908

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Kirsid, v.a hapukirsid

                        21. mai – 10. august

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Virsikud, sh nektariinid

                        11. juuni – 30. september

                        14 577

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Ploomid

                        11. juuni – 30. september

                        7 924”