title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1235/2013, 2. detsember 2013 , millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa aine diklasuriil osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               3.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 322/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1235/2013,
   2. detsember 2013,
   millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa aine diklasuriil osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,
   võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

               (2)

               Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas.

               (3)

               Toimeaine diklasuriil on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena ainult suukaudseks manustamiseks kõikide mäletsejaliste ja sigade liikide puhul ning kodulindude lihas- ja rasvkoes, nahas, maksas ja neerudes, kusjuures välja on jäetud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune.

               (4)

               Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet diklasuriili kohta ka küülikutele.

               (5)

               Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul.

               (6)

               Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta, et lisada diklasuriili jääkide piirnormid küülikute kohta.

               (7)

               On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 3. veebruarist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. detsember 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

      (2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse kanne toimeaine diklasuriili kohta järgmisega:

                     Farmakoloogiline toimeaine

                     Markerjääk

                     Loomaliik

                     Jääkide piirnormid

                     Sihtkoed

                     Muud sätted
                     (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

                     Terapeutiline liigitus

                     „Diklasuriil

                     EI KOHALDATA

                     Kõik mäletsejalised, sead

                     Piirnorme ei nõuta

                     EI KOHALDATA

                     Üksnes suukaudseks kasutuseks

                     KIRJE PUUDUB

                     Diklasuriil

                     Kodulinnuliha

                     500 μg/kg

                     Lihaskude

                     Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune

                     Antiparasiitikumid / ainuraksetevastased ained”

                     500 μg/kg

                     Nahk ja rasvkude loomulikes proportsioonides

                     1 500 μg/kg

                     Maks

                     1 000 μg/kg

                     Neerud

                     Küülikud

                     150 μg/kg

                     Lihaskude

                     300 μg/kg

                     Rasv

                     2 500 μg/kg

                     Maks

                     1 000 μg/kg

                     Neerud


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 831/2011, 16. august 2011 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               19.8.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 214/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 831/2011,
   16. august 2011,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1175/2005 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplikuks koguseliseks dumpinguvastaseks tollimaksuks kehtestati 6,3–56,4 eurot tonni kohta.

         2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

               (2)

               Pärast 2010. aasta märtsis avaldatud teadet Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (3) sai komisjon 19. aprillil 2010 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 aegumise läbivaatamise taotluse.

               (3)

               Aegumise läbivaatamise taotluse esitas äriühing Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (edaspidi „taotluse esitaja”), Euroopa Liidu ainus baariumkarbonaadi tootja, kelle toodang moodustab 100 % liidu baariumkarbonaadi toodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

               (4)

               Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas teate läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) (4).

         3.   Uurimine

   3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

               (6)

               Kahju jätkumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         3.2.   Uurimisega seotud isikud

               (7)

               Komisjon teatas läbivaatamiste algatamisest ametlikult taotluse esitajale, Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele/hulgimüüjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele, võrdlusriigi tootjatele ning Hiina ametiasutustele.

               (8)

               Komisjon andis ka kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha algatamisteates määratud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

               (9)

               Pidades silmas taotluses nimetatud Hiina eksportivate tootjate suurt hulka, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ning dumpingu jätkumise tõenäosuse väljaselgitamiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

               (10)

               Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil eksportivatel tootjatel teatada endast komisjonile ja esitada algatamisteates nimetatud põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010.

               (11)

               Komisjon sai vastused vaid kolmelt Hiina äriühingult või nende ühendustelt ning seepärast otsustati, et Hiina eksportivatest tootjatest ei ole vaja valimit moodustada.

               (12)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt huvitatud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates esitatud tähtaja jooksul soovisid.

               (13)

               Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitaja ja temaga seotud vahendaja, üheksa kasutajat, neli importijat, kaks Hiina eksportivat tootjat ning kaks võimaliku võrdlusriigi tootjat. Üks Hiina eksportiv tootja, kes vastas valimi moodustamisega seotud küsimustikule, otsustas edasise menetluse käigus koostööst loobuda.

               (14)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                           a)

                              Taotluse esitaja:

                                       —

                                       Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (Hannover) ja temaga seotud äriühing Solvay Bario e Derivati SpA. (Massa)

                           b)

                              Hiina eksportivad tootjad:

                                       —

                                       Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd. (Shangdongi provints)

                                       —

                                       Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd. (Guizhou provints)

                           c)

                              Võrdlusriigi (India) tootja:

                                       —

                                       Solvay Vishnu Barium Private Limited (Hyderabad)

                           d)

                              Importijad:

                                       —

                                       Norkem Limited, Knutsford (Ühendkuningriik)

                                       —

                                       L’Aprochimide Srl, Muggio (Itaalia)

                           e)

                              Kasutajad

                                       —

                                       Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenau (Saksamaa)

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (15)

               Vaatlusalune toode on sama mis eelmises uurimises ja selle määratlus on järgmine: Hiinast pärit baariumkarbonaat strontsiumisisaldusega üle 0,07 % massist ja väävlisisaldusega üle 0,0015 % massist, pulbri, pressitud graanulite või kaltsineeritud graanulite kujul, mis kuulub praegu CN-koodi ex 2836 60 00 alla.

               (16)

               Baariumkarbonaati kasutatakse peamiselt tellise- ja katusekivitööstuses, keraamikasektoris ja ferriidi tootmisel. Varem kasutati baariumkarbonaati telerite elektronkiiretorude tootmisel, kuid seoses LCD ja plasmatelerite kasutuselevõtuga on see kasutusala liidus hääbunud.

         2.   Samasugune toode

               (17)

               Sarnaselt esialgse uurimisega selgus ka seekordsel uurimisel, et Hiinas toodetud ja liitu eksporditud baariumkarbonaadil, võrdlusriigi (India) omamaisel turul toodetud ja müüdaval baariumkarbonaadil ning taotluse esitaja liidus toodetud ja müüdaval baariumkarbonaadil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusala.

               (18)

               Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPING

               (19)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

         1.   Üldist

               (20)

               Aegumise läbivaatamise algatamisest teavitati 16 Hiina teadaolevat eksportivat tootjat, kellest kolm vastas valimi moodustamisega seotud küsimustele, kuid ainult kaks tegid komisjoniga igakülgselt koostööd ja esitasid täielikult täidetud küsimustiku.

         2.   Võrdlusriik

               (21)

               Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks kolmanda turumajandusriigi (edaspidi „võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

               (22)

               Esialgsel uurimisel oli võrdlusriigiks USA ning ka käesoleva uurimise raames soovitati kasutada USAd normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Siiski peeti vajalikuks kontrollida, kas kõnealune riik on endiselt sobiv käesoleva aegumise läbivaatamise puhul. Kirjutati kõigile teadaolevatele baariumkarbonaadi tootjatele maailmas (sh Brasiilias, Indias, Jaapanis ja USAs). Saadi kaks vastust, üks USA ja teine India tootjalt.

               (23)

               Pärast kriteeriumite põhjalikku analüüsi, mis hõlmas nii kogutoodangut, tootjate arvu, konkurentsi turul, koguimporti, dumpinguvastaseid tollimakse ning tollimakse nii Ameerika kui ka India omamaisel turul, otsustati valida võrdlusriigiks India. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 leiti, et India on USAst sobivam suurema turu ja suuremate impordimahtude ning tugevama konkurentsi tõttu omamaisel baariumkarbonaadi turul. Üheltki huvitatud isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. Seega määrati nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, normaalväärtus kindlaks India tootja esitatud andmete põhjal.

         3.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   3.1.   Normaalväärtus

               (24)

               Algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel uuris komisjon äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, kas omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele müüdud baariumkarbonaadi müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas vaatlusaluse toote müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % liitu suunatud ekspordi kogumahust. Uurimisel selgus, et müük ei olnud tüüpiline ning seega tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuti tootmisega seotud kogukuludest, millele lisati äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud ning tavakaubanduse raames toimunud samasuguse toote omamaisest müügist saadud kasum.

               (25)

               Äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud esialgse uurimise tulemusena turumajanduslikku kohtlemist, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud andmete põhjal.

               (26)

               Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust. India koostööd teinud tootja omamaist müüki läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peeti piisavalt tüüpiliseks.

               (27)

               Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti India turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasuguse toote puhul kasumlikku müüki ei toimunud, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. Normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuti asjaomase tootja tootmisega seotud kogukuludest, millele lisati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks. Samasuguse toote tootmisega seotud kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi määr oli sama, mis esialgse uurimise puhul, st vastavalt 10,6 % (müügi-, üld- ja halduskulud) ja 7,2 % (kasum). Ei esitatud mingit teavet, millest oleks ilmnenud, et need summad ei ole mõistlikud või et kasumimäär ületaks kasumit, mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi omamaisel turul.

         3.2.   Ekspordihind

               (28)

               Kuna asjaomaste koostööd teinud eksportivate tootjate kogu eksport suunati otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

         3.3.   Võrdlus

               (29)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

               (30)

               Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja komisjonitasude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

         3.4.   Dumpingumarginaal

               (31)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel.

               (32)

               Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, selgus võrdlusest, et äriühing jätkas dumpingut isegi kõrgema määraga.

               (33)

               Äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, näitas kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 tehtud võrdlus märkimisväärse dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu toodang moodustab 98 % jääktollimaksuga maksustavast ekspordist, ülejäänud 2 % esindavad nende eksportivate tootjate toodangut, kes menetluse käigus koostööd ei teinud, ega mõjuta tuvastatud dumpingumarginaali. Võttes lisaks arvesse koostööst hoidumist, võib arvata, et nende dumping ei saa toimuda madalamal tasemel, kui koostööd teinud äriühingu puhul.

         D.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (34)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kontrolliti, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

               (35)

               Dumpingu jätkumise tõenäosuse üle otsustamiseks kontrolliti nii Hiina tootmise ja tootmisvõimsuse arengut kui ka seda, millised on tõenäolised arengud eksportmüügil liitu ja muudesse kolmandatesse riikidesse.

               (36)

               Taotluse kohasel on Hiina ülekaalukalt maailma suurim baariumkarbonaadi tootja. Lisaks on Hiina ka suurim barüüdi tootja, mis on vaatlusaluse toote peamine tooraine. Ainuüksi kahe koostööd teinud äriühingu tootmisvõimsus on 331 000 tonni aastas, mis võrdub ligikaudu kolmekordse liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks on neil kahel äriühingul 34 000 tonni vaba tootmisvõimsust, mis on piisav, et rahuldada pool liidu tarbimisest.

               (37)

               Kolm maailma suurimat baariumkarbonaadi tootjat (USA, India ja Brasiilia) on praeguseks kehtestanud dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Seega võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja dumpingut mitmel turul, suunataks meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule lisakogus baariumkarbonaati.

               (38)

               Asjaolu, et vaatamata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel eksportida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suures koguses baariumkarbonaati (keskmine hind 251 eurot tonni kohta) ja suurendada oma turuosa liidu turul, osutab, et Hiina eksportijad on liidu turust jätkuvalt huvitatud.

               (39)

               Hiina ekspordistatistikast nähtub veelgi selgemini, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, sest nad said dumpingule vaatamata ühte oma kõrgeimat ekspordihinda liitu eksportides. Hiina ekspordistatistika kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud ekspordi keskmine müügihind 269 USD/FOB, samas kui Indiasse suunatud ekspordi keskmine hind oli 220 USD.

               (40)

               Hiina ekspordistatistika osutas, et vaatamata baariumkarbonaadi peamise kasutusala (elektronkiiretorud) kadumisele, on Hiina eksport maailmas kasvanud 130 000 tonnilt 2009. aastal 158 000 tonnile 2010. aastal.

               (41)

               Võttes arvesse Hiina suurt kasutamata tootmisvõimsust on meetmete kehtetuks tunnistamise korral oodata, et Hiina eksport suunatakse tõenäoliselt liitu. Seda väidet toetab asjaolu, et maailma suurimad turud (USA, India ja Brasiilia) on kehtestanud kõrged dumpinguvastased tollimaksud.

               (42)

               Import toimuks tõenäoliselt ka edaspidi dumpinguhinnaga, sest ei ole ühtki märki selle kohta, et eksportijad muudaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma hinnakäitumist.

               (43)

               Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätkumine on tõenäoline.

         E.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (44)

               Ainsa koostööd teinud liidu tootja toodang moodustas 100 % liidu baariumkarbonaadi toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seetõttu moodustab kõnealune tootja liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

         F.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Liidu tarbimine

      Tabel 1

      Liidu tarbimine

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tarbimine (tonnides)

               123 354

               104 037

               62 637

               76 560

               Indeks

               100

               84

               51

               62

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja Eurostati statistika.

               (45)

               Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu liidus toimunud müügi ja kolmandatest riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal, toetudes Eurostati andmetele.

               (46)

               Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1, vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 38 %, mis on peamiselt seotud elektronkiiretorude tootmise lõpetamisega liidus.

         2.   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

      Tabel 2

      Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Impordimaht (tonnides)

               76 306

               64 573

               37 341

               48 720

               Indeks

               100

               85

               49

               64

               Turuosa

               61,9 %

               62,1 %

               59,6 %

               63,6 %

               Indeks

               100

               100

               96

               103

               CIF-impordihind (eurot/tonn)

               230

               257

               239

               251

               Indeks

               100

               112

               104

               109

                  Allikas: Eurostati statistilised andmed.

               (47)

               Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes Hiinast pärit impordi maht 36 %, samas kui liidu tarbimine vähenes 38 %. Vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele ja vähenenud tarbimisele, suurenes Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil kolme protsendipunkti võrra.

               (48)

               Hiinast pärit baariumkarbonaadi keskmine impordihind kasvas vaatlusalusel perioodil 9 %. Suurim hinnatõus toimus 2007. ja 2008. aasta vahel, 2009. aastal hind langes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas tõusta.

               (49)

               Liidu tootmisharu keskmist tehasehinda võrreldi Hiina keskmise CIF impordihinnaga liidu piiril. Need hinnad saadi Eurostati statistikast ja need sisaldasid impordijärgseid kulusid, tolli- ja dumpinguvastaseid makse. Võrdlus näitas, et Hiina impordihinnad lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinna alla 37,9 %võrra. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiti, et kui meetmeid ei oleks kehtestatud, oleks Hiina impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 44,1 % võrra alla löönud.

         3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

               (50)

               Baariumkarbonaadi impordi maht muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) oli väike ja moodustas vähem kui 1 % liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil.

               (51)

               Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind ei löönud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu hindu alla.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (52)

               Tuleb märkida, et kuna liidu tootmisharu koosneb vaid ühest tootjast, esitatakse andmed toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise kohta indeksite kujul.

                  Tabel 3

                  Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

                           Indeks

                           2007

                           2008

                           2009

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Toodang

                           100

                           79

                           36

                           47

                           Tootmisvõimsus

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           100

                           79

                           36

                           47

                              Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (53)

               Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 53 %. Tuleb märkida, et liidu tootmisharu on kohandanud oma tootmismudelit alates 2003. aastast, et vastata uuele olukorrale turul ja kineskooptelerite tootmise lõpetamisele liidus. Selle tulemusena vähenes tootmisvõimsus rohkem kui 50 %, sest samade seadmetega toodetakse nüüd vaatlusalust toodet vaheldumisi strontsiumkarbonaadiga.

               (54)

               Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil samale tasemele. Tootmisvõimsuse rakendamine aga muutus sarnaselt toodangu mahuga.

         4.2.   Varud

      Tabel 4

      Varud

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indeks

               100

               97

               41

               41

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (55)

               Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 59 % võrra. Vähenemine on tingitud nõudluse vähenemisest ja liidu tootmisharu võimest kohaneda uue turuolukorraga.

         4.3.   Müügimaht ja -hinnad

      Tabel 5

      Müügimaht ja -väärtus ning ühiku müügihind

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Müügimaht (indeks)

               100

               84

               53

               59

               Müügiväärtus (indeks)

               100

               92

               66

               73

               Ühiku müügihind (indeks)

               100

               109

               124

               123

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (56)

               Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 41 %. Suurim vähenemine toimus 2009. aastal seoses üldise majanduslangusega. Samas vähenes liidu tootmisharu müügimaht sel ajavahemikul liidu tarbimisega võrreldes proportsionaalselt rohkem. Müügiväärtus ei vähenenud nii suures ulatuses kui müügimaht, sest liidu tootmisharul õnnestus vaatlusalusel perioodil oma hinnataset tõsta ning ühiku müügihind kasvas 23 %.

         4.4.   Turuosa ja kasv

      Tabel 6

      Liidu tootmisharu turuosa

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indeks

               100

               100

               105

               95

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud statistika.

               (57)

               Liidu tootmisharu turuosa kasvas 2009. aastal 5 %, kuid vähenes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 %. Seega turg ei kasvanud ning liidu tootmisharu ei suutnud hoida oma turuosa.

         4.5.   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

      Tabel 7

      Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tööhõive (indeks)

               100

               87

               55

               57

               Töötasu (eurot töötaja kohta) (indeks)

               100

               108

               106

               113

               Tootlikkus (indeks)

               100

               91

               65

               82

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (58)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes tööhõive märkimisväärselt tingituna nii majanduslangusest kui ka uuest turuolukorrast. Kõrge inflatsioonimäära tõttu, mis avaldas otsest mõju töötasude indekseerimisele, kasvas keskmine töötasu 13 %. Samal perioodil vähenes tootlikkus tootmismahu vähenemise tõttu 18 %, mida ei suudetud kompenseerida töötajate arvu vähendamisega.

         4.6.   Kasumlikkus

      Tabel 8

      Kasumlikkus

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indeks

               –100

               –192

               –351

               –206

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (59)

               Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 106 %, seda nii majanduslanguse tulemusena kui ka kineskooptelerite tootmise lõpetamise tõttu, mis mõlemad mõjutasid nii müügimahtu kui ka tootmiskulusid. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli tootmisharu pidevalt kahjumis.

         4.7.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

      Tabel 9

      Investeeringud ja investeeringutasuvus

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Investeeringud (indeks)

               100

               82

               90

               97

               Investeeringutasuvus (indeks)

               –100

               –251

               –506

               –176

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (60)

               Investeeringud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Liidu tootmisharu investeeringud on näidatud aastal, mil investeeringud tehti. Investeeringutasuvus (kasum väljendatuna protsendina aasta jooksul tehtud investeeringutest) oli vaatlusalusel perioodil kasumlikkusega sarnaselt negatiivne.

               (61)

               Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil ei tehtud suuri investeeringuid.

         4.8.   Rahavoog

      Tabel 10

      Rahavoog

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indeks

               –100

               –83

               25

               32

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (62)

               Laojäägi vähenemise tulemusena paranes rahavoog vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

         4.9.   Dumpingumarginaali suurus

               (63)

               Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhinnaga müük, ning see toimus isegi kõrgemal tasemel, kui oli kindlaks tehtud esialgses uurimises. Seda näitasid nii koostööd teinud eksportivalt tootjalt kui ka Eurostatilt saadud andmed.

         4.10.   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

               (64)

               Seoses üldisest majanduslangusest ja olulise kasutusala kadumisest tulenevate halbade majandusoludega ei taastunud liidu tootmisharu varasemast dumpingust, eelkõige müügimahu, müügihinna ja tulususe osas. Lisaks sellele leiti, et vaatlusalusel perioodil jätkus dumpinguhinnaga müük.

         4.11.   Liidu tootmisharu eksport

      Tabel 11

      Liidu tootmisharu ekspordimaht

               2007

               2008

               2009

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indeks

               100

               86

               45

               66

                  Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (65)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu baariumkarbonaadi eksport 34 %. Võttes arvesse tõsist konkurentsi Hiina eksportijatega kolmandate riikide turgudel, oli liidu tootmisharu ekspordimaht väga piiratud. Ekspordimahu vähenemist vaatlusalusel perioodil mõjutas ka majanduslangus.

         4.12.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (66)

               Kuigi kõigi peamiste kahjunäitajate (nagu müügimaht, kasumlikkus, tootmine, tööhõive ja tootlikkus) areng vaatlusalusel perioodil oli negatiivne, pehmendasid dumpinguvastased meetmed mõju liidu tootmisharu olukorrale.

               (67)

               Seoses liidu tootmisharu turuosaga osutab väike langustrend, et vaatamata kehtivatele meetmetele ning turutarbimise vähenemisele, ei tõrjunud Hiina import mitte ainult muid riike turult, vaid võitis turuosa ka liidu tootmisharu arvelt.

               (68)

               Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate negatiivset arengut, kandis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil jätkuvalt olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt jätkuda, kui meetmed aeguvad.

         G.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta

               (69)

               Tuletatakse meelde, et pärast esialgset uurimist on tarbimine liidu turul märkimisväärselt vähenenud nii elektronkiiretorude kasutamise lõpetamise kui ka majanduslanguse tõttu. Selles olukorras suurenes Hiina impordi turuosa rohkem kui 15 %, samas kui liidu tootmisharu ja kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes olulisel määral. See osutab, et vaatamata kehtivatele meetmetele ja liidu vähenevale tarbimisele, on Hiina eksportivad tootjad jätkuvalt huvitatud liidu turust ning suutsid kolmandad riigid liidu turult välja tõrjuda.

               (70)

               Lisaks tuletatakse meelde, et Hiina eksportivad tootjad jätkasid dumpinguhinnaga müüki ja lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Sel põhjusel ei ole mingit alust arvata, et Hiina eksportivad tootjad ei jätka tulevikus dumpingut ning liidu tootmisharu hinna allalöömist.

               (71)

               Uurimine näitas, et Hiina eksportivatel tootjatel olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suured tootmisvõimsuse varud (ligikaudu 280 000 tonni). See on enam kui kolmekordne liidu turu maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Vaatamata oodatavale nõudluse kasvule Hiinas, jääb ülemäärane tootmisvõimsus ilmselt püsima ning on lähiaastatel väga suur.

               (72)

               Liit on Hiina peamine eksporditurg. Muud suured eksporditurud nagu USA ja India on kehtestanud Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes kõrged dumpinguvastased tollimaksud (5). Need turud on seega Hiina ekspordile paeaegu kättesaamatud. Arvestades Hiina eksportivate tootjate huvi liidu turu vastu, eeldatakse, et kui meetmed kehtetuks tunnistataks, suureneks liidu turule suunatud ekspordi maht ning sellega kaasneks tugev hindu alandav mõju.

         2.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (73)

               Eespool öeldut arvesse võttes, jõutakse järeldusele, et kui meetmed tunnistataks kehtetuks, suureneks tõenäoliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import liitu märgatavalt ning hinnad löödaks alla. Selline olukord võib viia liidu tootmisharu kadumiseni keskpikas perspektiivis, sest ühelt poolt ei võimalda vähenenud müügimaht liidu tootmisharul püsikulusid piisavalt hajutada ning teiselt poolt ei suudaks tootmisharu saavutada piisavat hinnataset. Vaatlusalusel perioodil suurendas kahju jätkumise mõju ka majanduslangus ja olulise kasutusvaldkonna kadumine.

         3.   Olukorra muutumine pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi

               (74)

               Kuigi Hiinast pärit impordi hind tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpust kuni 2011. aasta veebruarini 17,8 %, samas kui liidu tootmisharu müügihind tõusis samal perioodil vaid ligikaudu 7 %, lõi Hiinast pärit import pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi liidu hindu ikkagi alla rohkem kui 15 %.

         H.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (75)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

               (76)

               Käesolev uurimine on seotud meetmete aegumise läbivaatamisega; see aga eeldab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud ning hinnatakse, kas kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel on huvitatud isikutele liigne negatiivne mõju.

               (77)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele dumpingu ja kahju tõenäolise jätkumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kõnealusel juhul on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (78)

               Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu toimis väga kulutõhusalt. Tootmisharu vähendas töötajate arvu ning muutis tootmismudelit, et kohaneda uue turuolukorraga ja tagada tehase jätkusuutlikkus, ning nagu põhjenduses 53 märgiti, toodetakse nüüd baariumkarbonaati ja strontsiumkarbonaati vaheldumisi. Kuigi meetmed ei võimaldanud liidu tootmisharul finantsolukorda parandada, oli meetmetel finantsolukorrale siiski pehmendav mõju. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu turg tõenäoliselt Hiinast pärit madala hinnaga impordiga üle ujutatud ning liidu tootmisharu oleks pidanud tegevuse lõpetama.

               (79)

               Nagu eespool märgitud, toetub liidu tootmisharu tootmismudel kahele vastastikku sõltuvale tootele, see tähendab, et püsikulude hajutamiseks peab mõlema toote müügimaht olema piisav. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneb ilmselt dumpinguhinnaga impordi maht, mis põhjustaks baariumkarbonaadi tootmise märkimisväärse vähenemise, mistõttu omakorda väheneks strontsiumkarbonaadi tootmise tulusus, ning mis võib lõpuks viia kogu tehase sulgemiseni.

               (80)

               Eelöeldu põhjal jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu huvides on säilitada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

         3.   Sõltumatute importijate huvid

               (81)

               Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele sõltumatutele importijatele. Vastused saadi neljalt sõltumatult importijalt. Neist kaks importijat tootsid tellisetööstuses kasutatavat pulpi, mis koosneb baariumkarbonaadist, lisaainetest ja veest.

               (82)

               Importijad märkisid, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega hinnad tõusid. Siinkohal tuleks märkida, et hinnavahe ei ole enam märgatav, sest ekspordihind liidus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sarnane keskmise hinnaga kõikides kolmandates riikides (6).

               (83)

               Lisaks märkisid importijad, et liidu turul ei ole baariumkarbonaadist puudus, vaatamata sellele, et suurenenud nõudluse tõttu Hiina turul on neil baariumkarbonaati Hiinast üha keerulisem hankida. Siiski ei näita impordistatistika vaatlusaluse toote ekspordimahu vähenemist liidu puhul ei läbivaatamisega seotud perioodil ega ka pärast seda. Seda toetavad ka põhjenduses 71 esitatud väited tootmisvõimsuse varude kohta.

               (84)

               Lisaks leiti, et kehtivad meetmed ei avalda importijate finantsolukorrale negatiivset mõju.

               (85)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti järeldusele, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju importijate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

         4.   Kasutajate huvid

               (86)

               Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutajatele. Vastused saadi üheksalt vaatlusaluse toote kasutajalt. Nagu põhjenduses 16 märgitud, tegelevad liidu peamised baariumkarbonaadi tööstuslikud kasutajad telliste- ja katusekivide, keraamikatoodete ja ferriidi tootmisega.

               (87)

               Üks kasutaja teatas, et meetmete kohaldamine või nende kestuse pikendamine ei ole kasutajate huvides, kuid ei põhjendanud oma väidet. Ükski teine küsimustikule vastanud kasutaja ei kinnitanud, et meetmetel oleks märkimisväärne mõju nende tegevusele ja et meetmete kohaldamine tuleks lõpetada.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (88)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu.

         I.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (89)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus meetmete säilitamiseks. Teavitamise järel anti neile isikutele aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Pärast teavitamist ei esitatud ühtegi märkust.

               (90)

               Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit baariumkarbonaadi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1175/2005 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi ex 2836 60 00 (TARICi kood 2836600010) alla kuuluva baariumkarbonaadi (strontsiumisisaldusega üle 0,07 % massist ja väävlisisaldusega üle 0,0015 % massist, pulbri, pressitud graanulite või kaltsineeritud graanulite kujul) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu summa võrdub allpool täpsustatud kindlaksmääratud summaga järgmiste tootjate valmistatud toodete puhul:

               Äriühing

               Tollimaksu määr
               (eurot tonni kohta)

               TARICi lisakood

               Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, Hiina

               6,3

               A606

               Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, Hiina

               8,1

               A607

               Kõik muud äriühingud

               56,4

               A999

         3.   Kui kaubad on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ja sellest tulenevalt jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summa põhjal arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib viis aastat.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. august 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 15.

      (3)  ELT L 78, 27.3.2010, lk 4.

      (4)  ELT C 192, 16.7.2010, lk 4.

      (5)  India dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes on 76,06–236 USD tonni kohta; USA dumpinguvastase tollimaksu määr Hiinast pärit baariumkarbonaadi suhtes on 34,4–81,3 %.

      (6)  Allikas: Hiina ekspordistatistika

      (7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/163, 28. jaanuar 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Huile d'olive de Nîmes (KPN)]

text:
               9.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 32/29

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/163,
   28. jaanuar 2016,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Huile d'olive de Nîmes (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2007 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Huile d'olive de Nîmes” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Huile d'olive de Nîmes” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 148/2007, 15. veebruar 2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Geraardsbergse mattentaart (KGT) – Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT) – Poniente de Granada (KPN) – Gata-Hurdes (KPN) – Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT) – Mantequilla de Soria (KPN) – Huile d'olive de Nîmes (KPN) – Huile d'olive de Corse ehk Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN) – Clémentine de Corse (KGT) – Agneau de Sisteron (KGT) – Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT) – Sardegna (KPN) – Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT) – Stelvio ehk Stilfser (KPN) – Limone Femminello del Gargano (KGT) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT) – Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT) – Batata de Trás-os-Montes (KGT) – Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT) – Alheira de Barroso – Montalegre (KGT) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT) – Azeite do Alentejo Interior (KPN) – Paio de Beja (KGT) – Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN)) (ELT L 46, 16.2.2007, lk 14).

      (3)  ELT C 317, 25.9.2015, lk 3.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1977, 8. juuli 2015, millega nähakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 514/2014 ette eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm seoses Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondiga ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga

text:
               10.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/29

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1977,
   8. juuli 2015,
   millega nähakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 514/2014 ette eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm seoses Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondiga ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikele 2 ja kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2015/1973 (2) sätetega peavad liikmesriigid teatama eeskirjade eiramisest.

               (2)

               Liidu finantshuvid peaksid olema kaitstud samal viisil, sõltumata fondist, mida kasutatakse teatavate eesmärkide saavutamiseks. Selleks on määrusega (EL) nr 514/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 1303/2013, (3) (EL) nr 1306/2013 (4) ja (EL) nr 223/2014 (5) antud komisjonile õigus võtta vastu eeskirjade eiramisest teatamist käsitlevad eeskirjad. Selleks et tagada samade eeskirjade kohaldamine kõigi kõnealuste määrustega reguleeritud fondide suhtes, on oluline näha käesolevas määruses ette samasugused sätted, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmäärustes (EL) 2015/1974, (6) (EL) 2015/1975 (7) (EL) 2015/1976 (8).

               (3)

               Selleks et tagada eeskirjade eiramise juhtude tõhus analüüs ja üldine haldamine, peavad liikmesriigid korrapäraselt ja õigeaegselt esitama komisjonile tuvastatud eiramiste kohta asjakohase teabe. Liidu finantshuvide kaitsmiseks tuleb sätestada kõnealuse teabe esitamise ühtsed tingimused, eelkõige teabe esitamise sagedus ja vorm.

               (4)

               Selleks et hoida ära eeskirjade eiramise tagajärgede ülekandumist aruandvast liikmesriigist väljapoole, peaks liikmesriik teatama komisjonile sellistest eeskirjade eiramistest võimalikult kiiresti.

               (5)

               Selleks et täielikult ära kasutada elektroonilise teabevahetuse eeliseid, säilitades samas teabevahetuse turvalisuse, peaksid liikmesriigid kasutama asjaomast eiramisjuhtumite haldamise süsteemi (IMS), mis põhineb komisjoni loodud pettustevastase infosüsteemi platvormil.

               (6)

               Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et andmete edastamine eiramisjuhtumite haldamise süsteemi kaudu toimub turvalisel viisil, millega tagatakse andmete kättesaadavus, terviklikkus, autentsus ning konfidentsiaalsus.

               (7)

               Selleks et tagada esitatava teabe võrreldavus, tuleb eeskirjade eiramist käsitlevates aruannetes kasutada ainsa vääringuna eurot. Liikmesriikide puhul, kes ei ole võtnud eurot kasutusele omavääringuna, tuleb kindlaks määrata vahetuskurss, mida kasutatakse asjaomaste summade eurodesse ümberarvestamiseks, ja vahetuskurss, mida kasutatakse kulude puhul, mida ei ole kajastatud vastutava asutuse raamatupidamisarvestuses.

               (8)

               Määrus (EL) nr 514/2014 ja seega ka käesolev määrus on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduvad.

               (9)

               Määrus (EL) nr 514/2014 ega käesolev määrus ei ole Taani suhtes siduvad.

               (10)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 59 kohaselt asutatud Varjupaiga-, Rände-, Integratsiooni- ja Sisejulgeoleku Fondide komitee seisukohaga.

               (11)

               Kuna fondi puhul on makseid juba tehtud ja võib aset leida eeskirjade eiramist, tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada viivitamata. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EL) nr 514/2014 artikli 5 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm.
   Artikkel 2
   Eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus
   1.   Kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu esitavad liikmesriigid komisjonile delegeeritud määruse (EL) 2015/1973 artikli 3 kohase eeskirjade eiramist käsitleva esialgse aruande.
   2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile delegeeritud määruse (EL) 2015/1973 artiklis 4 osutatud järelaruande pärast asjakohase teabe saamist võimalikult kiiresti.
   3.   Liikmesriigid teavitavad avastatud või arvatavatest eeskirjade eiramistest viivitamata komisjoni, samuti teatavad nad teistest asjaga seotud liikmesriikidest, kui on alust arvata, et eeskirjade eiramise tagajärjed võivad üle kanduda väljapoole liikmesriigi territooriumi.
   Artikkel 3
   Aruandluse vorm
   Delegeeritud määruse (EL) 2015/1973 artiklites 3 ja 4 osutatud teave saadetakse komisjoni loodud eiramisjuhtumite haldamise süsteemi kaudu elektrooniliselt.
   Artikkel 4
   Euro kasutamine
   1.   Liikmesriikide poolt aruannetes kajastatavad summad esitatakse eurodes.
   2.   Liikmesriigid, kes ei ole võtnud eurot kasutusele omavääringuna delegeeritud määruse (EL) 2015/1973 artikli 3 lõike 2 kohase aruande esitamise kuupäevaks, arvestavad omavääringus olevad summad ümber eurodesse vastavalt määruse (EL) nr 514/2014 artiklile 43. Kui kulusid ei ole kajastatud vastutava asutuse raamatupidamisarvestuses, kasutatakse kõige hiljutisemat igakuist raamatupidamise vahetuskurssi, mille komisjon on elektrooniliselt avaldanud esialgse aruande esitamise seisuga.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
      Brüssel, 8. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 112.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1973, 8. juuli 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 514/2014 erisätetega, mis käsitlevad eeskirjade eiramisest teatamist seoses Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondiga ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 223/2014, 11. märts 2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

      (6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1974, 8. juuli 2015, millega nähakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 ette eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 20).

      (7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1975, 8. juuli 2015, millega nähakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1306/2013 ette eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23).

      (8)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1976, 8. juuli 2015, millega nähakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 223/2014 ette eeskirjade eiramist käsitlevate aruannete esitamise sagedus ja aruandluse vorm seoses enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondiga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 573/2013, 19. juuni 2013 , milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta juuni seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

text:
               20.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 168/27

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 573/2013,
   19. juuni 2013,
   milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta juuni seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:
   2013. aasta juuni seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2013 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2013 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 20. juuni 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. juuni 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

      LISA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.7.2013–30.9.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  1

                  09.4410

                  0,271371

                  2

                  09.4411

                  0,276168

                  3

                  09.4412

                  0,333671

                  4

                  09.4420

                  0,373693

                  6

                  09.4422

                  0,375379


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1016/2013, 23. oktoober 2013 , milles käsitletakse Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise lubamist sigade söödalisandina  EMPs kohaldatav tekst

text:
               24.10.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 282/36

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1016/2013,
   23. oktoober 2013,
   milles käsitletakse Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise lubamist sigade söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistisele loa saamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

               (3)

               Taotlus käsitleb Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise lubamist sigade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis 16. aprilli 2013. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral on Coriobacteriaceae perekonda kuuluv mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistis sihtliikidele, inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet tõdes, et kõnealune organism on suuteline oma elutegevusega ümber töötama sigade söödas leiduvaid trichothecene sid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „ained, mis vähendavad sööda saastumist mükotoksiinidega”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. oktoober 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EFSA Journal (2013);11(5):3203.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa omanik

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: ained, mis vähendavad sööda saastumist mükotoksiinidega: desoksünivalenool (DON)

                  1m01

                  —

                     Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüvi DSM 11798

                     Söödalisandi koostis

                  Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 109 CFUd söödalisandi grammi kohta.
                  Tahkel kujul

                     Toimeaine kirjeldus

                     Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 elujõulised rakud

                     Analüüsimeetod
                      (1)

                     Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 rakkude arvu määramine: süviskülvimeetod, kasutades VM agarit, kuhu on lisatud oksüraasi.

                     Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 kindlaksmääramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

                  Sead

                  —

                  1,7 × 108

                  —

                              1.

                              Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

                              2.

                              Söödalisandi kasutamine on lubatud söödas, mis vastab Euroopa Liidu õigusaktidele loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta.

                              3.

                              Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitatav kasutada respiraatorit ja kindaid.

                  13. november 2023

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 574/2012, 28. juuni 2012 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               29.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 169/55

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 574/2012,
   28. juuni 2012,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 550/2012 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

               (3)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. juuni 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 165, 26.6.2012, lk 43.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 29. juunist 2012

                  (eurodes)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 12 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  39,85

                  2,65

                  1701 13 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  39,85

                  2,95

                  1701 14 10 (1)

                  39,85

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  39,85

                  2,95

                  1701 91 00 (2)

                  48,85

                  2,81

                  1701 99 10 (2)

                  48,85

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,85

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1323, 2. august 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               3.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 209/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1323,
   2. august 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. august 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  163,6

                  ZZ

                  163,6

                  0709 93 10

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0805 50 10

                  AR

                  153,1

                  CL

                  174,7

                  MA

                  157,0

                  TR

                  153,3

                  UY

                  181,7

                  ZA

                  167,6

                  ZZ

                  164,6

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  187,3

                  MA

                  182,5

                  MX

                  378,3

                  TR

                  158,2

                  US

                  233,8

                  ZZ

                  217,2

                  0808 10 80

                  AR

                  188,5

                  BR

                  93,6

                  CL

                  143,2

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  129,1

                  PE

                  106,8

                  US

                  177,7

                  UY

                  99,9

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  130,6

                  0808 30 90

                  AR

                  213,2

                  CL

                  116,6

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  165,8

                  ZA

                  121,8

                  ZZ

                  151,8

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  252,1

                  US

                  485,5

                  ZZ

                  356,3

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  166,5

                  ZZ

                  166,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 414/2011, 26. aprill 2011 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ „Φιρίκι Πηλίου” ( „Firiki Piliou” ) (KPN)]

text:
               29.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 110/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 414/2011,
   26. aprill 2011,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Φιρίκι Πηλίου” („Firiki Piliou”) (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kreeka taotlus registreerida nimetus „Φιρίκι Πηλίου” („Firiki Piliou”) (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. aprill 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOŞ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 222, 17.8.2010, lk 9.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      KREEKA
      Φιρίκι Πηλίου (Firiki Piliou) (KPN)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1222/2012, 14. detsember 2012 , millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1067/2008, (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrustest (EÜ) nr 828/2009 ja (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsi taotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2013. aastal teravilja, riisi, suhkru ja oliiviõli tariifikvootide raames, samuti määrustest (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 1518/2003, (EÜ) nr 382/2008, (EL) nr 1178/2010 ja (EL) nr 90/2011 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2013. aastal kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ning sea-, veise- ja vasikaliha, munade ja kodulinnuliha sektoris ning määrusest (EL) nr 1272/2009 seoses pakkumuste läbivaatamise tähtajaga pehme nisu kindlaksmääratud hinnaga kokkuostul riikliku sekkumise puhul

text:
               19.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 349/35

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1222/2012,
   14. detsember 2012,
   millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1067/2008, (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrustest (EÜ) nr 828/2009 ja (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsi taotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2013. aastal teravilja, riisi, suhkru ja oliiviõli tariifikvootide raames, samuti määrustest (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 1518/2003, (EÜ) nr 382/2008, (EL) nr 1178/2010 ja (EL) nr 90/2011 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2013. aastal kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ning sea-, veise- ja vasikaliha, munade ja kodulinnuliha sektoris ning määrusest (EL) nr 1272/2009 seoses pakkumuste läbivaatamise tähtajaga pehme nisu kindlaksmääratud hinnaga kokkuostul riikliku sekkumise puhul
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (1) eriti selle artiklit 1,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus), (2) eriti selle artiklit 43a, artiklit 61, artikli 144 lõiget 1, artikleid 148 ja 156 ning artikli 161 lõiget 3 koostoimes artikliga 4,
   võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, (3) eriti selle artikli 9 lõiget 5,
   võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava 1. jaanuarist 2009 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007, (4) eriti selle artikli 11 lõiget 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2305/2003, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava odra ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (5) komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 969/2006, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (6) ning komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1067/2008, millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1234/2007, (7) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra, kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi ning kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordilitsentsi taotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

               (2)

               Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1964/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Bangladeshist pärit riisi impordikvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3491/90, (8) ning komisjoni 7. juuni 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 480/2012, millega avatakse CN-koodi 1901 10 00 alla kuuluvate toiduainete tootmiseks ettenähtud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (9) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi ja kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsi taotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

               (3)

               Komisjoni 10. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 828/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad tariifirubriiki 1701 kuuluvate suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks sooduslepingute alusel turustusaastatel 2009/2010 – 2014/2015, (10) on ette nähtud erisätted kvootide 09.4221, 09.4231 ning 09.4241–09.4247 alla kuuluvate toodete impordilitsentsi taotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

               (4)

               Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine, (11) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4032 alla kuuluva oliiviõli impordilitsentsi taotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

               (5)

               Võttes arvesse riigipühi 2013. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1067/2008, (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrustest (EÜ) nr 828/2009 ja (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsi taotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine.

               (6)

               Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (12) artikli 7d lõikes 1 on sätestatud, et kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid antakse välja alates litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala reedest, tingimusel et komisjon ei ole osutatud tähtaja jooksul võtnud mingeid erimeetmeid.

               (7)

               Komisjoni 28. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1518/2003 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris) (13) artikli 3 lõikes 3, komisjoni 21. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 382/2008 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta) (14) artikli 12 lõike 1 teises lõigus, komisjoni 13. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1178/2010 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris) (15) artikli 3 lõikes 3 ja komisjoni 3. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 90/2011 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnuliha sektoris) (16) artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et ekspordilitsentsid antakse välja litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole osutatud tähtaja jooksul võtnud mingeid erimeetmeid.

               (8)

               2013. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on ajavahemik taotluste esitamise ja litsentside väljaandmise päeva vahel tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike. Seega tuleks kõnealust ajavahemikku pikendada.

               (9)

               Komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (17) artikli 14 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et komisjon teeb otsuse kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuse määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud teate saamist ja viie tööpäeva jooksul pärast kõnealuse määruse artikli 13 lõikes 3 osutatud teate saamist.

               (10)

               2013. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on pakkumuste läbivaatamise tähtaeg liiga lühike, et pakutavaid koguseid tõhusalt kontrollida. Seega tuleks kõnealust tähtaega pikendada.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Teravili
   1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra impordilitsentsi taotlusi 2013. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   2.   Erandina määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsi taotlusi 2013. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordilitsentsi taotlusi 2013. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   Artikkel 2
   Riis
   1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1964/2006 artikli 4 lõike 3 esimesest lõigust ei tohi kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi impordilitsentsi taotlusi 2013. aastaks esitada pärast reedet, 6. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   2.   Erandina rakendusmääruse (EL) nr 480/2012 artikli 2 lõike 1 kolmandast lõigust ei tohi kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsi taotlusi 2013. aastaks esitada pärast reedet, 6. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   Artikkel 3
   Suhkur
   Erandina määruse (EÜ) nr 828/2009 artikli 4 lõikest 1 ei tohi kvootide 09.4221, 09.4231 ja 09.4241 kuni 09.4247 alla kuuluvate suhkrutoodete impordilitsentsi taotlusi esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi kuni reede, 27. detsembrini 2013 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   Artikkel 4
   Oliiviõli
   Erandina määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 3 antakse oliiviõli impordilitsentsid, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse I lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja I lisas esitatud kuupäevadel, kui komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (18) artikli 7 lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ei tulene teisiti.
   Artikkel 5
   Kvoodiväline suhkur ja kvoodiväline isoglükoos
   Erandina määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 7d lõikest 1 antakse kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid, mille kohta on taotlus esitatud käesoleva määruse II lisas osutatud ajavahemike jooksul, välja II lisas esitatud kuupäevadel, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud erimeetmeid, mis on võetud enne kõnealuseid väljaandmiskuupäevi.
   Artikkel 6
   Toetustega ekspordilitsentsid sea-, veise- ja vasikaliha ning munade ja kodulinnuliha sektoris
   Erandina määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõikest 3, määruse (EÜ) nr 382/2008 artikli 12 lõike 1 teisest lõigust, määruse (EL) nr 1178/2010 artikli 3 lõikest 3 ja määruse (EL) nr 90/2011 artikli 3 lõikest 3 antakse käesoleva määruse III lisas osutatud ajavahemike jooksul esitatud taotluste korral ekspordilitsentsid välja III lisas esitatud kuupäevadel, võttes vajaduse korral arvesse määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõigetes 4 ja 4a, määruse (EÜ) nr 382/2008 artikli 12 lõigetes 2 ja 3, määruse (EL) nr 1178/2010 artikli 3 lõigetes 4 ja 5 ning määruse (EL) nr 90/2011 artikli 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud erimeetmeid, mis on võetud enne kõnealuseid väljaandmiskuupäevi.
   Artikkel 7
   Pakkumused pehme nisu kindlaksmääratud hinnaga kokkuostuks riikliku sekkumise puhul
   Erandina määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 14 lõike 1 teisest lõigust lõppeb käesoleva määruse IV lisas osutatud ajavahemike jooksul teatatud pehme nisu pakkumuste puhul tähtaeg, mille jooksul komisjoni teeb otsuse pärast määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 13 lõike 2 punktis b ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teadete saamist, kõnealuses lisas esitatud kuupäeval.
   Artikkel 8
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrus kehtib kuni 10. jaanuarini 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. detsember 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

      (2)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (3)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

      (4)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

      (5)  ELT L 342, 30.12.2003, lk 7.

      (6)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 44.

      (7)  ELT L 290, 31.10.2008, lk 3.

      (8)  ELT L 408, 30.12.2006, lk 19.

      (9)  ELT L 148, 8.6.2012, lk 1.

      (10)  ELT L 240, 11.9.2009, lk 14.

      (11)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 84.

      (12)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (13)  ELT L 217, 29.8.2003, lk 35.

      (14)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.

      (15)  ELT L 328, 14.12.2010, lk 1.

      (16)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 1.

      (17)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

      (18)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      I LISA

                  Oliiviõli impordilitsentside taotluste esitamise periood

                  Litsentside väljaandmise kuupäev

                  Esmaspäev, 25. või teisipäev, 26. märts 2013

                  Reede, 5. aprill 2013

                  Esmaspäev, 6. või teisipäev, 7. mai 2013

                  Neljapäev, 16. mai 2013

                  Esmaspäev, 13. või teisipäev, 14. mai 2013

                  Kolmapäev, 22. mai 2013

                  Esmaspäev, 12. või teisipäev, 13. august 2013

                  Kolmapäev, 21. august 2013

                  Esmaspäev, 28. või teisipäev, 29. oktoober 2013

                  Kolmapäev, 6. november 2013

      II LISA

                  Kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentside taotluste esitamise periood

                  Litsentside väljaandmise kuupäev

                  Esmaspäevast, 18. märtsist kuni reede, 22. märtsini 2013

                  Neljapäev, 4. aprill 2013

                  Esmaspäevast, 22. aprillist kuni reede, 26. aprillini 2013

                  Esmaspäev, 6. mai 2013

                  Esmaspäevast, 5. augustist kuni reede, 9. augustini 2013

                  Esmaspäev, 19. august 2013

                  Esmaspäevast, 16. detsembrist kuni reede, 27. detsembrini 2013

                  Kolmapäev, 8. jaanuar 2014

      III LISA

                  Ekspordilitsentsi taotluste esitamise periood sea-, veise- ja vasikaliha, munade ja kodulinnuliha sektoris

                  Litsentside väljaandmise kuupäev

                  Esmaspäevast, 25. märtsist kuni reede, 29. märtsini 2013

                  Neljapäev, 4. aprill 2013

                  Esmaspäevast, 22. aprillist kuni reede, 26. aprillini 2013

                  Neljapäev, 2. mai 2013

                  Esmaspäevast, 13. maist kuni reede, 17. maini 2013

                  Neljapäev, 23. mai 2013

                  Esmaspäevast, 16. detsembrist kuni reede, 27. detsembrini 2013

                  Kolmapäev, 8. jaanuar 2014

      IV LISA

                  Teavitamiskuupäev seoses pehme nisu pakkumustega vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 13 lõike 2 punktile b

                  Teavitamisperiood seoses pehme nisu pakkumustega vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 13 lõikele 3

                  Komisjoni otsuse tegemise lõpptähtaeg seoses pehme nisu pakkumustega pärast kõnealuste teadete saamist

                  Kolmapäev, 27. märts 2013

                  Esmaspäevast, 25. märtsist kuni esmaspäeva, 1. aprillini 2013

                  Neljapäev, 4. aprill 2013

                  Kolmapäev, 8. mai 2013

                  Esmaspäevast, 6. maist kuni reede, 10. maini 2013

                  Kolmapäev, 15. mai 2013

                  Kolmapäev 18. detsember 2013
                  Kolmapäev, 25. detsember 2013
                  Kolmapäev, 1. jaanuar 2014

                  Kolmapäevast, 18. detsembrist 2013 kuni reede, 3. jaanuarini 2014

                  Kolmapäev, 8. jaanuar 2014