title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2093, 18. november 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend

text:
               20.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 303/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2093,
   18. november 2015,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1085/2006 (edaspidi „IPA määrus”) on sätestatud kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele antava ühinemiseelse abi eesmärgid ja olulised põhimõtted. Ühinemiseelse abi üksikasjalikud rakenduseeskirjad on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 718/2007 (2).

               (2)

               Ehkki IPA määrus kehtis ainult 31. detsembrini 2013, reguleerib see jätkuvalt kuni 31. detsembrini 2013 võetud eelarve kulukohustuste täitmist. Peale selle nähakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artiklis 212 ette, et jätkatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (4) artikli 166 lõike 3 kohaldamist nende eelarve kulukohustuste suhtes, mis jäävad kasutatavaks kuni 31. detsembrini 2018.

               (3)

               Määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 anti komisjonile võimalus luua ja hallata liidu välistegevuse usaldusfonde. Sellised liidu usaldusfondid võiksid olla sobiv viis rakendada ühinemiseelset abi, et saavutada IPA määruse eesmärgid, eelkõige need, mida taotletakse selle üleminekuabiga ning institutsioonide ülesehitamise, regionaalarengu ja inimressursside arendamise rahastamisvahenditega.

               (4)

               Liidu välistegevuse usaldusfondi kasutamine peaks seepärast olema kohane viis anda abi Süüria kriisi raames. Türgi on teinud alates Süüria kriisi algusest märkimisväärseid pingutusi, et võtta vastu üha enam pagulasi, kelle arv ületas 2015. aasta oktoobris 2 miljonit. Selle tagajärjel on riigil probleeme pagulaste, sh alaealiste ja haavatavate isikute lühiajaliste humanitaarvajaduste rahuldamisega. Eelkõige enim põgenikke vastu võtvates piirkondades on ka üha enam keskpika ja pika perspektiivi probleeme, mis on seotud sotsiaalteenuste, konkurentsivõime, infrastruktuuride ja hariduse kättesaadavusega ning mis puudutavad muu hulgas pagulasi.

               (5)

               IPA regionaalarengu ja inimressursside arendamise rahastamisvahendi raames antava liidu abi tõhusust Türgis eelnimetatud probleemide lahendamiseks saaks suurendada, kui abi saaks anda Süüria kriisile reageerimiseks asutatud piirkondliku usaldusfondi kaudu. Piirkondlik usaldusfond loodi 60 kuuks otsusega C(2014)9615 (5). Kõik liidu sissemaksed piirkondlikku usaldusfondi peavad olema kooskõlas fondi makstavate rahastamisvahendite ettenähtud kasutamisviisiga, sh nende geograafilise kasutusalaga.

               (6)

               IPA regionaalarengu rahastamisvahend võib osaleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1080/2006 (6) ettenähtud meetmete rahastamises. Seda liiki meetmetega edendatakse innovatsiooni ja ettevõtlust, veevarustuse ning vee- ja reoveekäitlusega seotud investeeringuid, reoveekäitlust ja õhu kvaliteeti, investeeringuid haridusse, sh kutseharidusse, ning regionaal- ja kohalikule arengule kaasa aitavaid investeeringuid tervishoiu- ja sotsiaalinfrastruktuuri.

               (7)

               IPA inimressursside arendamise rahastamisvahendit võib kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1081/2006 (7) ettenähtud meetmete rahastamiseks. Seda liiki meetmete hulka kuuluvad meetmed, mille eesmärk on suurendada osalemist elukestvas hariduses ja väljaõppes, sh meetmete kaudu, mille eesmärk on vähendada kooli poolelijätmiste juhtumeid ja parandada esmase, kutse- ja kolmanda astme hariduse ja väljaõppe kättesaadavust.

               (8)

               Eelöeldut arvestades on asjakohane tagada võimalus kasutada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 alusel loodud liidu usaldusfonde ühinemiseelse abi andmiseks.

               (9)

               Eelkõige on vajalik tagada eeskirjad, mis reguleeriksid planeerimist, programmitööd, aruandlust, seiret ja maksetaotluste koostamist, samuti liidu usaldusfondidest tulevate vahendite haldamist ühinemiseelse abi eesmärkide poole püüdlemisel vastavates programmitöö valdkondades, eelkõige seoses eelarve täitmise, teavitamise ja abikõlblikkusega.

               (10)

               Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014 (8) artikliga 13 asutatud IPA II komitee arvamusega.

               (12)

               Määrust (EÜ) nr 718/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 718/2007 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklisse 65 lisatakse lõige 4:
               „4.   Selle rahastamisvahendi raames võidakse abi anda ka sissemaksena liidu välistegevuse usaldusfondi (sissemakse usaldusfondi), mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (9) artiklile 187, püüeldes programmitöö vastava valdkonna asjaomastes programmides sätestatud eesmärkide saavutamise poole.

                  (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EU, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).”"

               2)

               Artikli 147 lõike 1 punkti c muudetakse järgmiselt.

                           a)

                           Alapunkt vii asendatakse järgmisega:

                                       „vii)

                                       investeerimine haridusse ja väljaõppesse, kaasa arvatud kutseõpe;”.

                           b)

                           Lisatakse alapunkt viii:

                                       „viii)

                                       investeerimine tervishoiu- ja sotsiaalinfrastruktuuri, mis aitab kaasa regionaal- ja kohalikule arengule.”

               3)

               Lisatakse artikkel 159a:
               „Artikkel 159a
               Sissemakse liidu välistegevuse usaldusfondi
               1.   Regionaalarengu ja inimressursside arendamise rahastamisvahendi raames võidakse tegevusi rakendada ELi usaldusfondi sissemaksete tegemise teel, püüeldes programmitöö vastava valdkonna asjaomastes tegevusprogrammides sätestatud eesmärkide saavutamise poole.
               2.   Seoses sissemaksega usaldusfondi sisaldab asjaomane tegevusprogramm üksnes järgmist teavet:

                           a)

                           kokkuvõtlik hinnang asjaomase sissemakse kooskõla kohta usaldusfondi eesmärkidega;

                           b)

                           regionaalarengu rahastamisvahendi puhul teave asjaomase tegevuse prioriteetse suuna kohta, samuti viited muudele prioriteetsetele suundadele seoses abikõlbliku kuluga, mis võib katta ka osa usaldusfondi halduskuludest, nagu on nähtud ette määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikes 7;

                           c)

                           inimressursside arendamise rahastamisvahendi puhul teave prioriteetse suuna asjaomase tegevuse kohta, samuti viited selle prioriteetse suuna muudele meetmetele seoses abikõlbliku kuluga, mis võib katta ka osa usaldusfondi halduskuludest, nagu on nähtud ette määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikes 7;

                           d)

                           usaldusfondi kui lõpliku abisaaja andmed;

                           e)

                           sissemakse summa.

                     3.   Artikleid 150 ja 157 usaldusfondide sissemaksete suhtes ei kohaldata.
               4.   Usaldusfondi sissemakse suhtes ei kohaldata artikli 14 kohast eelkontrolli, artiklite 59, 167 ja 169 kohast valdkondliku seirekomisjoni poolset seiret, artikli 158 kohast tegevuse valiku menetlust, ja artikli 166 kohaseid hindamisi.
               5.   Komisjoni ja abisaajariigi vahelises asjaomases rahastuslepingus sätestatakse usaldusfondi sissemakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Kui see on asjakohane, võidakse neis eeskirjades sätestada ka asjaomane tegevusprogramm.
               Üksikasjalikes rakenduseeskirjades käsitletakse eelkõige:

                           a)

                           abisaajariigi ametiasutuste kohustusi;

                           b)

                           aruandlust, hindamist ja seiret;

                           c)

                           sätteid, millega nõutakse usaldusfondi likvideerimise korral vastavalt olukorrale kas sissemakse täielikku või osalist tagastamist asjaomasele programmile kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 187 lõikega 5.

                     6.   Usaldusfondi sissemaksega seotud kulud on abikõlblikud alates asjaomase usaldusfondi asutamise kuupäevast.
               Programmi lõpetamisel esitatakse kinnitatud kuludeklaratsioonis sissemakse kogusumma, mille kohta on usaldusfondi tegevjuhatus teinud kuni 31. detsembrini 2017 vahendite konkreetsete tegevuste jaoks jaotamise otsuse, püüeldes programmitöö vastava valdkonna asjaomases programmis sätestatud eesmärkide saavutamise poole.
               7.   Kuni 31. detsembrini 2012 võetud eelarvelistest kulukohustustest makstava, usaldusfondi sissemaksega seotud vahemakse taotluse puhul kohaldatakse artikli 161 lõike 1 kolmanda lõigu viimast lauset.
               Riiklik eelarvevahendite käsutaja kinnitab kinnitatud kuludeklaratsioonis, mis tuleb esitada 31. detsembriks 2015, et sissemakse tehti asjaomases programmis nimetatud usaldusfondi.”

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 718/2007, 12. juuni 2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 170, 29.6.2007, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

      (4)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

      (5)  Komisjoni otsus C(2014)9615, 10. detsember 2014, Süüria kriisile reageerimiseks Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi (Madadi fond) loomise kohta.

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 231/2014, 11. märts 2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II), (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1309/2014, 9. detsember 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               10.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 353/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1309/2014,
   9. detsember 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  65,0

                  IL

                  116,6

                  MA

                  82,6

                  TN

                  139,2

                  TR

                  107,0

                  ZZ

                  102,1

                  0707 00 05

                  AL

                  63,5

                  EG

                  191,6

                  JO

                  258,6

                  MA

                  164,1

                  TR

                  137,5

                  ZZ

                  163,1

                  0709 93 10

                  MA

                  67,0

                  TR

                  126,4

                  ZZ

                  96,7

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  SZ

                  37,7

                  TR

                  61,9

                  UY

                  32,9

                  ZA

                  47,9

                  ZW

                  33,1

                  ZZ

                  45,3

                  0805 20 10

                  MA

                  66,2

                  ZZ

                  66,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  107,2

                  JM

                  168,3

                  TR

                  76,7

                  ZZ

                  117,4

                  0805 50 10

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  71,7

                  0808 10 80

                  BA

                  32,4

                  BR

                  54,7

                  CA

                  135,6

                  CL

                  79,5

                  NZ

                  96,9

                  US

                  93,0

                  ZA

                  99,9

                  ZZ

                  84,6

                  0808 30 90

                  CN

                  82,9

                  TR

                  174,9

                  ZZ

                  128,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1337/2013, 13. detsember 2013 , milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamiseks seoses värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähisega

text:
               14.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 335/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1337/2013,
   13. detsember 2013,
   milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamiseks seoses värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähisega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 26 lõikes 2 on sätestatud kohustus märkida kõnealuse määruse XI lisas loetletud kombineeritud nomenklatuuri koodidega hõlmatud liha (st värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba- või kitse- ja kodulinnuliha) märgistusel päritoluriik või lähtekoht.

               (2)

               Tuleb leida tasakaal tarbijate teavitamise vajaduse ning ettevõtjate ja riiklike asutuste lisakulu vahel, mis lõpuks mõjutab toote lõpphinda. Mõjuhinnangus ja komisjoni tellitud uuringus vaadeldi mitmeid võimalusi, kuidas märkida päritoluriiki või lähtekohta seoses looma kõige olulisemate eluetappidega. Tulemused näitavad, et tarbijad nõuavad eelkõige teavet selle kohta, kus loom on kasvatatud. Samas nõuaks aga looma sünni kohta kohustusliku teabe esitamine uute jälgitavuse süsteemide loomist põllumajandusettevõtete tasandil, millest tulenevad vastavad kulud; samas saab märgistusel mõistliku hinnaga näidata looma tapmispaiga, mis kujutab endast tarbija jaoks väärtuslikku teavet. Seoses geograafilise tasandiga on tõendeid, et liikmesriigi või kolmanda riigi tähis oleks tarbijate jaoks kõige asjakohasem teave.

               (3)

               Määruses (EL) nr 1169/2011 on mõiste „päritoluriik” määratletud kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklitega 23–26 (2). Loomsete saaduste puhul osutab see mõiste riigile, kus toode on täielikult saadud; kui seda mõistet kohaldatakse liha suhtes, osutatakse riigile, kus loom on sündinud, kasvatatud ja tapetud. Kui toidu tootmises on osalenud mitu riiki, siis osutab kõnealune mõiste riigile, kus tooted on läbinud viimase olulise majanduslikult põhjendatud töötlemise või toimingu. Kui seda põhimõtet järgitaks ka siis, kui liha on saadud eri riikides sündinud, kasvatatud ja tapetud loomadelt, ei oleks tarbijate jaoks teave liha päritolu kohta piisav. Seega on kõigis sellistes olukordades vaja märgistusel ette näha sellise liikmesriigi või kolmanda riigi tähis, kus loom on kasvatatud ajavahemikus, mille arvele langeb oluline osa iga liigi normaalsest kasvatustsüklist, ning sellise liikmesriigi või kolmanda riigi tähis, kus loom on tapetud. Mõistet „päritolu” tuleks kasutada sellise liha puhul, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud ning seega täielikult saadud ühes liikmesriigis või kolmandas riigis.

               (4)

               Kui looma on kasvatatud mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis ning üheski riigis ei ole ettenähtud kasvuperiood lõpetatud, tuleks kasvatamise kohta käsitlevad asjakohased andmed näha ette nii, et saaks paremini arvesse võtta tarbija vajadusi ja vältida märgistuse liigset keerukust.

               (5)

               Lisaks tuleks sätestada eeskirjad seoses pakenditega, mis sisaldavad sellistelt loomadelt saadud liha jaotustükke, kes on kasvatatud ja tapetud eri liikmesriikides või kolmandates riikides.

               (6)

               Sellise märgistussüsteemi puhul on vaja jälgitavuse eeskirju kõigil liha tootmise ja turustamise etappidel (tapmisest pakendamiseni), et tagada seos märgistatud liha ja sellise looma või loomade rühma vahel, kellelt kõnealune liha on saadud.

               (7)

               Tuleks sätestada erieeskirjad liha importimiseks sellistest kolmandatest riikidest, mille kohta märgistamiseks nõutav teave ei ole kättesaadav.

               (8)

               Võttes arvesse hakkliha ja lihalõikmete tootmise protsessi eripära, tuleks ettevõtjatel lubada kasutada tähiste lihtsustatud süsteemi.

               (9)

               Pidades silmas kaubanduslikku huvi käesoleva määruse kohaselt esitatava teabe suhtes, tuleks toidukäitlejatele anda võimalus lisada märgistusel kohustuslikele tähistele muud elemendid, mis käsitlevad liha päritolu.

               (10)

               Kuna määruse (EL) nr 1169/2011 asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates 13. detsembrist 2014 ning kõnealuse määruse artikliga 47 on ette nähtud nimetatud määruse kohaste rakenduseeskirjade kohaldamine alates iga kalendriaasta 1. aprillist, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2015.

               (11)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese ja reguleerimisala
   Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse määruse (EL) nr 1169/2011 XI lisas loetletud kombineeritud nomenklatuuri vastavate koodidega hõlmatud värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba- või kitseliha ning kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähist.
   Artikkel 2
   Mõisted
   1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse mõistet „toidukäitleja” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artikli 3 punktis 3, mõistet „ettevõte” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (4) artikli 2 lõike 1 punktis c ning mõisteid „hakkliha”, „tapamaja” ja „lihalõikusettevõte” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (5) I lisa vastavalt punktides 1.13, 1.16 ja 1.17 sätestatud tähenduses.
   2.   Samuti kohaldatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „lihalõikmed”– väikesed lihatükid, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1169/2011 XI lisas loetletud koondnomenklatuuri koodidega, tunnistatud toidukõlblikuks ning mis tulenevad üksnes konditustamise toimingust ja tekivad rümpadest kontide eemaldamisel või liha tükeldamisel;
   b)   „partii”– määruse (EL) nr 1169/2011 XI lisas loetletud koondnomenklatuuri koodidega hõlmatud liha, mis on saadud ühest liigist, kondiga või kondita, tükeldatud või tükeldamata, hakitud või hakkimata, mis on lõigatud, hakitud või pakitud peaaegu samaväärsetes tingimustes.
   Artikkel 3
   Jälgitavus
   1.   Toidukäitlejad kehtestavad identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ning kasutavad seda artiklis 1 osutatud liha tootmise ja turustamise igas etapis.
   2.   Seda süsteemi kohaldatakse sellisel viisil, et oleks tagatud:

               a)

               seos liha ja looma või loomade rühmaga, kellelt see on saadud; tapmisetapis on tapamaja kohustatud vastutama kõnealuse seose eest;

               b)

               artiklis 5, 6 või 7 osutatud tähistega seotud teabe edastamine (vastavalt vajadusele koos lihaga) ettevõtjatele järgmistes tootmise ja turustamise etappides.

         Iga toidukäitleja vastutab oma tootmise ja turustamise etapis esimeses lõigus sätestatud identifitseerimise ja registreerimise süsteemi rakendamise eest.
   Toidukäitleja, kes pakendab või märgistab liha vastavalt artiklile 5, 6 või 7, peab tagama seose tarbijale või toitlustusettevõttele liha identifitseerimiseks esitatud partii koodi ja selliste liha asjaomase partii või asjaomaste partiide vahel, millest pakend või märgistatud partii koosneb. Kõik sama partii koodiga pakendid peavad vastama samadele tähistele vastavalt artiklile 5, 6 või 7.
   3.   Lõikes 1 osutatud süsteemiga registreeritakse vastavalt vajadusele eelkõige loomade, rümpade või jaotustükkide saabumine toidukäitleja ettevõttesse ja ettevõttest väljaviimine ning tagatakse vastavus saabumiste ja väljaviimiste vahel.
   Artikkel 4
   Loomade rühm
   1.   Artiklis 3 osutatud loomade rühma suurus vastab

               a)

               selliste rümpade arvule, mis rümpade tükeldamisel asjaomases lihalõikusettevõttes on üheskoos tükeldatud ja moodustavad ühe partii;

               b)

               selliste rümpade arvule, mis rümpade edasisel tükeldamisel või hakkimisel asjaomases lihalõikus- või lihahakkimisettevõttes moodustavad ühe partii.

         2.   Partii suurus ei tohi ületada ühe päeva toodangut ühes ettevõttes.
   3.   Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 7, tagavad ettevõtted, kus liha on tükeldatud või hakitud, et kõik ühe partii moodustavad rümbad vastavad loomadele, kelle liha suhtes kohaldatakse identseid märgistustähiseid vastavalt artikli 5 lõikele 1 või artikli 5 lõikele 2.
   Artikkel 5
   Liha märgistamine
   1.   Artiklis 1 osutatud sellise liha märgistus, mis on ette nähtud lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele tarnimiseks, sisaldab järgmisi andmeid:

               a)

               liikmesriik või kolmas riik, kus looma kasvatati, märgitud vastavalt „Kasvatatud: (liikmesriigi või kolmanda riigi nimi)” vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

                           i)

                           sigade puhul:

                                       —

                                       juhul kui looma tapavanus on rohkem kui kuus kuud, liikmesriik või kolmas riik, kus oli looma viimane, vähemalt nelja kuu pikkune kasvatamisperiood,

                                       —

                                       juhul kui looma tapavanus on vähem kui kuus kuud ja eluskaal vähemalt 80 kg, liikmesriik või kolmas riik, kus pärast looma 30 kg eluskaalu saavutamist oli looma viimane kasvatamisperiood,

                                       —

                                       juhul kui looma tapavanus on vähem kui kuus kuud ja eluskaal vähem kui 80 kg, liikmesriik või kolmas riik, kus oli looma kogu kasvatamisperiood;

                           ii)

                           lammaste ja kitsede puhul: liikmesriik või kolmas riik, kus oli looma viimane, vähemalt kuue kuu pikkune kasvatamisperiood, või juhul, kui looma tapavanus on vähem kui kuus kuud, liikmesriik või kolmas riik, kus oli looma kogu kasvatamisperiood;

                           iii)

                           kodulindude puhul: liikmesriik või kolmas riik, kus oli kodulindude viimane, vähemalt ühe kuu pikkune kasvatamisperiood, või juhul, kui kodulindude tapavanus on vähem kui üks kuu, liikmesriik või kolmas riik, kus oli kodulinnu kogu kasvatamisperiood pärast nuumamist;

               b)

               liikmesriik või kolmas riik, kus tapmine toimus, märgitud vastavalt „Tapetud: (liikmesriigi või kolmanda riigi nimi)”, ning

               c)

               tarbijale või toitlustusettevõttele tarnitava lihapartii identifitseerimise kood.

         Kui punktis a osutatud kasvatamisperioodi ei lõpetata üheski liikmesriigis või kolmandas riigis, kus looma kasvatati, asendatakse punktis a osutatud tähis järgmisega „Kasvatatud: mitmes ELi liikmesriigis” või kui loomade liha on liitu imporditud, siis „Kasvatatud: mitmes kolmandas riigis” või „Kasvatatud: mitmes ELi liikmesriigis ja kolmandas riigis”.
   Kui punktis a osutatud kasvatamisperiood ei ole lõpetatud üheski liikmesriigis või kolmandas riigis, kus looma kasvatati, võib punktis a osutatud tähise asendada järgmisega: „Kasvatatud: (liikmesriikide või kolmandate riikide loetelu, kus looma kasvatati)”, kui toidukäitleja tõendab pädevale asutusele nõuetekohaselt, et looma kasvatati kõnealustes liikmesriikides või kolmandates riikides.
   2.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud tähised võib asendada järgmisega: „Pärit: (liikmesriigi või kolmanda riigi nimi)”, kui toidukäitleja tõendab pädevale asutusele nõuetekohaselt, et artiklis 1 osutatud liha on saadud loomalt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud ühes liikmesriigis või kolmandas riigis.
   3.   Kui sama liigi looma või eri liiki loomade liha tükid vastavad erinevatele märgistustähistele vastavalt lõigetele 1 ja 2 ning on tarbijale või toitlustusettevõttele esitatud samas pakendis, näidatakse märgistusel järgmine teave:

               a)

               iga liigi kohta asjaomaste liikmesriikide või kolmandate riikide loetelu vastavalt lõikele 1 või 2;

               b)

               tarbijale või toitlustusettevõttele tarnitava lihapartii identifitseerimise kood.

         Artikkel 6
   Kolmandatest riikidest pärit liha käsitlev erand
   Erandina artikli 5 lõike 1 punktist a peab artiklis 1 osutatud sellise liha puhul, mis on imporditud liidu turule viimiseks ning mille kohta ei ole kättesaadav artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud teave, olema märgitud tähis „Kasvatatud kolmandas riigis” ja „Tapetud: (sellise liikmesriigi või kolmanda riigi nimi, kus loom on tapetud)”.
   Artikkel 7
   Hakkliha ja lihalõikmeid käsitlevad erandid
   Erandina artikli 5 lõike 1 punktidest a ja b, artikli 5 lõikest 2 ja artiklist 6 kasutatakse seoses hakkliha ja lihalõikmetega järgmisi tähiseid:

               a)

               „Päritolu: EL”, kui hakkliha ja lihalõikmed on toodetud ainult sellisest lihast, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud eri liikmesriikides;

               b)

               „Kasvatatud ja tapetud: ELis”, kui hakkliha ja lihalõikmed on toodetud ainult sellisest lihast, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud eri liikmesriikides;

               c)

               „Kasvatatud ja tapetud: kolmandates riikides”, kui hakkliha ja lihalõikmed on toodetud ainult liitu imporditud lihast;

               d)

               „Kasvatatud: kolmandates riikides” ja „Tapetud: ELis”, kui hakkliha ja lihalõikmed on toodetud ainult sellisest lihast, mis on saadud loomadelt, kes on tapaloomadena liitu imporditud ja tapetud ühes ja samas või mitmes eri liikmesriigis;

               e)

               „Kasvatatud ja tapetud: ELis ja kolmandates riikides” kui hakkliha ja lihalõikmed on toodetud:

                           i)

                           lihast, mis on saadud loomadelt, kes on kasvatatud ja tapetud ühes ja samas või mitmes eri liikmesriigis, ning liitu imporditud lihast, või

                           ii)

                           lihast, mis on saadud liitu imporditud loomadelt, kes on tapetud ühes ja samas või mitmes eri liikmesriigis.

         Artikkel 8
   Vabatahtlik lisateave märgistusel
   Toidukäitlejad võivad täiendada artiklis 5, 6 või 7 osutatud andmeid liha päritolu käsitleva lisateabega.
   Esimeses lõigus osutatud lisateave ei tohi olla vastuolus artiklis 5, 6 või 7 osutatud tähistega ning peab vastama määruse (EL) nr 1169/2011 V peatükis sätestatud eeskirjadele.
   Artikkel 9
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2015. Seda ei kohaldata sellise liha suhtes, mis on õiguspäraselt liidu turule lastud enne 1. aprilli 2015, kuni asjaomaste varude ammendamiseni.
   Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

      Brüssel, 13. detsember 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 907/2011, 6. september 2011 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1105/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes

text:
               9.9.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 232/29

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 907/2011,
   6. september 2011,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1105/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
   võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes), (2) eriti selle artiklit 4,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon („komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (v.a õmblusniit) suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, mis praegu kuulub CN-koodi 5402 20 00 alla („vaatlusalune toode”).

               (2)

               Võttes arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate suurt hulka uurimises, mis viis Hiina Rahvavabariigis dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseni („esialgne uurimine”), moodustati Hiina eksportivatest tootjatest valim, millesse kaasatud äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 0–5,5 %, samas kui muudele koostööd tegevatele äriühingutele, kes valimisse ei kuulunud, kehtestati 5,3 % suurune tollimaksumäär. Kahele koostööd tegevale äriühingule, kes valimisse ei kuulunud, võimaldati individuaalset uurimist algmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses ning nende suhtes kehtestati 0 % ja 9,8 % suurune tollimaks. Kõikidele muudele Hiina äriühingutele kehtestati 9,8 % suurune tollimaks.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artikli 4 kohaselt on lubatud uutele Hiina eksportivatele tootjatele, kes vastavad selles artiklis sätestatud kriteeriumidele, võimaldada 5,3 % suurust tollimaksumäära, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, kes ei kuulunud valimisse.

         B.   UUTE EKSPORTIVATE TOOTJATE TAOTLUSED

               (4)

               Kaks äriühingut („taotluse esitajad”) on taotlenud uue eksportiva tootja režiimi.

               (5)

               Selleks et määrata kindlaks, kas taotluse esitajad vastavad rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artiklis 4 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise kriteeriumidele, kontrolliti iga taotleja puhul, kas:

                           —

                           ta on Hiina Rahvavabariigis vaatlusaluse toote tootja;

                           —

                           ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009), millel meetmed põhinevad, eksportinud liitu vaatlusalust toodet (esimene kriteerium);

                           —

                           ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;

                           —

                           ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või on tal tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu.

               (6)

               Kõigile taotlejatele saadeti küsimustikud ning neil paluti esitada tõendeid selle kohta, et nad vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele.

               (7)

               Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artiklis 4 sätestatud kriteeriumite täitmise kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti kahe taotluse esitaja valdustesse:

                           —

                           Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

                           —

                           Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

         C.   TULEMUSED

               (8)

               Ühe taotluse esitaja, Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, esitatud teabe analüüs näitas, et ta on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et ta vastab rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artiklis 4 sätestatud kriteeriumitele. Seega võib selle taotluse esitaja suhtes kohaldada kaalutud keskmist tollimaksumäära 5,3 %, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, kes ei kuulunud valimisse, kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artikliga 4, ning ta tuleks lisada nimetatud määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud eksportivate tootjate nimekirja.

               (9)

               Teise taotluse esitaja, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, esitatud teabe analüüs näitas, et ta ei esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et ta vastab rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artiklis 4 sätestatud kriteeriumitele. Eelkõige selgus uurimise käigus, et taotluse esitaja ei tooda tootmisprotsessis kasutatavat peamist toorainet, s.o eriti tugevat polüesterlõnga, vaid ta ostab seda sõltumatutelt tarnijatelt. Taotluse esitaja töötleb lõnga eri tootmisetappides, sh keerutamine, ja ekspordib seda lõpuks vaatlusaluse toote määratluse all. Kuna taotluse esitaja ei olnud vaatlusaluse toote tootja, vaid tegelikult ainult töötleja, tehti järeldus, et äriühingut Amann Twisting Yancheng Co. Ltd ei saa pidada vaatlusaluse toote tootjaks. Seega ei täida ta uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimust, mille kohaselt peab taotluse esitav äriühing olema vaatlusaluse toote tootja.

               (10)

               Seetõttu lükati uue eksportiva tootja režiimi kasutamise taotlus tagasi.

         D.   INDIVIDUAALSETE TOLLIMAKSUMÄÄRADEGA ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

               (11)

               Võttes arvesse põhjenduses 8 nimetatud uurimistulemusi, tehakse järeldus, et äriühing Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd tuleks lisada rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artikli 1 lõikes 2 esitatud äriühingute nimekirja 5,3 % tollimaksumääraga.

               (12)

               Taotluse esitajaid ja liidu tootmisharu on teavitatud uurimistulemustest ja neile on antud võimalus esitada märkuseid.

               (13)

               Kõiki huvitatud isikute esitatud vastuväiteid ja esildisi analüüsiti ning, kui need olid õigustatud, võeti neid nõuetekohaselt arvesse,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 1105/2010 artikli 1 lõikes 2 nimetatud lisa asendatakse järgmisega:

         „LISA

            KOOSTÖÖD TEGEVAD HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD, KES EI KUULU VALIMISSE

            TARICi lisakood A977

                     Äriühingu nimi

                     Linn

                     Heilongjiang Longdi Co. Ltd

                     Harbin

                     Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

                     Wujiang

                     Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

                     Jiaxing

                     Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

                     Shanghai

                     Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

                     Shaoxing

                     Sinopec Shanghai Petrochemical Company

                     Shanghai

                     Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

                     Wuxi”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 6. september 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 315, 1.12.2010, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1380, 16. august 2016, milles käsitletakse erandit delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 55 lõike 2 punktist a seoses päritolureeglitega, mida kohaldatakse piirkondliku kumulatsiooni puhul Ecuadorist pärit tuunikala suhtes

text:
               17.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 222/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1380,
   16. august 2016,
   milles käsitletakse erandit delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 55 lõike 2 punktist a seoses päritolureeglitega, mida kohaldatakse piirkondliku kumulatsiooni puhul Ecuadorist pärit tuunikala suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 6 ja artikli 66 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1384/2014 (2) on ajutise vastastikuse kokkuleppe alusel antud Ecuadorile alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 kehtivad tariifsed soodustused, et vältida tarbetuid häireid liidu ja Ecuadori vahelises kaubanduses pärast Ecuadori ühinemisprotokolli parafeerimist ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelisse kaubanduslepingusse (3)12. detsembril 2014.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1384/2014 alusel antud soodustuste suhtes kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) I osa IV. jaotise 2. peatüki 1. jaos sätestatud päritolureegleid, sealhulgas piirkondlikku päritolu kumulatsiooni käsitlevaid reegleid, mis kehtivad riikide rühmas, kuhu kuuluvad Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela. Alates 1. jaanuarist 2014 võib piirkondlikku kumulatsiooni kohaldada üksnes nende samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide suhtes, kelle suhtes toote liitu eksportimise ajal kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (5) kohast üldiste tariifsete soodustuste kava.

               (3)

               Alates 1. maist 2016 on määrus (EMÜ) nr 2454/93 kehtetuks tunnistatud ja alates sellest kuupäevast on Ecuadorist pärit toodete tariifsete soodustuste kohaldamise aluseks delegeeritud komisjoni määruse (EL) 2015/2446 (6) II jaotise 2. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajaos ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (7) II jaotise 2. peatüki 2. jao 2.–9. alajaos sätestatud päritolureeglid. Delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 on kumulatsiooni kohta sätestatud samad reeglid nagu määruses (EMÜ) nr 2454/93.

               (4)

               Alates 1. jaanuarist 2016 ei kohaldata Ecuadoriga samasse piirkondlikku rühma kuuluvate Colombia, Peruu, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama suhtes enam üldiste tariifsete soodustuste kava. Sellest tulenevalt ei saa alates 1. jaanuarist 2016 pidada määruse (EL) nr 1384/2014 alusel antud tariifsete soodustuste kohaldamise seisukohast kõnealuste riikidega piirkondliku kumulatsiooni alusel Ecuadorist pärit olevaks tooteks töödeldud või konserveeritud tuuni ja vööttuuni, mis on klassifitseeritud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) alamrubriiki 1604 14, ja töödeldud või konserveeritud tuuni, vööttuuni või muid perekonda Euthynnus kuuluvaid kalu, mis on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri (CN) alamrubriiki 1604 20 70.

               (5)

               Ecuador esitas 4. aprillil 2016 taotluse, et tema suhtes kohaldataks erandit sooduspäritolureeglitest selliselt, et Ecuadori töötlev kalatööstus võiks töödeldud või konserveeritud tuuni ja vööttuuni (klassifitseeritud HSi alamrubriiki 1604 14) ja töödeldud või konserveeritud tuuni, vööttuuni või muud perekonda Euthynnus kuuluvat kala (klassifitseeritud CNi alamrubriiki 1604 20 70) päritolu määramisel lugeda Colombiast, Peruust, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast ja Panamast pärit toorainet piirkondliku kumulatsiooni alusel Ecuadorist pärit tooraineks. Taotleti, et erandit kohaldataks alates 1. jaanuarist 2016. Algse taotluse kohta esitati täiendavat teavet 30. juunil 2016.

               (6)

               Oma taotluses erandi saamiseks selgitas Ecuador, et Ecuadorist liitu eksporditava töödeldud ja konserveeritud tuuni tootmisel on olulistes kogustes värsket tuuni pärit Kesk-Ameerika ja Andide piirkonna riikidest. Võimaluseta kumuleeruda samasse piirkondlikku rühma kuuluvate riikidega väheneks töödeldud ja konserveeritud tuuni eksport Ecuadorist liitu 30 %.

               (7)

               Vahepeal, 16. aprillil 2016 tabas Ecuadori rannikuala 7,8-magnituudine maavärin. Manabí provints ja Manta piirkonnad, kus Ecuadori kalandussektor peamiselt tegutseb, said kõvasti kannatada. Samuti teatati ulatuslikest materiaalsetest kahjudest, sealhulgas olulistele taristutele tekitatud kahjust, mis veelgi raskendavad kalatöötlemissektori olukorda Ecuadoris.

               (8)

               Arvestades neid asjaolusid, nimelt Ecuadori taotluses esitatud põhjendusi ja maavärina tekitatud täiendavat kahjulikku mõju töötlevale kalatööstusele, tuleks vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 64 lõike 6 teise lõigu punktile a lubada, et Ecuadori suhtes kehtestataks ajutine erand delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 55 lõike 2 punktis a sätestatud nõuetest. Järelikult tuleks Colombiast, Peruust, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast ja Panamast pärit toorainet, mida kasutatakse töödeldud ja konserveeritud tuuni ja vööttuuni (HSi alamrubriik 1604 14) ning töödeldud ja konserveeritud tuuni, vööttuuni või muude perekonda Euthynnus kuuluvate kalade (CNi alamrubriik 1604 20 70) tootmisel, pidada Ecuadorist pärit tooteks eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud.

               (9)

               Et vältida häireid kaubanduses ning lihtsustada Ecuadorile määruse (EL) nr 1384/2014 alusel antud tariifsete soodustustega silmas peetud eesmärkide saavutamist, peaks ajutine erand hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2016.

               (10)

               Mis puudutab päritolutõendit, mida võib kasutada Colombiast, Peruust, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast ja Panamast pärit tooraine puhul, siis võib kumulatsiooni kohaldada ka sellise päritolutõendi alusel, mis on sätestatud vastavalt kas ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepinguga, või lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel (8).

               (11)

               Tagamaks, et Peruu, Colombia, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panamaga kumulatsiooni kohaldamiseks vajalikud meetmed toimiksid tõrgeteta, peaks Ecuador tagama, et on võetud halduskoostöö valdkonna meetmed.

               (12)

               Selleks et erandi toimimist saaks tõhusalt kontrollida, peaksid Ecuadori ametiasutused edastama komisjonile erandi kohaldamise lõppedes erandi raames välja antud päritolusertifikaatide vorm A üksikasjad.

               (13)

               Selleks et vältida edasisi viivitusi erandi rakendamisel, peaks käesolev määrus jõustuma kiiremas korras.

               (14)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 86 lõike 1 punktis b osutatud kumulatsiooni eesmärgil ning erandina kõnealuse määruse artikli 86 lõike 2 punktist a antakse Ecuadorile ajavahemikuks 1. jaanuarist 2016 kuni 30. aprillini 2016 õigus kasutada Colombiast, Peruust, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast või Panamast pärit toorainet selleks, et toota töödeldud või konserveeritud tuuni ja vööttuuni, mis on klassifitseeritud HSi alamrubriiki 1604 14, ja töödeldud või konserveeritud tuuni, vööttuuni või muud perekonda Euthynnus kuuluvat kala, mis on klassifitseeritud CNi alamrubriiki 1604 20 70.
   Päritolutõend esimeses lõigus osutatud toodete jaoks koostatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 97l.
   2.   Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud kumulatsiooni eesmärgil ning erandina kõnealuse määruse artikli 55 lõike 2 punktist a antakse Ecuadorile ajavahemikuks 1. maist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 õigus kasutada Colombiast, Peruust, Costa Ricast, El Salvadorist, Guatemalast, Hondurasest, Nicaraguast või Panamalt pärit toorainet selleks, et toota töödeldud või konserveeritud tuuni ja vööttuuni, mis on klassifitseeritud HSi alamrubriiki 1604 14, ja töödeldud või konserveeritud tuuni, vööttuuni või muud perekonda Euthynnus kuuluvat kala, mis on klassifitseeritud CNi alamrubriiki 1604 20 70.
   Päritolutõend esimeses lõigus osutatud toodete jaoks koostatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2447 artikli 76 asjakohastele sätetele.
   3.   Ecuadori pädevad asutused, kes peavad välja andma päritolusertifikaati vorm A toodete kohta, millele on viidatud lõigetes 1 ja 2, võivad aluseks võtta ka liikumissertifikaadi EUR 1, mille on välja andnud Colombia, Peruu, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua või Panama pädevad asutused vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelisele kaubanduslepingule, või lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel.
   4.   Ecuador tagab, et on võetud Peruu, Colombia, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panamaga kumulatsiooni kohaldamiseks vajalikud meetmed.
   5.   Arvestatakse, et rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 74 lõike 2 punktis a osutatud viidet „erilised asjaolud“ kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud nende toodete suhtes, mille puhul päritolusertifikaati vorm A ekspordi ajal ei väljastatud.
   Artikkel 2
   Ecuadori pädevad asutused edastavad 31. jaanuariks 2017 komisjonile andmed koguste ja väärtuste kohta, mille puhul on artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tegemise eesmärgil väljastatud päritolusertifikaadid vorm A, märkides ühtlasi nende sertifikaatide seerianumbrid.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. august 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1384/2014 Ecuadorist pärit kaupade tariifse kohtlemise kohta (ELT L 372, 30.12.2014, lk 5).

      (3)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 3.

      (4)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

      (6)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

      (7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

      (8)  ELT L 346, 15.12.2012, lk 3.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1051/2012, 8. november 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               9.11.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 310/47

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1051/2012,
   8. november 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. november 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  36,4

                  MA

                  37,6

                  MK

                  30,8

                  TR

                  65,0

                  ZZ

                  42,5

                  0707 00 05

                  AL

                  31,8

                  TR

                  77,5

                  ZZ

                  54,7

                  0709 93 10

                  TR

                  94,7

                  ZZ

                  94,7

                  0805 20 10

                  PE

                  72,2

                  ZA

                  152,8

                  ZZ

                  112,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  AR

                  96,7

                  HR

                  51,5

                  PE

                  42,6

                  TR

                  74,9

                  UY

                  101,2

                  ZA

                  174,3

                  ZZ

                  90,2

                  0805 50 10

                  AR

                  60,7

                  TR

                  89,1

                  ZA

                  98,8

                  ZZ

                  82,9

                  0806 10 10

                  BR

                  271,2

                  PE

                  308,9

                  TR

                  153,1

                  US

                  264,9

                  ZZ

                  249,5

                  0808 10 80

                  CL

                  151,5

                  CN

                  83,7

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  136,8

                  ZA

                  141,9

                  ZZ

                  109,7

                  0808 30 90

                  CN

                  90,7

                  TR

                  112,8

                  ZZ

                  101,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1118/2012, 28. november 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [东山白芦笋 (Dongshan Bai Lu Sun) (KGT)]

text:
               30.11.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1118/2012,
   28. november 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ (Dongshan Bai Lu Sun) (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

            Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hiina taotlus registreerida nimetus „
                   (Dongshan Bai Lu Sun)” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. november 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 99, 3.4.2012, lk 14.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      HIINA

          (Dongshan Bai Lu Sun) (KGT)