title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/999, 9. juuli 2020, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning nende paljundusmaterjali jälgitavusega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  10.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 221/99

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/999,
         9. juuli 2020,
         milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 rakenduseeskirjad seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning nende paljundusmaterjali jälgitavusega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 96 lõiget 3 ja artiklit 123,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimesele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Need eeskirjad hõlmavad muu hulgas veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade ja muude liikide paljundusmaterjali. Selles on ka sätestatud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registreerimise ja heakskiitmise eeskirjad. Samuti on määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirjad loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuete kohta. Ühtlasi antakse sellega komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte, et tagada kõnealuse määrusega kehtestatud uue õigusraamistiku tõrgeteta toimimine.

                     (2)

                     Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/686 (2) on sätestatud eeskirjad, millega täiendatakse määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega.

                     (3)

                     Seetõttu on vaja kehtestada eeskirjad määruses (EL) 2016/429 sätestatud nõuete ühetaoliseks rakendamiseks ning delegeeritud määruses (EL) 2020/686 sätestatud täiendavad eeskirjad, mis käsitlevad teavet, mille ettevõtjad peavad esitama veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustes, ning kõnealuse teabe esitamise tähtaega. Samuti on vaja kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali märgistamise tehnilisi nõudeid ja spetsifikatsioone ning kõnealuse loomse paljundusmaterjali saadetiste jälgitavusega seotud tegevusnõudeid.

                     (4)

                     Määruse (EL) 2016/429 artikli 96 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon võib rakendusaktidega kehtestada eeskirjad teabe kohta, mille ettevõtjad peavad esitama nende veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustes, kust nende loomade paljundusmaterjal teise liikmesriiki viiakse, ning sellise teabe esitamise tähtaegade kohta. Ajavahemik, mille jooksul pädev asutus peab sellised taotlused läbi vaatama, peaks olema piisavalt pikk, et võimaldada tal teha põhjalik analüüs, kuid see ei tohiks ületada ettevõtjate kavandatud tegevuse algusele eelnevat 90päevast ajavahemikku, nii et neil oleks võimalik tegevust mõistliku aja jooksul alustada.

                     (5)

                     Kuna delegeeritud määrusega (EL) 2020/686 on ette nähtud viis eri tüüpi heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtet, peaksid ettevõtjad oma veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustes märkima, millist laadi tegevust nad kavatsevad nendes ettevõtetes praktiseerida. Selline taotlus peaks sisaldama ka loomse paljundusmaterjali ettevõtte töö bioturvalisuse kava. Heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete töö eest vastutavate keskuse ja rühma veterinaararstide olulist rolli silmas pidades tuleks paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustesse märkida ka nende andmed.

                     (6)

                     Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali sisaldavate kõrte ja muude pakendite märgistamise eeskirjad tuleks sätestada liidu tasandil, et tagada paljundusmaterjali jälgitavus. Kõnealuse märgistuse standardite kehtestamisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide poolt selles valdkonnas juba rakendatavaid tavasid ning samuti rahvusvahelise loomajõudluskontrolli komitee (ICAR) (3) soovitusi. Kui kõrrele või muule pakendile trükitakse vöötkood, soovitab ICAR, et kooditüüp oleks 128C, või kui tegemist on muu kooditüübiga, siis lisataks riigi vöötkoodi algusesse veel kolm numbrit, mis vastavad asjaomase Ameerika Ühendriikide Tõuloomakasvatajate Ühingus (National Association of Animal Breeders – NAAB) (4) registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte rahvusvahelisele koodile.

                     (7)

                     Kuna määrust (EL) 2016/429 hakatakse kohaldama alates 21. aprillist 2021, tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates sellest kuupäevast.

                     (8)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala
            Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kohta.
            Need eeskirjad hõlmavad järgmist:

                        a)

                        teave, mille ettevõtjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustes peavad esitama ning sellise teabe esitamise tähtajad, samuti tähtajad, mille jooksul tuleb pädevat asutust teavitada igasugusest tema poolt heaks kiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevuse lõpetamisest;

                        b)

                        veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali märgistamise tehnilised nõuded ja spetsifikatsioonid ning nende jälgitavusega seotud tegevusnõuded.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

            Artikkel 3
            Teave, mille ettevõtjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustes peavad esitama

               1.   Ettevõtjad, kes taotlevad pädevalt asutuselt veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõike 1 punktiga b, lisavad oma taotlustele järgmise teabe:

                           a)

                           loomse paljundusmaterjali ettevõtte käitaja nimi ja aadress;

                           b)

                           järgmised üksikasjad loomse paljundusmaterjali ettevõtte kohta:

                                       i)

                                       aadress;

                                       ii)

                                       keskuse veterinaararsti või käitaja poolt delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt määratud rühma veterinaararsti nimi;

                                       iii)

                                       millised järgmistest tegevustest toimuvad loomse paljundusmaterjali ettevõttes:

                                                   —

                                                   sperma kogumine, töötlemine ja säilitamine;

                                                   —

                                                   embrüote kogumine, töötlemine ja säilitamine;

                                                   —

                                                   munarakkude kogumine, töötlemine ja säilitamine ning embrüote tootmine, töötlemine ja säilitamine;

                                                   —

                                                   värske, jahutatud või külmutatud sperma, munarakkude või embrüote töötlemine ja säilitamine;

                                                   —

                                                   värske, jahutatud või külmutatud sperma, munarakkude või embrüote säilitamine;

                                       iv)

                                       loomse paljundusmaterjali töötlemisviisi kirjeldus ja kui töötlemine toimub tervikuna või osaliselt muudes loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetes, siis nende loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtete nimed ja kontaktandmed;

                                       v)

                                       loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevuseks vajalikud bioturvalisuse nõuded, mis sisaldavad vähemalt järgmisi üksikasju:

                                                   —

                                                   loomse paljundusmaterjali ettevõtte struktuuri kirjeldus ja tehniline plaan;

                                                   —

                                                   loomse paljundusmaterjali ettevõtte tüübi jaoks asjakohane standardne töökord loomse paljundusmaterjali kogumiseks, tootmiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

                                                   —

                                                   keskuse või rühma veterinaararsti kehtestatud menetlused ja juhised loomatervise ja bioturvalisuse nõuete rakendamiseks loomse paljundusmaterjali ettevõttes;

                                                   —

                                                   näriliste ja putukate tõrje kava;

                                                   —

                                                   teave delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artikli 8 kohaselt säilitatavate andmete vormingu kohta;

                                                   —

                                                   rajatiste ja seadmete puhastamise ja desinfitseerimise kord;

                                                   —

                                                   situatsiooniplaan loetletud taudide kliiniliste tunnuste esinemise või loetletud taude põhjustavate loomapatogeenide analüüsi positiivse tulemuse puhuks;

                                                   —

                                                   kohustus teavitada pädevat asutust enne mis tahes olulise muudatuse tegemist seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevuseks vajalike bioturvalisuse nõuetega;

                           c)

                           loomse paljundusmaterjali puhul:

                                       i)

                                       kogutava, toodetava, töödeldava või säilitatava loomse paljundusmaterjali liik, märkides, kas tegemist on sperma, munarakkude või embrüotega;

                                       ii)

                                       doonorloomade liigid, märkides, kas tegemist on veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslastega;

                                       iii)

                                       loomse paljundusmaterjali säilitamistingimused, märkides, kas tegemist on värske, jahutatud või külmutatud paljundusmaterjaliga.

               2.   Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse kirjalikult kas paberkandjal või elektrooniliselt.

            Artikkel 4
            Tähtajad, mille jooksul ettevõtjad peavad esitama veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise taotlustele lisatava teabe ning teabe tegevuse lõpetamise kohta

               1.   Iga liikmesriik kehtestab tähtajad järgneva jaoks:

                           a)

                           millal tuleb ettevõtjatel esitada pädevale asutusele

                                       i)

                                       artikli 3 lõike 1 kohaselt nõutud teave;

                                       ii)

                                       teave heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta;

                           b)

                           millal tuleb pädeval asutusel teatada ettevõtjale

                                       i)

                                       kohustusest esitada artikli 3 lõike 1 kohaselt nõutud teave;

                                       ii)

                                       delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artikli 3 kohaselt esitatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiitmise taotluse rahuldamisest keeldumisest.

               2.   Lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud tähtajad ei tohi ületada loomse paljundusmaterjali ettevõtte käitaja kavandatud tegevuse algusele eelnevat 90päevast ajavahemikku.

               3.   Kui pädev asutus ei sätesta teisiti, käsitatakse iga olulist muudatust, mis on seotud loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevuse bioturvalisuse nõuetega ja millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkti v kaheksandas taandes, heakskiidetuna 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil ettevõtja sellisest muudatusest teatas.

            Artikkel 5
            Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali märgistamise tehnilised nõuded ja spetsifikatsioonid ning nende jälgitavusega seotud tegevusnõuded

               1.   Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali määruse (EL) 2016/429 artikli 121 lõike 1 nõuete kohaselt märgistavad ettevõtjad tagavad:

                           a)

                           et iga sperma, munarakkude ja embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatav kõrs või muu pakend on märgistatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 10 sätestatud jälgitavusnõuetele ning käesoleva määruse lisa 1. osas sätestatud märgistamise tehnilistele nõuetele ja spetsifikatsioonidele;

                           b)

                           vastavuse lisa 2. osas sätestatud loomse paljundusmaterjali jälgitavusega seotud tegevusnõuetele.

               2.   Iga liikmesriik kehtestab lisa 1. osas sätestatud märgistamise tehnilistele nõuete ja spetsifikatsioonide alusel eeskirjad oma territooriumil sperma, munarakkude ja embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistuse tunnuste ja vormi kohta ning edastab selle teabe komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

            Artikkel 6
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. juuli 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

            (2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 1).

            (3)  https://www.icar.org/

            (4)  https://www.naab-css.org/

            LISA
            Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kõrte ja muude pakendite märgistamise tehnilised nõuded ja spetsifikatsioonid ning nende jälgitavusega seotud tegevusnõuded, nagu on osutatud artiklis 5

               1. osa

               Sperma, munarakkude või embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamise tehnilised nõuded ja spetsifikatsioonid

                        1.

                        Kõrte ja muude pakendite märgistus peab olema selgesti loetav ning kogu märgistusel sisalduv teave peab olema selgesti eristatavalt trükitud või kirjutatud.

                        2.

                        Punktis 1 osutatud kõrte ja muude pakendite märgistus peab olenemata sellest, kas see on esitatud koodina või mitte, sisaldama järgmist teavet:

                                    a)

                                    sperma, munarakkude ja embrüote kogumise või tootmise kuupäev vähemalt ühes järgmistest vormingutest: ppkkaa, aakkpp, pp/kk/aa, aa/kk/pp, pp.kk.aa, aa.kk.pp või juhul, kui kõik 2. osa punkti 2 tingimused on alati täidetud, päevade arv alates viiekohalise koodina väljendatud kindlaksmääratud kuupäevast;

                                    b)

                                    doonorlooma(de) liik;

                                    c)

                                    doonorlooma(de) identifitseerimiskood(id), nagu on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 (1) artikli 2 punktis 18, või sigade puhul vähemalt kõnealuse delegeeritud määruse artikli 2 punktis 15 määratletud doonorlooma(de) sünniettevõtte kordumatu registreerimisnumber või hobuslaste puhul kõnealuse delegeeritud määruse artikli 2 punktis 17 määratletud kordumatu kood;

                                    d)

                                    sperma, munarakkude või embrüote kogumise või tootmise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber või kordumatu registreerimisnumber, mis peab sisaldama päritoluriigi nime või ISO 3166-1 kahetähelist koodi.

                        3.

                        Punkti 2 alapunktis b osutatud teabe doonorlooma(de) liigi kohta võib punktis 1 osutatud märgistuselt välja jätta, kui doonorlooma(de) liigi saab kindlaks teha kõrrele või muule pakendile trükitud või kirjutatud teabe põhjal, mis on seotud kas

                                    a)

                                    sperma, munarakkude või embrüote kogumise või tootmise, töötlemise ja säilitamise ettevõtte kordumatu heakskiidunumbri või lammaste ja kitsede sperma kogumise, töötlemise ja säilitamise ettevõtte kordumatu registreerimisnumbriga või

                                    b)

                                    doonorlooma(de) tõuga.

                        4.

                        Kui üks kõrs või muu pakend sisaldab rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud spermat või embrüoid ja kõrrel või muul pakendil ei ole piisavalt ruumi iga doonorlooma identifitseerimisandmete trükkimiseks või kirjutamiseks, võib punkti 2 alapunktis c osutatud koodid või numbrid esitada numbrilise koodina.

                        5.

                        Punktis 1 osutatud kõrte ja muude pakendite märgistus võib sisaldada mis tahes muud asjakohast teavet (nt doonorlooma(de) nimi, tõug, suguselekteeritud sperma sugu või doonorsea/-sigade individuaalne identifitseerimisnumber).

                        6.

                        Suguselekteeritud sperma puhul peab punktis 1 osutatud kõrte ja muude pakendite märgistus juhul, kui spermat selekteeriti soopõhiselt loomse paljundusmaterjali ettevõttes, sisaldama selle loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatut heakskiidunumbrit, kus seda selekteeriti.
                        Kui kõrrel või muul pakendil ei ole piisavalt ruumi loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatu heakskiidunumbri trükkimiseks või kirjutamiseks, võib selle kordumatu heakskiidunumbri esitada numbrilise koodina.

                        7.

                        Kogu punktides 2–6 osutatud teabe või osa sellest võib kodeerida elektrooniliselt kõrtele või muudele pakenditele.

               2. osa

               Sperma, munarakkude ja embrüote jälgitavusega seotud tegevusnõuded

                        1.

                        Iga loomse paljundusmaterjali saadetisega peavad olema kaasas spetsifikatsioonid, milles selgitatakse sperma, munarakkude ja embrüote paigutamiseks kasutatud kõrtele ja muudele pakenditele trükitud või kirjutatud märgistust.

                        2.

                        Käesoleva osa punktis 1 osutatud spetsifikatsioonides tuleb esitada 1. osa punkti 2 alapunktis a osutatud sperma, munarakkude ja embrüote kogumise või tootmise kuupäeva näitamise süsteem.
                        Kui kuupäev on esitatud päevade arvuna alates viiekohalise koodina väljendatud kindlaksmääratud kuupäevast, tuleb märkida kindlaksmääratud kuupäev.

                        3.

                        Kui kõrrel või muul pakendil olev märgistus sisaldab mõnd punktis 4 või 1. osa punkti 6 teises lõigus osutatud numbrilist koodi, peavad käesoleva osa punktis 1 osutatud spetsifikatsioonid sisaldama selgitust selle kohta, milline teave on kodeeritud.

                        4.

                        Kui kõrrel või muul pakendil olev märgistus sisaldab mõnd 1. osa punktis 7 osutatud elektroonilist koodi, peab loomse paljundusmaterjali saadetise eest vastutav ettevõtja tegema kättesaadavaks lugeri, mis võimaldab selle elektroonilise koodi dekodeerida.

               (1)  Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1001, 9. juuli 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses moderniseerimisfondi tegevusega, millega toetatakse investeeringuid teatavate liikmesriikide energiasüsteemide moderniseerimiseks ja energiatõhususe suurendamiseks

text:
                  10.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 221/107

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1001,
         9. juuli 2020,
         millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses moderniseerimisfondi tegevusega, millega toetatakse investeeringuid teatavate liikmesriikide energiasüsteemide moderniseerimiseks ja energiatõhususe suurendamiseks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10d lõiget 12,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiiviga 2003/87/EÜ luuakse moderniseerimisfond ajavahemikuks 2021–2030, et toetada investeeringuid teatavate liikmesriikide energiasüsteemide ajakohastamisse ja energiatõhususe suurendamisse. Nagu on märgitud komisjoni teatistes „Euroopa roheline kokkulepe“ (2) ja „Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“, (3) peaks moderniseerimisfondi rakendamine aitama kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, toetades rohelist ja sotsiaalselt õiglast üleminekut.

                     (2)

                     Tuleks sätestada moderniseerimisfondi toimimise üksikasjalikud eeskirjad, et võimaldada fondi rahaliste vahendite sujuvat jaotamist toetust saavatele liikmesriikidele, eelkõige kehtestades investeerimisettepanekute esitamise ja hindamise ning fondi vahendite väljamaksmise korra.

                     (3)

                     Selleks et tagada moderniseerimisfondist antava rahastamise kokkusobivus siseturuga, peaksid toetust saavad liikmesriigid teavitama komisjoni aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt igast kavandatavast investeeringust, mis kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja mida olemasolev heakskiidetud või teavitamiskohustusest vabastatud abikava või üksikotsus ei hõlma. Fondiga hõlmatud investeeringute hindamine tuleks kooskõlastada riigiabi hindamisega ning investeerimisettepanekute esitamise korra puhul tuleks arvesse võtta riigiabist teatamise korda. Fondi tulude väljamaksmine peaks sõltuma riigiabi heakskiitmisest.

                     (4)

                     Euroopa rohelise kokkuleppe kohaselt on õiglase ülemineku territoriaalsed kavad õiglase ülemineku mehhanismi nurgakivi. Kui moderniseerimisfondi investeeringu eesmärk on rakendada toetust saava liikmesriigi õiglase ülemineku territoriaalset kava, peaks see liikmesriik esitama teabe investeeringu eeldatava panuse kohta kõnealusesse kavasse, et toetada sidusust ja vastastikust täiendavust kava eesmärkidega.

                     (5)

                     Toetust saavad liikmesriigid peaksid korrapäraselt teavitama Euroopa Investeerimispanka (EIP) ja moderniseerimisfondi investeerimiskomiteed (edaspidi „investeerimiskomitee“) kavandatud investeeringutest, et hõlbustada moderniseerimisfondi vahendite väljamaksmise ja haldamise kavandamist. See teave ei tohiks siiski olla toetust saavatele liikmesriikidele tulevaste investeerimisettepanekute esitamisel siduv.

                     (6)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 2 loetletud prioriteetsetesse valdkondadesse (edaspidi „prioriteetsed investeeringud“) tehtavate investeeringute suhtes tuleks kohaldada fondi tulude väljamaksmise lihtsustatud menetlust. Põhjalikult tuleks hinnata mitteprioriteetsete investeeringute tehnilist ja rahalist teostatavust ning nende lisaväärtust fondi eesmärkide saavutamisel.

                     (7)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 2 kohaselt tuleb vähemalt 70 % moderniseerimisfondi rahalistest vahenditest eraldada prioriteetsete investeeringute toetamiseks. Selleks et tagada rahaliste vahendite õiglane jaotus kõigi toetust saavate liikmesriikide vahel, tuleks seda nõuet kohaldada iga toetust saava liikmesriigi individuaalse osa suhtes moderniseerimisfondis.

                     (8)

                     Moderniseerimisfondi investeeringute rahastamine peaks sõltuma toetust saava liikmesriigi käsutuses olevate vahendite kättesaadavusest ja prioriteetseteks investeeringuteks eraldatud vahendite osakaalust. Selleks et vahendite eraldamist oleks võimalik hoolikalt jälgida, tagades samas toetuse väljamaksmise tõhususe, tuleks EIP või vajaduse korral investeerimiskomitee poolt investeerimisettepanekute hindamist ning komisjon poolt vahendite väljamaksmist korraldada kaks korda aastas toimuvate tsüklitena.

                     (9)

                     Moderniseerimisfondi toimimise menetlustes tuleks arvesse võtta toetust saavate liikmesriikide esitatud kavade eripärasid. Kui EIP on kinnitanud, et toetuskava kuulub prioriteetsesse investeerimisvaldkonda, või kui investeerimiskomitee soovitab asjakohasel juhul rahastada toetuskava mitteprioriteetses valdkonnas, ning kui komisjon on teinud otsuse kavale vahendite esimese väljamakse kohta, peaks toetust saav liikmesriik esitama uue ettepaneku järgmiste väljamaksete kohta. Selliste järgnevate väljamaksete puhul peaks EIP kinnitus või vajaduse korral investeerimiskomitee soovitus piirduma toetust saava liikmesriigi käsutuses olevate vahendite kättesaadavuse kontrollimisega ning toetuskavade puhul, mida käsitatakse mitteprioriteetsete investeeringutena, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 2 ja artikli 10d lõike 6 teise lõigu neljandas lauses sätestatud lubatud toetuse piirmäärade järgimise kontrollimisega. Lisaks tuleks lihtsustatud eeskirju kohaldada toetust saavate liikmesriikide toetuskavasid käsitleva iga-aastase aruandluse suhtes.

                     (10)

                     Peatatud investeeringuid ei tohiks moderniseerimisfondist enam rahastada. Kõik summad, mis on peatatud investeeringuteks juba välja makstud, kuid mida selliste investeeringute jaoks ei ole veel ära kasutanud, tuleks teha kättesaadavaks muude investeeringute rahastamiseks.

                     (11)

                     Investeerimiskomitee koosseisu ja tegevuse kohta tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad.

                     (12)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 3 kohaselt haldab EIP moderniseerimisfondi tulusid. Selleks peaks EIP töötama välja varahalduse suunised, mis toetavad direktiivi eesmärke ja milles võetakse arvesse EIP sise-eeskirju. Lisaks täidab EIP muid moderniseerimisfondi rakendamisega seotud ülesandeid, mis on sätestatud direktiivis 2003/87/EÜ. Nende ülesannete täitmise eritingimused tuleks sätestada komisjoni ja EIP vahelises kokkuleppes. EIP kulude sissenõudmise mehhanism peaks vastama nendele ülesannetele ning võtma arvesse ka vastavate toetust saavate liikmesriikide esitatud investeerimisettepanekute arvu ja keerukust ning seda, kas ettepanekud käsitlevad prioriteetseid või mitteprioriteetseid investeeringuid.

                     (13)

                     Kui liikmesriigid otsustavad kasutada lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisest saadud tulu moderniseerimisfondi rakendamisega seotud kulude rahastamiseks, võib selliseid kulusid käsitada halduskuludena, millele on osutatud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punktis i, ning seetõttu võib neid arvesse võtta eesmärgi puhul kasutada enampakkumisel saadud tulu 50 % ulatuses kliimaga seotud eesmärkidel.

                     (14)

                     Tuleks kehtestada selge järelevalve- ja aruandluskord, et komisjonile oleks võimalik anda konkreetsete investeeringute edenemise ja moderniseerimisfondi üldise rakendamise kohta täielikku ja õigeaegset teavet.

                     (15)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
         I PEATÜKK

            ÜLDSÄTTED

            Artikkel 1
            Reguleerimisese
            Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad moderniseerimisfondi toimimise kohta seoses järgmisega:

                        a)

                        investeeringute rahastamise ettepanekute esitamine;

                        b)

                        prioriteetsete ja mitteprioriteetsete investeeringute hindamine;

                        c)

                        moderniseerimisfondi vahendite haldamine, väljamaksmine ja ülekandmine;

                        d)

                        moderniseerimisfondi investeerimiskomitee (edaspidi „investeerimiskomitee“) koosseis ja tegevus;

                        e)

                        järelevalve, aruandlus, hindamine ja auditeerimine;

                        f)

                        teavitamine ja läbipaistvus.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        1)

                        „toetust saav liikmesriik“ – direktiivi 2003/87/EÜ IIb lisas loetletud liikmesriik;

                        2)

                        „mitteprioriteetne investeering“ – investeering, mis ei kuulu ühtegi direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 2 loetletud valdkonda;

                        3)

                        „mitteprioriteetne väikesemahuline projekt“ – mitteprioriteetne investeering, mille suhtes kohaldatakse riigiabi, mille kogusumma vastab vähese tähtsusega abi kriteeriumidele vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (4) artiklile 3;

                        4)

                        „prioriteetne investeering“ – investeering, mis kuulub vähemalt ühte direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 2 loetletud valdkonda.

                        5)

                        „kava“ – investeerimisettepanek, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

                                    a)

                                    kava sisaldab ühtset prioriteetide kogumit, mis on kooskõlas moderniseerimisfondi eesmärkidega, ning kavaga hõlmatud projektide omaduste tõttu võib seda pidada kas prioriteetseks või mitteprioriteetseks investeeringuks;

                                    b)

                                    selle kestus on pikem kui üks aasta;

                                    c)

                                    kava on riikliku või piirkondliku ulatusega ning

                                    d)

                                    kava eesmärk on toetada rohkem kui ühte avalik-õiguslikku või eraõiguslikku isikut või üksust, kes vastutab kava raames projektide algatamise või nende algatamise ja rakendamise eest.

         II PEATÜKK

            INVESTEERINGUTE RAHASTAMINE

            Artikkel 3
            Ülevaade investeeringutest

               1.   Iga toetust saav liikmesriik esitab iga aasta 30. novembriks Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja investeerimiskomiteele ülevaate investeeringutest, mille kohta ta kavatseb esitada järgmise kahe kalendriaasta jooksul investeerimisettepanekud, ning ajakohastatud teabe eelmiste ülevaadetega hõlmatud investeeringute kohta.

               2.   Lõikes 1 osutatud ülevaates esitab toetust saav liikmesriik iga kavandatud investeeringu kohta järgmise teabe:

                           a)

                           projekti esitaja või kava korraldusasutuse nimi;

                           b)

                           investeeringu konkreetne asukoht või kava geograafiline ulatus;

                           c)

                           investeeringu hinnanguline kogumaksumus;

                           d)

                           investeerimisvaldkond ja investeeringu kokkuvõtlik kirjeldus;

                           e)

                           vajaduse korral investeeringuga seotud riigiabi hindamise seis;

                           f)

                           moderniseerimisfondist saadava rahastamise prognoos ja kavandatud rahastamisettepanekute ülevaade.

               3.   Ülevaates sisalduv teave ei ole toetust saava liikmesriigi jaoks siduv, kui ta esitab investeerimisettepanekuid vastavalt artiklile 4.

            Artikkel 4
            Investeerimisettepanekute esitamine

               1.   Toetust saavad liikmesriigid võivad esitada investeerimisettepanekuid EIP-le ja investeerimiskomiteele igal ajal kalendriaasta jooksul.
               Investeerimisettepanekute esitamisel annavad toetust saavad liikmesriigid I lisas täpsustatud teavet.
               Toetust saav liikmesriik märgib, kas ettepanek puudutab prioriteetset või mitteprioriteetset investeeringut.

               2.   Kui investeering on seotud toetuskavaga, esitab toetust saav liikmesriik lõike 1 kohase ettepaneku ja täpsustab summa, mida soovitakse kava esimese väljamaksena saada.
               Pärast seda, kui komisjon on artikli 8 lõike 1 kohaselt teinud otsuse kavale esimese väljamakse tegemise kohta, tuleb toetust saaval liikmesriigil teha iga järgneva väljamakse kohta eraldi ettepanek, milles täpsustatakse väljamakstav summa ja mis sisaldab vajaduse korral ajakohastatud teavet kava kohta.

               3.   Kui toetust saav liikmesriik esitab mitu investeerimisettepanekut, mida tuleb hinnata sama, kaks korda aastas aset leidva väljamaksetsükli jooksul, esitab ta prioriteetsete investeeringute hindamise tähtsusjärjekorra ja mitteprioriteetsete investeeringute hindamise tähtsusjärjekorra. Kui liikmesriik tähtsusjärjekorda ei esita, hindab EIP või vajaduse korral investeerimiskomitee ettepanekuid vastavalt nende esitamise kuupäevadele.

               4.   Väikesemahulist mitteprioriteetset projekti käsitleva ettepaneku võib esitada ainult toetuskava osana.

               5.   Toetust saav liikmesriik ei taotle moderniseerimisfondi vahenditest selliste investeeringukulude rahastamist, mida rahastatakse mõnest muust liidu või riiklikust rahastamisvahendist.

            Artikkel 5
            Kasutada olevad vahendid

               1.   Neli nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut teavitab EIP toetust saavat liikmesriiki, investeerimiskomiteed ja komisjoni vahenditest, mida kõnealune liikmesriik võib kasutada moderniseerimisfondi investeeringute rahastamiseks (edaspidi „kasutada olevate vahendite aruanne“).

               2.   Kasutada olevate vahendite aruandes esitatakse järgmine teave:

                           a)

                           EIP hallatav summa, välja arvatud summad, mis on juba välja makstud, kuid mida ei ole liikmesriigile artikli 9 kohaselt veel üle kantud, ning mis tahes EIP kulud, mis on sätestatud artikli 12 lõikes 3 osutatud kokkuleppes;

                           b)

                           kõik peatatud investeeringuteks tehtud väljamaksed, mis suurendavad liikmesriigile artikli 10 lõikes 2 osutatud komisjoni otsuse alusel kasutada olevaid moderniseerimisfondi vahendeid.

               3.   Kasutada olevate vahendite aruande tähtpäev on lõike 1 kohase teabe edastamise kuupäevale eelneva kalendrikuu viimane päev.

               4.   Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, võib toetust saav liikmesriik alati taotleda EIP-lt teavet sellele liikmesriigile eraldatud summa kohta, mida EIP haldab.

            Artikkel 6
            Prioriteetsete investeeringute kinnitamine

               1.   EIP hindab toetust saavate liikmesriikide poolt prioriteetsete investeeringutena esitatud investeerimisettepanekuid kalendriaasta esimeses, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis, kui need esitatakse vähemalt kuus nädalat enne investeerimiskomitee esimest, kaks korda aastas toimuvat artikli 11 lõike 1 kohast koosolekut.
               Kui ettepanekud esitatakse hiljem kui kuus nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee esimest, kaks korda aastast toimuvat koosolekut, kuid vähemalt kuus nädalat enne komitee teist, kaks korda aastast toimuvat koosolekut, hinnatakse neid kalendriaasta teises, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis.
               Kui ettepanek esitatakse hiljem kui kuus nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee teist, kaks korda aastas toimuvat koosolekut, hinnatakse neid järgmise kalendriaasta esimeses, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis.

               2.   EIP võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda mis tahes teavet või dokumente, mida tal on investeeringu hindamiseks vaja, tingimusel et selline teave või need dokumendid on ette nähtud I lisas. EIP nõuab teavet või dokumente põhjendamatu viivituseta. Kui toetust saav liikmesriik esitab nõutud teabe või dokumendid vähem kui kuus nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut, võib EIP lükata ettepaneku hindamise edasi järgmisse, kaks korda aastas aset leidvasse väljamaksetsüklisse.

               3.   Kui EIP on arvamusel, et ettepanek käsitleb mitteprioriteetset investeeringut, teavitab ta sellest toetust saavat liikmesriiki hiljemalt nelja nädala jooksul alates ettepaneku esitamisest ning põhjendab, miks ta sellisele järeldusele jõudis. Sellisel juhul hinnatakse ettepanekut kooskõlas artiklis 7 sätestatud nõuete ja tähtaegadega.

               4.   Kui ettepanek ei ole kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikega 1 või käesoleva määruse nõuetega, saadab EIP ettepaneku toetust saavale liikmesriigile tagasi hiljemalt nelja nädala jooksul alates ettepaneku esitamisest ning põhjendab, miks ta sellisele järeldusele jõudis. EIP teavitab sellest viivitamata investeerimiskomiteed.

               5.   Ettepaneku hindamine hõlmab kavandatava investeeringu maksumuse kontrollimist, välja arvatud juhul, kui komisjon on asjaomases riigiabimenetluses kontrollinud saadud abi proportsionaalsust.

               6.   EIP hindab ettepanekut kooskõlas kohaldatavate liidu õigusaktidega.

               7.   EIP võib kinnitada ettepaneku prioriteetse investeeringuna, kui on täidetud järgmised tingimused:

                           a)

                           toetust saav liikmesriik on tõendanud, et investeering vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 1 sätestatud nõuetele ja et see kuulub vähemalt ühte kõnealuse direktiivi artikli 10d lõikes 2 loetletud valdkonda;

                           b)

                           toetust saaval liikmesriigil on piisavalt vahendeid artikli 5 lõikes 1 osutatud kasutada olevate vahendite aruande kohaselt ja pärast käesoleva artikli lõike 9 alusel juba kinnitatud investeeringute jaoks väljamakstavate summade mahaarvamist;

                           c)

                           toetust saav liikmesriik on tõendanud, et investeerimisettepanek vastab ühele järgmistest nõuetest:

                                       —

                                       ettepanek kujutab endast riigiabi, mis on komisjoni otsuse alusel heaks kiidetud;

                                       —

                                       ettepanek kujutab endast riigiabi, mis on vabastatud riigiabist teatamise kohustusest vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 651/2014; (5)

                                       —

                                       ettepanek ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

                           d)

                           toetust saav liikmesriik on kirjalikult kinnitanud, et investeering vastab kõigile muudele kohaldatavatele liidu ja siseriikliku õiguse nõuetele;

                           e)

                           vastavalt toetust saava liikmesriigi esitatud teabele muudest liidu ja riiklikest rahastamisvahenditest antava toetuse kohta ei ole moderniseerimisfondist taotletavad summad ette nähtud samade investeerimiskulude katmiseks, mida rahastatakse muudest liidu või riiklikest rahastamisvahenditest.

               8.   Kui ettepanek käsitleb järgmist väljamakset toetuskavale, mille EIP on enne esimest väljamakset lõike 9 kohaselt kinnitatud, piirdub EIP ettepaneku hindamisel olemasolevate vahendite kontrollimisega vastavalt lõike 7 punktile b, tingimusel et toetuskava ei ole muudetud.

               9.   EIP teeb otsuse ettepaneku prioriteetse investeeringuna kinnitamise kohta hiljemalt kaks nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut.
               EIP teavitab asjaomast toetust saavat liikmesriiki ja komisjoni viivitamata esimeses lõigus osutatud otsusest.

               10.   Hiljemalt üks nädal enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut teavitab EIP komiteed iga toetust saava liikmesriigi investeerimisettepanekutest, mis on käesoleva artikli lõike 9 kohaselt prioriteetsete investeeringutena kinnitatud, ning iga investeeringu jaoks väljamakstavast summast.

            Artikkel 7
            Soovitused mitteprioriteetsete investeeringute kohta

               1.   Investeerimiskomitee hindab toetust saavate liikmesriikide poolt mitteprioriteetsete investeeringutena esitatud investeerimisettepanekuid kalendriaasta esimeses, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis, kui need esitatakse vähemalt kümme nädalat enne esimest, kaks korda aastas toimuvat artikli 11 lõike 1 kohast investeerimiskomitee koosolekut.
               Kui ettepanekud esitatakse hiljem kui kümme nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee esimest, kaks korda aastas toimuvat koosolekut, kuid vähemalt kümme nädalat enne komitee teist, kaks korda aastas toimuvat koosolekut, hinnatakse neid kalendriaasta teises, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis.
               Kui ettepanekud esitatakse hiljem kui kümme nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee teist, kaks korda aastas toimuvat koosolekut, hinnatakse neid järgmise kalendriaasta esimeses, kaks korda aastas aset leidvas väljamaksetsüklis.

               2.   Hiljemalt kaks nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut koostab EIP ettepaneku lõpliku tehnika- ja finantsalase hoolsuskohustuse täitmise hinnangu, sealhulgas heitkoguse eeldatava vähendamise kohta.

               3.   EIP võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda mis tahes teavet või dokumente, mida tal on tehnika- ja finantsalase hoolduskohustuse täitmise hindamiseks vaja, tingimusel et selline teave või need dokumendid on ette nähtud I lisas. EIP nõuab teavet või dokumente põhjendamatu viivituseta. Kui toetust saav liikmesriik esitab nõutud teabe või dokumendid vähem kui kümme nädalat enne artikli 11 lõikes 1 osutatud investeerimiskomitee koosolekut, võib EIP lükata tehnika- ja finantsalase hoolduskohustuse täitmise hindamise edasi järgmisse, kaks korda aastas aset leidvasse väljamaksetsüklisse.

               4.   EIP poolt tehtav finantsalase hoolsuskohustuse täitmise hindamine hõlmab kavandatava investeeringu maksumuse kontrollimist, välja arvatud juhul, kui komisjon on asjaomases riigiabimenetluses kontrollinud saadud abi proportsionaalsust.

               5.   EIP hindab hoolsuskohustuse täitmist kohaldatavat liidu õigust järgides.

               6.   EIP poolt tehtavale hoolsuskohustuse täitmise hinnangule lisatakse EIP esindaja avaldus investeerimisettepaneku rahastamise heakskiitmise kohta. EIP edastab hoolsuskohustuse täitmise hinnangu viivitamata investeerimiskomiteele.

               7.   Investeerimiskomitee võib esitada soovituse investeerimisettepaneku rahastamise kohta, kui on täidetud järgmised tingimused:

                           a)

                           toetust saav liikmesriik on tõendanud, et investeering vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikes 1 sätestatud nõuetele;

                           b)

                           toetust saaval liikmesriigil on piisavalt vahendeid artikli 5 lõikes 1 osutatud kasutada olevate vahendite aruande kohaselt ning pärast artikli 6 lõikes 10 sätestatud teabe kohaselt ja käesoleva artikli lõike 9 alusel juba antud soovituste alusel väljamakstavate summade mahaarvamist;

                           c)

                           prioriteetsetele investeeringutele eraldatud vahendite osakaal on vähemalt 70 % toetust saava liikmesriigi kasutatud vahendite kogusummast, sealhulgas järgmised vahendid:

                                       —

                                       prioriteetsete ja mitteprioriteetsete investeeringute jaoks juba välja makstud vahendid;

                                       —

                                       vahendid, mis tuleb artikli 6 lõikes 10 sätestatud teabe alusel veel välja maksta;

                                       —

                                       vahendid, mis tuleb lõike 9 alusel juba antud soovituste kohaselt veel välja maksta;

                                       —

                                       hinnatava investeerimisettepaneku jaoks taotletud vahendid;

                           d)

                           rahastamine on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 6 teise lõigu neljanda lausega;

                           e)

                           toetust saav liikmesriik on tõendanud, et investeerimisettepanek vastab ühele järgmistest nõuetest:

                                       —

                                       ettepanek kujutab endast riigiabi, mis on komisjoni otsuse alusel heaks kiidetud;

                                       —

                                       ettepanek kujutab endast riigiabi, mis on vabastatud riigiabist teatamise kohustusest vastavalt määrusele (EL) nr 651/2014;

                                       —

                                       ettepanek ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

                           f)

                           toetust saav liikmesriik on kirjalikult kinnitanud, et investeering vastab kõigile muudele kohaldatavatele liidu ja siseriikliku õiguse nõuetele;

                           g)

                           vastavalt toetust saava liikmesriigi esitatud teabele muudest liidu ja riiklikest rahastamisvahenditest antava toetuse kohta ei ole moderniseerimisfondist taotletavad summad ette nähtud samade investeerimiskulude katmiseks, mida rahastatakse muudest liidu või riiklikest rahastamisvahenditest.

               8.   Kui ettepanek käsitleb järgmist väljamakset toetuskavale, mida investeerimiskomitee on enne esimest väljamakset lõike 9 alusel rahastada soovitanud, ei pea EIP selle ettepaneku puhul hoolsuskohustuse täitmist hindama ja investeerimiskomitee piirdub ettepaneku hindamisel olemasolevate vahendite kontrollimisega vastavalt lõike 7 punktides b, c ja d sätestatud tingimustele, juhul kui et toetuskava ei ole muudetud.

               9.   Investeerimiskomitee teeb investeerimisettepaneku kohta soovituse artikli 11 lõikes 1 osutatud koosolekul, täpsustades moderniseerimisfondist antava toetuse summa, põhjendades oma otsust ja lisades oma ettepanekud sobivate rahastamisvahendite kohta.

               10.   Kui investeerimiskomitee ei soovita investeeringut rahastada, tuleb tal põhjendada, miks ta sellisele järeldusele jõudis. Sellisel juhul investeeringut moderniseerimisfondist ei toetata. Asjaomane liikmesriik võib investeerimisettepaneku läbi vaadata, võttes arvesse investeerimiskomitee järeldusi, ning esitada uue investeerimisettepaneku iga järgmise, kaks korda aastas aset leidva väljamaksetsükli jooksul.

            Artikkel 8
            Komisjoni väljamaksmisotsus

               1.   Pärast käesoleva määruse artikli 11 lõikes 1 osutatud koosolekut võtab komisjon põhjendamatu viivituseta vastu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 3 kohase otsuse, milles täpsustatakse moderniseerimisfondi vahendite summa, mis eraldatakse igale investeeringule, mille EIP on prioriteetse investeeringuna kinnitanud või mida investeerimiskomitee on soovitanud rahastada (edaspidi „väljamaksmisotsus“).
               Moderniseerimisfondist toetuskavale vahendite väljamaksmist käsitlevas otsuses täpsustatakse vastavalt vajadusele esimese või mis tahes järgmise väljamakstava summa suurus.

               2.   Komisjon teavitab väljamaksmisotsusest asjaomaseid toetust saavaid liikmesriike ning EIPd ja investeerimiskomiteed.

            Artikkel 9
            Ülekanded
            EIP kannab 30 päeva jooksul pärast väljamaksmisotsuse kuupäeva toetust saavale liikmesriigile moderniseerimisfondist antava toetuse summa üle.

            Artikkel 10
            Peatatud investeeringud

               1.   Kui toetust saav liikmesriik esitab artiklis 13 osutatud aastaaruandes dokumentaalsed tõendid, loetakse investeering peatatuks ühel järgmistest juhtudest:

                           a)

                           projekti esitaja või kava korraldusasutus ei ole rahastanud investeeringut rohkem kui kahe järjestikuse aasta jooksul;

                           b)

                           projekti esitaja ei ole kulutanud moderniseerimisfondist sellele investeeringule välja makstud kogusummat viie aasta jooksul alates komisjoni asjakohase väljamaksmisotsuse kuupäevast.

                     Punkti b ei kohaldata toetuskavade suhtes.

               2.   Komisjon muudab artikli 8 kohaselt vastu võetud otsusega peatatud investeeringu jaoks juba väljamakstud summat, lahutades sellest kõik summad, mida toetust saav liikmesriik ei ole veel projekti esitajale või kava korraldusasutusele üle kandnud. Iga selline ülekandmata summa suurendab asjaomasele liikmesriigile artikli 5 lõike 2 punkti b alusel kasutada olevaid moderniseerimisfondi vahendeid ning see tasaarvestatakse EIP poolt asjaomasele liikmesriigile tulevikus tehtavate artikli 9 kohaste maksetega.

               3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, võib toetust saav liikmesriik enne artikli 5 lõikes 3 osutatud kasutada olevate vahendite aruande lõppkuupäeva teavitada komisjoni peatatud investeeringust ja taotleda väljamaksmisotsuse muutmist kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2. Taotlus võib hõlmata summasid, mida ei ole projekti esitajale või kava korraldusasutusele veel üle kantud, ning summasid, mis on projekti esitajale või kava korraldusasutusele juba üle kandnud, kuid mille toetust saav liikmesriik on hiljem tagasi nõudnud. Toetust saav liikmesriik esitab taotluse põhjendamiseks vajalikud dokumentaalsed tõendid. Käesoleva artikli lõiget 2 kohaldatakse väljamaksmisotsuse muutmise, asjaomasele liikmesriigile kasutada olevate moderniseerimisfondi vahendite suurendamise ning fondile tagastatud summa tasaarvestamise suhtes EIP poolt liikmesriigile tulevikus tehtavate mis tahes maksetega.

            Artikkel 11
            Investeerimiskomitee tegevus

               1.   Investeerimiskomitee tuleb kokku kaks korda aastas, hiljemalt 15. juuliks ja 15. detsembriks. Investeerimiskomitee sekretariaat teatab liikmesriikidele koosoleku kuupäeva niipea, kui see teatavaks saab.

               2.   Investeerimiskomitee on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pooled toetust saavate liikmesriikide esindajatest, kõik toetust mitte saavate liikmesriikide esindajad ning komisjoni ja EIP esindajad, välja arvatud juhul, kui komitee annab soovituse kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 7 teise lõigu esimese ja teise lausega.

               3.   Toetust mitte saavad liikmesriigid valivad investeerimiskomiteesse kolm esindajat kõiki kandidaate hõlmava hääletuse teel. Iga toetust mitte saav liikmesriik võib esitada ühe kandidaadi. Valituks osutuvad kolm kandidaati, kes said kõige rohkem hääli. Kui kaks või enam kandidaati said sama arvu hääli ja selle tulemusel valitaks komiteesse rohkem kui kolm kandidaati, viiakse läbi uus hääletus, mis hõlmab kõiki kandidaate, välja arvatud kandidaat/kandidaadid, kes sai/said kõige rohkem hääli ja olukorrast olenevalt suuruselt teise arvu hääli.

               4.   Investeerimiskomitee liikmetel ei tohi olla moderniseerimisfondist toetuse saamise tingimustele vastavates tööstusharudes otseseid ega kaudseid finants- ega muid huve, mis võivad mõjutada nende erapooletust või mida võidakse põhjendatult selliseks pidada. Investeerimiskomitee liikmed kohustuvad tegutsema avalikkuse huvides ja sõltumatult. Nad esitavad enne investeerimiskomitees ametisse asumist huvide deklaratsiooni ja ajakohastavad neid deklaratsioone iga asjakohase muutuse korral.

               5.   EIP pakub investeerimiskomiteele (sekretariaadile) haldus- ja logistilist tuge, sealhulgas moderniseerimisfondi veebisaidi haldamisel.

               6.   Investeerimiskomitee kehtestab komisjoni pädeva talituse ettepanekul oma töökorra, milles sätestatakse eelkõige menetlused järgmise kohta:

                           a)

                           investeerimiskomitee liikmete ja vaatlejate ning nende asendusliikmete määramine;

                           b)

                           investeerimiskomitee koosolekute korraldamine;

                           c)

                           üksikasjalikud eeskirjad huvide konflikti kohta, sealhulgas huvide deklaratsiooni näidis.

               7.   Investeerimiskomitee liikmetele ei maksta tasu ega hüvitata kulusid, mis tulenevad nende osalemisest komitee tegevuses.

            Artikkel 12
            Varahalduse suunised ja kokkulepe EIPga

               1.   EIP töötab välja varahalduse suunised moderniseerimisfondist saadava tulu haldamiseks, võttes arvesse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärke ja EIP sise-eeskirju.

               2.   Pärast liikmesriikidega konsulteerimist sõlmib komisjon EIPga kokkuleppe, milles sätestatakse konkreetsed tingimused, mille alusel EIP täidab moderniseerimisfondi rakendamisega seotud ülesandeid. Need tingimused hõlmavad järgmisi kohustusi:

                           a)

                           moderniseerimisfondi jaoks ette nähtud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumine ja rahalisteks vahenditeks konverteerimine vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1031/2010; (6)

                           b)

                           moderniseerimisfondi tulude haldamine;

                           c)

                           prioriteetsete investeerimisettepanekute kinnitamine artikli 6 alusel ja mitteprioriteetsete investeerimisettepanekute puhul hoolsuskohustuse täitmise hindamine artikli 7 alusel;

                           d)

                           investeerimiskomiteele sekretariaaditeenuste tagamine, sealhulgas moderniseerimisfondi veebisaiti haldamine;

                           e)

                           investeerimiskomitee aruannete projektide ettevalmistamine vastavalt artiklile 14.

               3.   Lõikes 2 osutatud kokkuleppes määratakse kindlaks EIP ülesannete täitmisega seotud kulude sissenõudmise mehhanism. Prioriteetsete investeeringute kinnitamise ja mitteprioriteetsete investeeringute puhul hoolsuskohustuse täitmise hindamisega seotud kulude sissenõudmise mehhanismi puhul võetakse arvesse iga toetust saava liikmesriigi esitatud ettepanekute arvu ja keerukust. EIP ülesannete täitmisega seotud kulusid rahastatakse artikli 5 lõike 2 punktis a osutatud igale toetust saavale liikmesriigile kasutada olevatest vahenditest. EIP annab komisjonile ja liikmesriikidele aru kokkuleppes sätestatud ülesannete täitmise ja nendega seotud kulude kohta.

         III PEATÜKK

            JÄRELEVALVE, ARUANDLUS, HINDAMINE JA AUDITEERIMINE

            Artikkel 13

                  Toetust saavate liikmesriikide tehtav järelevalve ja aruandlus

               1.   Toetust saavad liikmesriigid jälgivad moderniseerimisfondist rahastatavate investeeringute tegemist. Toetust saavad liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks eelneva aasta kohta aastaaruande, mis sisaldab II lisas ettenähtud teavet.

               2.   Lõikes 1 osutatud aastaaruandele lisatakse järgmine teave:

                           a)

                           dokumentaalsed tõendid moderniseerimisfondist eelneval aastal rahastatud investeeringute kohta;

                           b)

                           aruandeaasta finantsaruanne iga investeeringu kohta või toetuskava puhul finantsaruanne, milles esitatakse koondandmed kavaga seotud kulude kohta eelneval aastal.

            Artikkel 14
            Investeerimiskomitee aruandlus

               1.   Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 11 esimeses lauses osutatud investeerimiskomitee aastaaruanne sisaldab järgmist teavet:

                           a)

                           saadud investeerimisettepanekute arv, sealhulgas investeerimisvaldkonna kirjeldus;

                           b)

                           esitatud soovituste arv ja iga soovituse kokkuvõtlikud järeldused;

                           c)

                           ülevaade kavandatud investeeringuid käsitlevatest peamistest järeldustest, mis tulenevad EIP poolt tehtud tehnika- ja finantsalase hoolsuskohustuse täitmise hindamisest;

                           d)

                           soovituste andmise menetluslike aspektidega seotud praktilised kogemused.

               2.   Investeerimiskomitee võtab EIP koostatud projekti alusel 15. märtsiks vastu eelneva aasta lõpparuande ja esitab selle viivitamata komisjonile.

            Artikkel 15
            Fondi toimimise läbivaatamine ja hindamine

               1.   Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõike 11 teises lauses osutatud läbivaatamisel käsitleb komisjon järgmisi valdkondi:

                           a)

                           prioriteetsete investeeringute kinnitamine EIP poolt;

                           b)

                           mitteprioriteetsete investeeringute hindamine investeerimiskomitee poolt;

                           c)

                           investeeringute rahastamine ja nende üle tehtav järelevalve toetust saavate liikmesriikide poolt;

                           d)

                           kõik moderniseerimisfondi rakendamisega seotud asjakohased menetluslikud aspektid.

                     Läbivaatamise tulemuste põhjal esitab komisjon vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

               2.   Moderniseerimisfondi rakendamise lõpus viib komisjon läbi moderniseerimisfondi rakendamise lõpphindamise. Eelkõige hindab komisjon direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõigete 1, 2 ja 3 kohaste fondi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.

               3.   Komisjon teeb läbivaatamise ja hindamise tulemused üldsusele kättesaadavaks.

            Artikkel 16
            Auditid ja liidu finantshuvide kaitse

               1.   EIP koostab moderniseerimisfondi raamatupidamise aastaaruande iga majandusaasta kohta, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini, võttes aluseks artikli 13 lõike 2 punkti b kohaselt esitatud aruandeaasta finantsaruanded. Nende aruannete puhul tehakse sõltumatu välisaudit.

               2.   EIP edastab komisjonile järgmised aruanded:

                           a)

                           31. märtsiks moderniseerimisfondi auditeerimata finantsaruanded eelneva eelarveaasta kohta;

                           b)

                           30. aprilliks moderniseerimisfondi auditeeritud finantsaruanded eelneva eelarveaasta kohta.

               3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud raamatupidamise aastaaruanded koostatakse kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega (IPSAS).

               4.   Toetust saavatel liikmesriikidel on õigus auditeerida dokumentide ja kohapealsete kontrollide põhjal kõiki projekti esitajaid, kavade korraldusasutusi, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kellele nad on moderniseerimisfondist toetust andnud.

               5.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel hoiavad toetust saavad liikmesriigid, projektide esitajad, kavade korraldusasutused, töövõtjad ja alltöövõtjad, kes on saanud moderniseerimisfondist vahendeid, viie aasta jooksul pärast mis tahes projekti või kavaga tehtud viimast ülekannet kättesaadavana kõik tõendavad dokumendid ja kogu teabe tehtud maksete või kulutuste kohta.

               6.   Toetust saavad liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse moderniseerimisfondi finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, tõhusa kontrolliga ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega. Tagasimakseid nõutakse vastavalt toetust saavate liikmesriikide õigusaktidele.
               Tagasinõutud summade puhul taotleb toetust saav liikmesriik väljamaksmisotsuse muutmist artikli 10 lõike 3 alusel.

         IV PEATÜKK

            LÕPPSÄTTED

            Artikkel 17
            Teave, teabevahetus ja avalikustamine

               1.   Toetust saavad liikmesriigid teevad oma asjaomaste valitsusasutuste veebisaitidel avalikkusele kättesaadavaks teabe käesoleva määruse alusel toetatavate investeeringute kohta, et teavitada üldsust moderniseerimisfondi ülesannetest ja eesmärkidest. Selles teabes peab sõnaselgelt viitama moderniseerimisfondist saadud abile.

               2.   Toetust saavad liikmesriigid tagavad, et moderniseerimisfondi toetuse lõppsaajad annavad moderniseerimisfondist antud toetuse kohta eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele sidusat, asjakohast ja sihipärast teavet.

               3.   Moderniseerimisfondi nime kasutatakse kõigis teavitustegevustes ja see ilmub teadetetahvlitele üldsusele nähtavates strateegilistes kohtades.

               4.   Toetust saavad liikmesriigid ja komisjon viivad läbi moderniseerimisfondi toetuse ja tulemustega seotud teavitus-, suhtlus- ja tutvustustegevust. Need meetmed hõlbustavad kogemuste, teadmiste ja parimate tavade vahetamist moderniseerimisfondi investeeringute kavandamise, ettevalmistamise ja rakendamisega seoses.

            Artikkel 18
            Läbipaistvus

               1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, korraldab investeerimiskomitee sekretariaat järgmise teabe avaldamise moderniseerimisfondi veebisaidil:

                           a)

                           investeerimiskomitee liikmete ja vaatlejate nimed ning nende kuuluvus;

                           b)

                           investeerimiskomitee liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid;

                           c)

                           EIP kinnitused prioriteetsete investeeringute kohta;

                           d)

                           investeerimiskomitee soovitused mitteprioriteetsete investeeringute kohta;

                           e)

                           komisjoni väljamaksmisotsused;

                           f)

                           toetust saavate liikmesriikide poolt artikli 13 kohaselt esitatud aastaaruanded;

                           g)

                           investeerimiskomitee poolt artikli 14 kohaselt esitatud aastaaruanded;

                           h)

                           moderniseerimisfondi toimimise läbivaatamine ja hindamine komisjoni poolt vastavalt artiklile 15.

               2.   Liikmesriigid, komisjon ja EIP ei või avaldada nende endi või kolmandate isikute poolt moderniseerimisfondi rakendamisega seoses esitatud dokumendis, teabes või muus materjalis olevat konfidentsiaalset äriteavet.

            Artikkel 19
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. juuli 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

            (2)  Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

            (3)  Komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2020) 21 final).

            (4)  Nõukogu 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

            (5)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

            (6)  Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (ELT L 302, 18.11.2010, lk 1).

            I LISA

               Teave Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja investeerimiskomiteele esitatava investeerimisettepaneku kohta

            1.   Kõik investeerimisettepanekud:

                        1.1.

                        investeerimisvaldkonna kirjeldus vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikele 1 või 2;

                        1.2.

                        investeeringu üldine kirjeldus, sealhulgas selle eesmärgid ja toetusesaaja(d), tehnoloogia (kui see on asjakohane), suutlikkus (kui see on asjakohane) ja investeeringu eeldatav kestus;

                        1.3.

                        moderniseerimisfondi toetuse põhjendus, sh kinnitus selle kohta, et investeering on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10d lõikega 1;

                        1.4.

                        moderniseerimisfondist kaetavate kulude kirjeldus;

                        1.5.

                        kasutatava(te) toetusvahendi(te) kirjeldus;

                        1.6.

                        moderniseerimisfondist taotletav summa;

                        1.7.

                        muudest liidu ja riiklikest vahenditest saadav(ad) toetus(ed);

                        1.8.

                        riigiabi (asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses) olemasolu ja vajaduse korral märge järgmise kohta:

                                    a)

                                    viide komisjoni otsusele, millega kiidetakse riiklik abimeede heaks;

                                    b)

                                    viide, mille all grupierandi alla kuuluv meede on registreeritud (määruse (EL) nr 651/2014 artikli 11 kohane komisjoni elektroonilise teatamise süsteemi omistatud riigiabi number);

                                    c)

                                    abimeetmest komisjonile teatamise eeldatav kuupäev;

                        1.9.

                        liikmesriigi deklaratsioon kohaldatavatele liidu ja siseriiklikele õigusaktidele vastavuse kohta;

                        1.10.

                        kui investeeringu eesmärk on õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamine, teave investeeringu eeldatava panuse kohta sellesse kavasse.

                  2.   Lisateave toetuskavade kohta:

                        2.1.

                        korraldusasutuse nimi;

                        2.2.

                        märge selle kohta, kas ettepanek puudutab olemasolevat kava;

                        2.3.

                        kava kogumaht.

                  3.   Lisateave muude kui kavadega seotud ettepanekute kohta:

                        3.1.

                        projekti esitaja nimi;

                        3.2.

                        projekti toimumise asukoht;

                        3.3.

                        investeeringu kogumaksumus;

                        3.4.

                        projekti arendusetapp (teostatavusest teostamiseni);

                        3.5.

                        loetelu kohustuslikest lubadest, mis on saadud või tuleb saada.

                  4.   Lisateave mitteprioriteetsete ettepanekute kohta:

                        4.1.

                        kvantitatiivsed andmed ehitus- ja tegevusetappide kohta, sealhulgas ettepaneku panus moderniseerimisfondi, liidu 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse;

                        4.2.

                        tõendatud finantsprognoos, sealhulgas erasektori kavandatav rahaline panus;

                        4.3.

                        muude EIP nõutud sihipäraste tulemusnäitajate kirjeldus;

                        4.4.

                        muu asjakohane teave, mis on seotud projekti esitaja, investeeringu, üldiste turutingimuste ja keskkonnaküsimustega.

            II LISA

               Teave, mida toetust saav liikmesriik peab käsitlema komisjonile esitatavas aastaaruandes

            1.   Ülevaade investeeringutest:

                        1.1.

                        moderniseerimisfondist seni rahastatud investeeringute arv;

                        1.2.

                        käimasolevate, lõpuleviidud ja peatatud investeeringute arv;

                        1.3.

                        prioriteetsete investeeringute ja mitteprioriteetsete investeeringute (kui neid on) rahastamise üldine suhe toetust saavas liikmesriigis.

                  2.   Teave iga investeeringu kohta:

                        2.1.

                        kogu tehtud investeering (investeeringu kogumaksumus);

                        2.2.

                        moderniseerimisfondist projekti esitajale või kava korraldusasutusele tehtavate ülekannete kuupäevad ja summad;

                        2.3.

                        summad, mille toetust saav liikmesriik on moderniseerimisfondist saanud, kuid mis ei ole veel projekti esitajale või kava korraldusasutusele üle kantud;

                        2.4.

                        kõik summad, mille toetust saav liikmesriik on projekti esitajalt või kava korraldusasutuselt tagasi saanud, ja tagasisaamise kuupäevad;

                        2.5.

                        hinnang investeeringu lisaväärtuse kohta energiatõhususe ja energiasüsteemi ajakohastamise seisukohast, sealhulgas teave järgmise kohta:

                                    a)

                                    säästetud energia megavatt-tundides;

                                    b)

                                    eeldatav kumulatiivne energiasääst megavatt-tundides investeeringu tähtaja lõpuks;

                                    c)

                                    kasvuhoonegaaside heite vähenemine (tCO2);

                                    d)

                                    eeldatav kumulatiivne heite vähenemine (tCO2) investeeringu tähtaja lõpuks;

                                    e)

                                    vajaduse korral taastuvenergia lisatud tootmisvõimsus;

                                    f)

                                    kaasatud rahalised vahendid (moderniseerimisfondi toetusega seoses tehtud investeeringu kogusumma);

                        2.6.

                        kui investeeringu eesmärk on õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamine, teave investeeringu eeldatava panuse kohta sellesse kavasse;

                        2.7.

                        toetuskavade puhul esitatakse kindlaksmääratud aruandlusandmed koondandmetena.

                  3.   Lisateave muude investeeringute kui toetuskavade kohta:

                        3.1.

                        eelmisest aastaaruandest alates saavutatud vahe-eesmärgid;

                        3.2.

                        eeldatav kasutuselevõtmine;

                        3.3.

                        tuvastatud või eeldatavad viivitused rakendamisel;

                        3.4.

                        kindlaks tehtud või eeldatavad muutused abikõlblikes kuludes, kasutatud tehnoloogias või investeeringu tulemustes.

                  4.   Lisateave mitteprioriteetsete investeeringute kohta:

                        4.1.

                        kinnitus kaasrahastamise kohta erasektori vahenditest.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1002, 9. juuli 2020, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2019/2072 seoses Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu liitu sissetoomise nõuetega

text:
                  10.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 221/122

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1002,
         9. juuli 2020,
         millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2019/2072 seoses Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu liitu sissetoomise nõuetega
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 41 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1203 (2) on lubatud liikmesriikidel näha ette ajutine erand teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (3) sätetest seoses Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu (saadud liigist Fraxinus L.) liitu sissetoomise erinõuetega.

                     (2)

                     Direktiiv 2000/29/EÜ on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) 2016/2031. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2072, (4) milles on sätestatud teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise eeskirjad ja nõuded, asendati kõnealuse direktiivi I–V lisa.

                     (3)

                     Vastavalt määruse (EL) 2019/2072 artikli 8 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse VII lisa punktiga 87 kohaldatakse Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu (edaspidi „määratletud puit“) liitu sissetoomise suhtes teatavaid erinõudeid, et vältida taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire põhjustatud nakkuse liitu sissetoomise ohtu. Kõnealused nõuded erinevad teataval määral rakendusotsuses (EL) 2018/1203 sätestatud nõuetest määratletud puidu liitu sissetoomise, selle kontrollimise ja järelevalve kohta.

                     (4)

                     Komisjoni viimati 2018. ja 2019. aastal tehtud auditite põhjal on jõutud järeldusele, et oma ametliku kontrolli raames rakendusotsuses (EL) 2018/1203 sätestatud nõuete kohaldamisega tagavad Ameerika Ühendriigid taimekaitse taseme, mis on samaväärne määruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkti 87 alapunktides a ja b esitatud nõuetega.

                     (5)

                     Rakendusotsust (EL) 2018/1203 kohaldatakse kuni 30. juunini 2020. Ameerika Ühendriigid taotlesid 16. jaanuaril 2020 kõnealuse erandi kehtivusaja pikendamist pärast 30. juunit 2020.

                     (6)

                     Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu impordi jätkumise tagamiseks on asjakohane ette näha erand rakendusmääruse (EL) 2019/2072 artikli 8 lõikest 1 ning VII lisa punkti 87 alapunktidest a ja b, et võimaldada määratletud puidu liitu sissetoomist tingimusel, et järgitakse rakendusotsuses (EL) 2018/1203 sätestatud erinõudeid, mida on veidi kohandatud.

                     (7)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. juulist 2020, et tagada määratletud puidu impordi jätkumine.

                     (8)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada kuni 30. juunini 2023, et võimaldada selle kohaldamise läbivaatamist kõnealuseks kuupäevaks.

                     (9)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Erinõuded ajutise erandi tegemiseks
            Erandina rakendusmääruse (EL) 2019/2072 artikli 8 lõikest 1 ning VII lisa punkti 87 alapunktidest a ja b järgitakse Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu (saadud liigist Fraxinus L.) (edaspidi „määratletud puit“) liitu sissetoomisel käesoleva määruse artiklis 2 ja lisas sätestatud nõudeid.

            Artikkel 2
            Fütosanitaarsertifikaat

               1.   Määratletud puiduga on kaasas Ameerika Ühendriikides välja antud fütosanitaarsertifikaat, milles kinnitatakse, et pärast kontrolli ei esine liidu karantiinseid taimekahjustajaid ega liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu kandmata taimekahjustajaid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 kohaselt vastu võetud meetmeid.

               2.   Fütosanitaarsertifikaadi pealkirja „Täiendav deklaratsioon“ all tuleb esitada järgmised elemendid:

                           a)

                           lause „Vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1002 (*) sätestatud Euroopa Liidu nõuetele“;

                                       (*)

                                       Komisjoni 9. juuli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1002, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2019/2072 seoses Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuidu liitu sissetoomise nõuetega (ELT L 221, 10.7.2020, lk 122)

                           b)

                           iga konkreetse eksporditava pakme number (numbrid);

                           c)

                           heakskiidetud käitise nimi (käitiste nimed) Ameerika Ühendriikides.

            Artikkel 3
            Kehtivusaja lõpp
            Käesolev määrus kaotab kehtivuse 30. juunil 2023.

            Artikkel 4
            Jõustumine ja kohaldamise kuupäev
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. juuli 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

            (2)  Komisjoni 21. augusti 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1203, millega lubatakse liikmesriikidel ette näha ajutine erand teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest seoses Ameerika Ühendriikidest pärit või Ameerika Ühendriikides töödeldud saarepuiduga ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/204 (ELT L 217, 27.8.2018, lk 7).

            (3)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

            (4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

            LISA

               A osa

            1.   Töötlemisnõuded

            Artiklis 1 osutatud kindlaksmääratud puidu töötlemine peab vastama kõigile järgmistele nõuetele.

                        a)

                        Koorimine
                        Määratletud puit on kooritud, kuid võib esineda silmaga selgesti eristatavaid eraldi asetsevaid kooretükikesi, mis peavad vastama ühele järgmistest tingimustest:

                                    1)

                                    tükikeste laius on (pikkusest olenemata) alla 3 cm või

                                    2)

                                    kui tükikeste laius on üle 3 cm, ei ületa neist ühegi kogupindala 50 cm2.

                        b)

                        Saagimine
                        Määratletud saetud puit on toodetud kooritud ümarpuidust.

                        c)

                        Kuumtöötlemine
                        Määratletud puitu on kuumutatud kuumutuskambris, mille on nõuetele vastavaks tunnistanud Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolli teenistus (Animal and Plant Health Inspection Service, APHIS) või APHISe poolt heaks kiidetud asutus ning kuumutamisel on puidu temperatuur olnud vähemalt 71 °C kogu profiili ulatuses 1 200 minutit katkematult.

                        d)

                        Kuivatamine
                        Määratletud puitu on kuivatatud vähemalt kaks nädalat, järgides APHISe poolt heaks kiidetud tööstusliku kuivatamise kava.
                        Puidu lõplik niiskusesisaldus ei tohi ületada 10 % kuivainest.

                  2.   Nõuded käitistele

            Määratletud puit peab olema toodetud, käideldud või ladustatud käitises, mis vastab kõigile järgmistele nõuetele:

                        a)

                        see on APHISe poolt ametlikult heaks kiidetud vastavalt APHISe sertifitseerimiskavale seoses taimekahjustajaga Agrilus planipennis Fairmaire;

                        b)

                        see on registreeritud APHISe veebisaidil avaldatud andmebaasis;

                        c)

                        APHIS või APHISe poolt heaks kiidetud asutus kontrollib seda vähemalt kord kuus ning jõudnud järeldusele, et käitis vastab käesoleva lisa nõuetele; Kui kõnealuseid kontrolle teeb APHISe poolt heaks kiidetud asutus, peab APHIS selle asutuse tööd auditeerima kord poolaastas. Poolaasta auditid hõlmavad asutuse menetluste ja dokumentatsiooni kontrollimist ning heakskiidetud käitise kontrollimist;

                        d)

                        määratletud puidu töötlemiseks kasutatavaid seadmeid kalibreeritakse vastavalt seadme käitamisjuhendile;

                        e)

                        käitises registreeritakse toimingud APHISe või APHISe poolt heaks kiidetud asutuse tehtava kontrolli jaoks, samuti töötlemise kestus, temperatuurid töötlemise ajal ning iga eksporditava pakme kohta nõuetele vastavuse kontrolli tulemus ja lõplik niiskusesisaldus.

                  3.   Märgistamine

            Määratletud puidu igal pakmel peab olema nähtavalt esitatud pakme ainukordne number ja märgis, millel on „HT-KD“ või „Heat Treated-Kiln Dried“ (kuumtöödeldud – kuivatis kuivatatud). Kõnealuse märgise annab välja või selle väljaandmist kontrollib heakskiidetud käitise määratud ametnik, kes on kontrollinud, et punktis 1 esitatud töötlemisnõuded ja punktis 2 esitatud nõuded käitistele on täidetud.
            4.   Ekspordieelne kontroll

            APHIS või APHISe poolt ametlikult heaks kiidetud asutus peab liitu saadetavat määratletud puitu enne eksportimist kontrollima, veendumaks, et punktides 1 ja 3 esitatud nõuded on täidetud.

               B osa

               Määratletud puit vastavate CN-koodidega

                        1.

                        Liiki Fraxinus L. kuuluva puu puit, muul kujul kui:

                                    —

                                    tervenisti või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid,

                                    —

                                    puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- või korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, välja arvatud puidusaadetise koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

                              kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted

                        ex 4401 12 00
                        ex 4403 12 00
                        ex 4403 99 00
                        ex 4404 20 00
                        ex 4406 12 00
                        ex 4406 92 00
                        4407 95 10
                        4407 95 91
                        4407 95 99
                        ex 4407 99 27
                        ex 4407 99 40
                        ex 4407 99 90
                        ex 4416 00 00
                        ex 9406 10 00