title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 765/2014, 11. juuli 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               16.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 209/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 765/2014,
   11. juuli 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. juuli 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjused

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Külmutatud puuvilja- ja marjasegu, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:

                              maasikad

                              55

                              banaanid

                              20

                              ananassid

                              15

                              mustikad

                              10

                        Toode on pakendatud kottidesse külmutatud puuvilja- ja marjatükkidena, mis on valmis kannmikseriga purustamiseks.

                  0811 10 90

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 0811, 0811 10 ja 0811 10 90 sõnastusega.
                  Toode on mitmesuguste külmutatud puuviljade ja marjade segu. Sellele annavad põhiomaduse maasikad, mis moodustavad suurima osa tootest.
                  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 0811 10 90 alla kui maasikad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2017, 11. november 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, mis käsitlevad euroga seotud valuutade valuutariski kapitalinõude arvutamiseks kasutatavaid kohandamistegureid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 295/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2017,
   11. november 2015,
   milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, mis käsitlevad euroga seotud valuutade valuutariski kapitalinõude arvutamiseks kasutatavaid kohandamistegureid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 109a lõike 2 punkti c,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Käesolevas määruses sätestatud kohanduste puhul võetakse arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artikli 188 lõikes 5 esitatud üksikasjalikke kriteeriume.

               (2)

               Selleks et tagada euroga seotud valuutade järjepidev käsitlemine valuutariski kapitalinõude arvutamisel, tuleks sätestada valuutariski kohandamistegurid, mis on seotud euro ja sellega seotud valuutade ja euroga seotud kahe valuuta vahelise vahetuskursiga.

               (3)

               Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

               (4)

               EIOPA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Valuutariski kohandamistegurid, kui kohalik valuuta või välisvaluuta on euro
   Kui kohalik valuuta või välisvaluuta on euro, asendatakse tegur 25 % delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 188 lõigete 3 ja 4 kohaldamiseks järgmiselt:

               a)

               0,39 %, kui muu valuuta on Taani kroon (DKK);

               b)

               1,81 %, kui muu valuuta on Bulgaaria leev (BGN);

               c)

               2,18 %, kui muu valuuta on Lääne-Aafrika CFA frank (BCEAO)(XOF);

               d)

               1,96 %, kui muu valuuta on Kesk-Aafrika CFA frank (BEAC) (XAF);

               e)

               2,00 %, kui muu valuuta on Komoori frank (KMF).

         Artikkel 2
   Valuutariski kohandamistegurid, kui kohalik valuuta või välisvaluuta on seotud euroga
   Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 188 lõigete 3 ja 4 kohaldamiseks asendatakse tegur 25 % järgmiselt:

               a)

               2,24 %, kui asjaomased kaks valuutat on DKK ja BGN;

               b)

               2,62 %, kui asjaomased kaks valuutat on DKK ja XOF;

               c)

               2,40 %, kui asjaomased kaks valuutat on DKK ja XAF;

               d)

               2,44 %, kui asjaomased kaks valuutat on DKK ja KMF;

               e)

               4,06 %, kui asjaomased kaks valuutat on BGN ja XOF;

               f)

               3,85 %, kui asjaomased kaks valuutat on BGN ja XAF;

               g)

               3,89 %, kui asjaomased kaks valuutat on BGN ja KMF;

               h)

               4,23 %, kui asjaomased kaks valuutat on XOF ja XAF;

               i)

               4,27 %, kui asjaomased kaks valuutat on XOF ja KMF;

               j)

               4,04 %, kui asjaomased kaks valuutat on XAF ja KMF;

         Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1130/2014, 22. oktoober 2014 , millega avatakse 2015. aasta tariifikvoot teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu

text:
               24.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 305/104

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1130/2014,
   22. oktoober 2014,
   millega avatakse 2015. aasta tariifikvoot teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 punkti a,
   võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu (3) (edaspidi „Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kahepoolne vabakaubandusleping”) protokollis nr 2 ning EMP lepingu (4) protokollis nr 3 on kindlaks määratud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandustoodetega ning töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord.

               (2)

               EMP lepingu protokollis nr 3 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu, mis on liigitatud CN-koodi 2202 90 10 alla.

               (3)

               Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine on Norra puhul ajutiselt ja määramata ajaks peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitlevale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele (5) (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe”), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/859/EÜ. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu.

               (4)

               Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1322/2013 (6) on sätestatud, et tollimaksuvaba režiimi ajutist peatamist ei kohaldata kõnealuse vee ja jookide liitu importimisel 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014, andes seega kõnealustele toodetele piiramatu tollimaksuvaba sissepääsu liitu.

               (5)

               Kõnealuse vee ja jookide tariifikvoot 2015. aastaks avatakse kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega. Viimane aastakvoot kõnealustele toodetele avati 2013. aastaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1085/2012 (7).Kuna 2014. aastaks aastakvooti ei avatud, peaks 2015. aastaks avatava kvoodi maht jääma 2013. aasta kvoodiga samale tasemele.

               (6)

               Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (8) kehtestati eeskirjad tariifikvootide haldamise kohta. Käesoleva määrusega avatud tariifikvooti tuleks hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

               (7)

               Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva määruse lisas sätestatud tollimaksuvaba tariifikvoot avatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015 kõnealuses lisas loetletud Norrast pärit toodete jaoks vastavalt samas lisas esitatud tingimustele.
   2.   Päritolureegleid, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu protokollis nr 3, kohaldatakse käesoleva määruse lisas loetletud kaupade suhtes.
   3.   Kvooti ületanud imporditud koguste suhtes kohaldatakse soodustollimaksu 0,047 eurot liitri kohta.
   Artikkel 2
   Komisjon haldab artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu tariifikvooti vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

      (2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

      (3)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

      (4)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

      (5)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

      (6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1322/2013, 11. detsember 2013, teatavatele, Norrast pärit nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadele 2014. aastaks liitu piiramatu tollimaksuvaba sissepääsu andmise kohta (ELT L 333, 12.12.2013, lk 68).

      (7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1085/2012, 20. november 2012, millega avatakse 2013. aasta tariifikvoot teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade importimiseks Euroopa Liitu (ELT L 322, 21.11.2012, lk 2).

      (8)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

      LISA
      Teatavate Norrast pärit toodete liitu importimisel kohaldatavad tollimaksuvabad tariifikvoodid aastaks 2015

                  Jrk-nr

                  CN-kood

                  Toote kirjeldus

                  Kvoodi maht

                  09.0709

                  2202 10 00

                              —

                              Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

                  17,303 miljonit liitrit

                  ex 2202 90 10

                              —

                              Muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1354/2013, 17. detsember 2013 , millega ICES alarajoonid 27 ja 28.2 jäetakse 2014. aastal välja teatavate püügikoormuse piirangute kohaldamisalast vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava

text:
               18.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 341/34

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1354/2013,
   17. detsember 2013,
   millega ICES alarajoonid 27 ja 28.2 jäetakse 2014. aastal välja teatavate püügikoormuse piirangute kohaldamisalast vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Läänemere tursavarude püügikoormuse piirangute kehtestamine on sätestatud määruses (EÜ) nr 1098/2007.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1098/2007 alusel on nõukogu määruse (EL) nr 1180/2013 (2) II lisas kindlaks määratud püügikoormuse piirangud Läänemeres 2014. aastaks.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõike 2 kohaselt võib komisjon ICES alarajoonid 27 ja 28.2 teatavate püügikoormuse piirangute kohaldamisalast välja jätta, kui tursasaak on viimasel aruandeperioodil jäänud allapoole teatavat taset.

               (4)

               Võttes arvesse liikmesriikide esitatud aruandeid ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuannet, tuleks 2014. aastal ICES alarajoonid 27 ja 28.2 teatavate püügikoormuse piirangute kohaldamisalast välja jätta.

               (5)

               Määrust (EL) nr 1180/2013 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Nimetatud määrusega sidususe tagamiseks tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates 1. jaanuarist 2014.

               (6)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b ning artikli 8 lõikeid 3, 4 ja 5 ei kohaldata 2014. aastal ICES alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. detsember 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EL) nr 1180/2013, 19. november 2013, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2014. aastaks (ELT L 313, 22.11.2013, lk 4).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 969/2012, 19. oktoober 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               20.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 290/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 969/2012,
   19. oktoober 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  67,8

                  MK

                  39,0

                  ZZ

                  53,4

                  0707 00 05

                  MK

                  30,8

                  TR

                  133,0

                  ZZ

                  81,9

                  0709 93 10

                  TR

                  116,6

                  ZZ

                  116,6

                  0805 50 10

                  AR

                  87,1

                  CL

                  97,2

                  TR

                  89,8

                  ZA

                  92,9

                  ZZ

                  91,8

                  0806 10 10

                  BR

                  277,7

                  MK

                  80,9

                  TR

                  149,0

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  216,2

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  139,3

                  US

                  143,5

                  ZA

                  93,1

                  ZZ

                  124,4

                  0808 30 90

                  CN

                  92,8

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  103,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, 22. november 2011 , millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega EMPs kohaldatav tekst

text:
               23.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 305/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1206/2011,
   22. november 2011,
   millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (1), eriti selle artikli 3 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjon volitas Eurocontroli 10. märtsi 2004. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (2), artikli 8 lõike 1 alusel antud volitused töötada välja Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgus teostatava seire toimimist ja koostalitlusvõimet käsitlevad nõuded. Käesolev määrus põhineb kõnealuste volituste alusel 9. juulil 2010. aastal koostatud aruandel.

               (2)

               Enne lennuliiklusteenuse osutamist tuleb kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (edaspidi „ICAO”) menetluskorraga seiresüsteemi kaudu kindlaks määrata individuaalse õhusõiduki tunnus.

               (3)

               Sujuva toimimise eelduseks on see, et instrumentaallennureeglite kohaselt kogu ühtse Euroopa taeva üldises lennuliikluses osalevaid individuaalseid õhusõidukeid on võimalik üheselt ja katkematult identifitseerida.

               (4)

               Praegu kasutatakse individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks ICAO menetluskorra ja Euroopa piirkonna navigatsioonikava kohaselt määratud sekundaarradari transpondri kindlaid tunnuskoode (edaspidi „SSR-tunnuskoodid”).

               (5)

               Seoses lennuliikluse tihenemisega viimase kümnendi jooksul napib tipptundidel pidevalt vabu kindlaid SSR-tunnuskoode ning seega ei suudeta praegu tagada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimist Euroopa õhuruumis.

               (6)

               Selleks et vähendada individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatavate kindlate SSR-tunnuskoodide kogunõudlust, tuleks Euroopa taevaga piiritletud õhuruumiosas ühtselt ära kasutada esialgset operatiivvõimet identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse kaudu.

               (7)

               Kindlate SSR-tunnuskoodide optimaalse kasutatavuse tagamiseks peaksid aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kellel puudub võimalus identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil, võtma kasutusele SSR-koodide täiustatud ja ühtlustatud automaatse määramissüsteemi.

               (8)

               Selleks et tagada instrumentaallennureeglite alusel toimuvas üldises lennuliikluses osalevate õhusõidukite identifitseerimiseks piisav hulk kindlaid SSR-tunnuskoode, tuleks kogu ühtses Euroopa taevas üle minna õhusõidukite identifitseerimisele allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.

               (9)

               Kindlate SSR-tunnuskoodide vajaduse vähenemine allasaadetud õhusõidukitunnuse kasutamisel saavutatakse nii, kui integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem suudab identifitseerida kokkulepitud märguandekoodi määramise nõuetele vastavaid lende, ning aeronavigatsiooniteenuse osutajatest, kes määravad kokkulepitud märguandekoode sellistele lendudele, olles eelnevalt identifitseerinud õhusõiduki allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.

               (10)

               Allasaadetud õhusõidukitunnust saab üksnes kasutada identifitseerimaks individuaalseid õhusõidukeid, kui aeronavigatsiooniteenuse osutajad kasutavad asjakohaseid seireseadmeid, seireandmete töötlemise ja edastamise süsteeme, lennuandmete töötlemise süsteeme, õhk-maa-sidet ja maapealset sidet, lennujuhi kuvari funktsioone, ja näevad ette menetluskorra ja töötajate koolitamise.

               (11)

               See, mil määral aeronavigatsiooniteenuse osutajad suudavad tegelikult kasutada võimalust identifitseerida õhusõidukeid allasaadetud õhusõidukitunnuse abil ning vähendada nõudlust kindlate SSR-tunnuskoodide järele, sõltub allasaadetud õhusõidukitunnuse abil identifitseeritava õhusõiduki varustusest, sellest, kui mil määral katavad sellist identifitseerimisvõimalust pakkuvad seiresüsteemid kõnealuste õhusõidukite marsruudi, ning ka üldisest nõudest tagada õhusõidukite tõhus ja ohutu käitamine.

               (12)

               Selleks et vältida võimalikke vigu õhusõidukite identifitseerimisel, tuleks välja töötada hoiatussüsteem, mille abil lennujuhte teavitatakse juhtudest, mil rohkem kui ühele õhusõidukile on kogemata määratud üks ja sama SSR-tunnuskood.

               (13)

               Koostalitlusvõime ja sujuva toimimise saavutamisel on määrav tegur konkreetsete menetluste ühetaoline kohaldamine ühtse Euroopa taeva õhuruumis.

               (14)

               Liikmesriigid peavad kõik käesoleva määruse rakendamisest tulenevad vahendite ja teenustega seotud muudatused lisama ICAO Euroopa piirkonna navigatsioonikavale, kasutades selleks tavapärast muutmismenetlust.

               (15)

               Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2.

               (16)

               Praeguste ohutustasemete säilitamiseks või tõstmiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda selle tagamist, et asjaomased isikud teostavad ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab ohtude tuvastamist ning riskide hindamist ja vähendamist. Selleks et ühtlustatult rakendada neid protsesse käesoleva määrusega hõlmatud süsteemide suhtes, tuleb kindlaks määrata kõigi koostalitlusvõime- ja toimivusnõuetega seotud konkreetsed ohutusnõuded.

               (17)

               Määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt peaksid koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kirjeldama konkreetseid vastavushindamismenetlusi, mida kasutatakse komponentide vastavuse või nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks.

               (18)

               Kui lennuliiklusteenuseid osutatakse eelkõige üldises lennuliikluses sõjaväe järelevalve all osalevatele õhusõidukile, võivad hankepiirangud käesoleva määruse järgimist takistada.

               (19)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses kehtestatakse seireinfo pakkumise süsteemide, süsteemi komponentide ja nendega seotud menetluste suhtes kohaldatavad nõuded, et tagada individuaalsete õhusõidukite ühene ja katkematu identifitseerimine Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu piires.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste seireahelate suhtes, mis koosnevad järgmisest:

               a)

               õhusõiduki pardal asuvad seiresüsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused;

               b)

               maapealsed seiresüsteemid, süsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused;

               c)

               lennuliiklusteenuste süsteemid ja menetlused, eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid ja nende süsteemide kasutajaliidesed;

               d)

               maapealsed sidesüsteemid ja õhk-maa-sidesüsteemid, nende komponendid ja seireandmete edastamisega seotud menetlused.

         2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide instrumentaallennureeglite kohaselt üldises lennuliikluses osalevate lendude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (3) artikli 1 lõikes 3 kindlaksmääratud õhuruumis.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid.
   Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   õhusõidukitunnus– tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-raadiosides ja õhusõidukitunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;
   2)   SSR-tunnuskood– üks 4 096 sekundaarradari tunnuskoodist, mida saab edastada lennuki pardal asuva seiresüsteemi komponentide kaudu;
   3)   kindel SSR-tunnuskood– neljast numbrist koosnev sekundaarradari tunnuskood, mille viimased kaks numbrit ei ole 00;
   4)   allasaadetud õhusõidukitunnus– õhusõidukitunnus, mis edastatakse õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide kaudu õhk-maa-sidekanali abil;
   5)   märguandekood– erieesmärgil määratud individuaalne SSR-tunnuskood;
   6)   ülelend– lend, mis siseneb piiritletud õhuruumi külgnevast sektorist, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning väljub asjaomasest piiritletud õhuruumist väljaspool asuvasse külgnevasse sektorisse;
   7)   saabuv lend– lend, mis siseneb piiritletud õhuruumi külgnevast sektorist, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning maandub asjaomases piiritletud õhuruumis asuvas sihtpunktis;
   8)   väljuv lend– lend, mis algab piiritletud õhuruumis asuvalt lennuväljalt, läbib asjaomase piiritletud õhuruumi ning kas maandub piiritletud õhuruumis asuval lennuväljal või väljub asjaomasest piiritletud õhuruumist väljaspool asuvasse külgnevasse sektorisse;
   9)   käitaja– õhusõidukite käitamisega tegelev või kõnealust teenust pakkuv isik, organisatsioon või ettevõtja;
   10)   koodiloetelu– dokument, milles on kindlaks määratud liikmesriikide vahel jagatud SSR-tunnuskoodid ja lennuliiklusteenindusüksused, mille liikmesriigid on heaks kiitnud ning mis on avaldatud ICAO Euroopa piirkonna navigatsioonikavas;
   11)   koostoimiv seireahel– seireahel, kus seireandmeelementide kindlaksmääramiseks kasutatakse nii maapealseid kui ka õhusõiduki pardal asuvaid seiresüsteemi komponente;
   12)   integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem– Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku kuuluv süsteem, mille kaudu osutatakse keskse lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuseid lennuplaanide vastuvõtmiseks, valideerimiseks ja levitamiseks käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumis.
   Artikkel 4
   Toimivusnõuded
   1.   Liikmesriigid, kes vastutavad lennuliiklusteenuse osutamise eest I lisas piiritletud õhuruumis, tagavad individuaalsete õhusõidukite identifitseerimise allasaadetud õhusõidukitunnuse abil järgmises mahus:

               a)

               vähemalt 50 % kõikidest konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumis toimuvatest ülelendudest ning

               b)

               vähemalt 50 % konkreetse liikmesriigi piiritletud õhuruumi saabuvate ja sealt väljuvate lendude kombineeritud koguarvust.

         2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et hiljemalt 2. jaanuariks 2020 on koostoimiva seireahela kaudu võimalik individuaalseid õhusõidukeid identifitseerida allasaadetud õhusõidukitunnuse abil.
   3.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes kasutavad individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks allasaadetud õhusõidukitunnust, tagavad kõikide II lisas sätestatud nõuete järgimise.
   4.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes kasutavad individuaalse õhusõiduki identifitseerimiseks kindlaid SSR-tunnuskoode väljaspool I lisas piiritletud õhuruumi, tagavad kõikide III lisas sätestatud nõuete järgimise.
   5.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad järgmise:

               a)

               artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist;

               b)

               artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemid või menetlused võetakse kasutusele vastavalt vajadusele, et teavitada lennujuhte, kui sama SSR-tunnuskood määratakse kogemata mitmele õhusõidukile.

         6.   Liikmesriigid tagavad järgmist:

               a)

               II lisa punktis 1 osutatud keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse asjaomastest õhuruumiosadest, et hõlbustada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ning käesoleva lõike punktis b sätestatud nõuete täitmist;

               b)

               integreeritud esmane lennuplaanide töötlemise süsteem teavitab kõiki asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuse osutajaid lendudest, mille puhul on võimalik kasutada punktis c osutatud märguandekoodi;

               c)

               liikmesriigid lepivad kokku ühtse märguandekoodi, mis antakse ainult sellistele õhusõidukitele, mille identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ja kooskõlastavad selle kolmandate Euroopa riikidega.

         Artikkel 5
   Ohutusnõuded
   1.   Liikmesriigid tagavad, et enne artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud praeguse süsteemi mis tahes muutmist või uute süsteemide kasutuselevõtmist teostavad asjaomased isikud ohutustaseme hindamise, mis muu hulgas hõlmab nii ohtude tuvastamist kui ka riskide hindamist ja vähendamist.
   2.   Lõikes 1 nimetatud hindamiste ajal arvestatakse IV lisas sätestatud ohutusnõudeid miinimumnõuetena.
   Artikkel 6
   Komponentide vastavus või kasutuskõlblikkus
   Enne määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklis 5 osutatud EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni väljaandmist hindavad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud süsteemide komponentide tootjad või nende ELis asutatud volitatud esindajad asjaomaste komponentide vastavust või kasutuskõlblikkust kooskõlas V lisas sätestatud nõuetega.
   Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 (4) kohaseid komponentide vastavushindamise sertifitseerimise protsesse, mis sisaldavad tõendeid käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.
   Artikkel 7
   Süsteemide vastavustõendamine
   1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes on võimelised tõendama või on tõendanud oma vastavust VI lisas sätestatud tingimustele, tõendavad artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavust VII lisa A osas sätestatud nõuetele.
   2.   sellised Aeronavigatsiooniteenuse osutajad, kes ei ole suutelised tõendama oma vastavust VI lisas sätestatud tingimustele, sõlmivad allhankelepingu teavitatud asutusega, et korraldada artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamist. Vastavustõendamine toimub kooskõlas VII lisa B osas sätestatud nõuetega.
   3.   Nõuetele vastavana käsitatakse ka neid määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaseid süsteemide vastavustõendamise sertifitseerimise protsesse, mis sisaldavad tõendeid käesolevas määruse toimivus- ja ohutusnõuetele vastavuse kohta.
   Artikkel 8
   Lisanõuded aeronavigatsiooniteenuse osutajatele
   1.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagavad, et kõik asjaomased töötajad on piisavalt teadlikud käesolevas määruses sätestatud nõuetest ning et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse.
   2.   Aeronavigatsiooniteenuse osutajad:

               a)

               koostavad ja säilitavad lennutegevuse käsiraamatuid, mis sisaldavad vajalikke juhiseid ja teavet, et võimaldada kõigil asjaomastel töötajatel kohaldada käesolevat määrust;

               b)

               tagavad, et punktis a osutatud juhendid on kättesaadavad ja ajakohastatud ning et neid ajakohastatakse ja levitatakse vastavalt asjakohastele kvaliteedi- ning dokumendihalduse nõuetele;

               c)

               tagavad, et töömeetodid ja -kord vastavad käesolevale määrusele.

         Artikkel 9
   Lisanõuded käitajatele
   1.   Käitajad võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et õhusõiduki pardal seireseadmeid käitavad ja hooldavad töötajad on teadlikud käesoleva määruse asjakohastest sätetest, et nad on läbinud oma tööülesannete täitmiseks vajaliku koolituse ning et juhised seireseadmete kasutamise kohta on õhusõiduki kabiinis kättesaadavad.
   2.   Käitajad võtavad vajalikud meetmed, et tagada allasaadetud õhusõidukitunnuse olemasolu õhusõidukis, kui selle järgi tekib vajadus artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tegevuse käigus.
   3.   Käitajad tagavad et lõikes 4 osutatud allasaadetud õhusõidukitunnus kinnitatakse lennuplaani (millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1033/2006 (5) lisa punktis 2) punkti 7 „õhusõidukitunnus” kohaselt.
   4.   Selliste õhusõidukite käitajad, kellel on võimalik lõikes 2 osutatud allasaadetud õhusõidukitunnust õhus olles muuta, tagavad, et kõnealust tunnust lennu jooksul ei muudeta, v.a juhul, kui seda nõuab aeronavigatsiooniteenuse osutaja.
   Artikkel 10
   Täiendavad nõuded liikmesriikidele
   Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse järgimise, sealhulgas asjakohase teabe avaldamise liikmesriigi aeronavigatsioonilise teabe kogumikus.
   Artikkel 11
   Erandid
   1.   Lähenemisaladega seotud erijuhtudel, kui lennuliiklusteenuseid osutavad sõjaväeüksused või kui lennuliiklusteenuseid osutatakse sõjaväe kontrolli all ning kui hankepiirangud takistavad artikli 4 lõike 2 järgimist, teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2017 kuupäeva, mil alustatakse allasaadetud õhusõidukitunnuse abil identifitseerimist käsitlevate nõuete järgimist, mida tuleb teha hiljemalt 2. jaanuaril 2025.
   2.   Pärast võrgustiku haldusasutusega konsulteerimist ja mitte hiljem kui 31. detsembril 2018 võib komisjon vaadata läbi lõike 1 kohaselt teatatud erandid, mis võivad oluliselt mõjutada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrku.
   Artikkel 12
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Seda kohaldatakse alates 9. veebruarist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. november 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

      (2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

      (3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

      (4)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

      (5)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 46.

      I LISA

         Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 4 osutatud õhuruum

      Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 4 osutatud õhuruum hõlmab järgmisi lennuinfopiirkondi (FIR) ja ülemisi lennuinfopiirkondi (UIR):

                  1)

                  Viini lennuinfopiirkond;

                  2)

                  Praha lennuinfopiirkond;

                  3)

                  Brüsseli lennuinfopiirkond ja ülemine lennuinfopiirkond;

                  4)

                  Bordeaux, Bresti, Marseille, Pariisi ja Reimsi lennuinfopiirkond ning Prantsusmaa ülemine lennuinfopiirkond;

                  5)

                  Bremeni, Langeni ja Müncheni lennuinfopiirkond ning Hannoveri ja Reini ülemine lennuinfopiirkond;

                  6)

                  Ateena lennuinfopiirkond ja Hellase ülemine lennuinfopiirkond;

                  7)

                  Budapesti lennuinfopiirkond;

                  8)

                  Brindisi lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond, Milano lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond ja Rooma lennuinfopiirkond / ülemine lennuinfopiirkond;

                  9)

                  Amsterdami lennuinfopiirkond;

                  10)

                  Bukaresti lennuinfopiirkond.

      II LISA

         Artikli 4 lõikes 3 osutatud toimivusnõuded

                  1.

                  Keskset lennuplaanide töötlemise ja levitamise teenuste süsteemi teavitatakse õhuruumiosadest, kus individuaalsete õhusõidukite identifitseerimiseks kasutatakse allasaadetud õhusõidukitunnust, ning kõnealune teave registreeritakse integreeritud esmases lennuplaanide töötlemise süsteemis.

                  2.

                  Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse üht punktis 3 sätestatud tingimustest, määratakse artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood lahkuvale õhusõidukile või sellisele õhusõidukile, mille SSR-tunnuskoodi tuleb kooskõlas punktiga 6 muuta, kui järgmised tingimused on täidetud:

                              a)

                              allasaadetud õhusõidukitunnus vastab asjaomase õhusõiduki kohta lennuplaanis tehtud vastavale märkele;

                              b)

                              integreeritud esmase lennuplaanide töötlemise süsteem on teatanud, et õhusõidukile on võimalik määrata märguandekood.

                  3.

                  Märguandekoodi ei anta punktis 2 osutatud õhusõidukile juhul kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

                              a)

                              aeronavigatsiooniteenuse osutaja on seoses maapealse seireseadme või -süsteemi planeerimata seisakuga rakendanud eriolukorra meetmeid, millega nähakse ette kindlate SSR-tunnuskoodide määramine;

                              b)

                              sõjaväe erakorraliste eriolukorra meetmete tõttu peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrama kindlad SSR-tunnuskoodid;

                              c)

                              õhusõiduk, millele on võimalik määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekood, lahkub punktis 1 osutatud õhuruumiosast või suunatakse sealt muul põhjusel välja.

                  4.

                  Õhusõidukitele, millele ei määrata artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt kehtestatud märguandekoodi, määratakse SSR-tunnuskood, mis on kooskõlas liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

                  5.

                  Pärast õhusõidukile SSR-tunnuskoodi määramist kontrollitakse esimesel võimalusel, kas piloodi sisestatud SSR-tunnuskood ühtib lennule määratud tunnuskoodiga.

                  6.

                  Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse automaatselt, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga.

                  7.

                  Selliste naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajatega, kes identifitseerivad individuaalseid õhusõidukeid kindlate SSR-tunnuskoodide kaudu, lepitakse kokku ametlik kord, mis hõlmab vähemalt järgmist:

                              a)

                              kohustus anda naaberriigi aeronavigatsiooniteenuse osutajatele üle õhusõidukid, mille kontrollitud kindel SSR-tunnuskood on määratud vastavalt liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelule;

                              b)

                              kohustus teavitada vastuvõtvaid lennuliiklusteenindusüksusi kõikidest õhusõiduki pardal asuvate seiresüsteemi komponentide töös tuvastatud kõrvalekalletest.

      III LISA

         Artikli 4 lõikes 4 osutatud toimivusnõuded

      SSR-tunnuskoodide määramiseks kasutatavatel konkreetsetel süsteemidel peavad olema järgmised lennutehnilised võimalused:

                  a)

                  SSR-tunnuskoodid määrataks õhusõidukile automaatselt, järgides liikmesriikide heaks kiidetud ja kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloetelu;

                  b)

                  Naaberriikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolt üle antud õhusõidukitele määratud SSR-tunnuskoode kontrollitakse, et selgitada välja, kas kõnealuse tunnuskoodi kasutamine on vastavuses liikmesriikide heaks kiidetud ning kolmandate Euroopa riikidega kooskõlastatud koodiloeteluga;

                  c)

                  SSR-tunnuskoodid liigitatakse eri kategooriatesse, et tunnuskoode oleks võimalik diferentseeritult määrata;

                  d)

                  punktis c osutatud eri kategooria SSR-tunnuskoodid määratakse vastavalt lendude suunale;

                  e)

                  Sama SSR-tunnuskoodi võib samaaegselt määrata mitmele lennule, kui neid käitatakse konfliktivabades suundades.

      IV LISA

         Artiklis 5 osutatud nõuded

                  1.

                  Artikli 4 lõigetes 3 ja 4, artikli 4 lõike 5 punktis b ning artikli 4 lõikes 6 sätestatud toimivusnõuded.

                  2.

                  Artikli 9 lõigetes 1–4 sätestatud lisanõuded.

      V LISA

         Artikli 6 kohase komponentide vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise nõuded

                  1.

                  Vastavustõendamine näitab komponentide vastavust käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele või kasutuskõlblikkust ajal, kui need töötavad katsekeskkonnas.

                  2.

                  Vastavustõendamise menetlust juhib tootja, kes eelkõige:

                              a)

                              määrab kindlaks asjakohase katsekeskkonna;

                              b)

                              kontrollib, et katsekavas kirjeldatakse komponente katsekeskkonnas;

                              c)

                              kontrollib, et katsekava hõlmaks kõiki kohaldatavaid nõudeid;

                              d)

                              tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

                              e)

                              kavandab katsetamise korraldamise, personali, seadmed ja katseplatvormi konfiguratsiooni;

                              f)

                              korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

                              g)

                              koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

                  3.

                  Tootja tagab, et kõik artikli 6 kohased katsekeskkonda integreeritud komponendid vastavad käesoleva määruse nõuetele.

                  4.

                  Vastavuse või kasutuskõlblikkuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab tootja omal vastutusel EÜ deklaratsiooni vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, tuues eelkõige välja käesoleva määruse nõuded, millele komponent vastab, ja selle kasutamistingimused kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 III lisa punktiga 3.

      VI LISA

         Artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimused

                  1.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutajal peavad olema oma organisatsioonisisesed aruandemeetodid, millega tagatakse ja kinnitatakse erapooletust ja hindamise sõltumatust vastavustõendamise ajal.

                  2.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud personal teeb kontrolle maksimaalse võimaliku professionaalse usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning on vaba igasugusest otsustusvõimet või kontrollide tulemusi mõjutada võivast survest ja stiimulitest, eriti rahalistest stiimulitest eelkõige sellistelt isikutelt või isikute rühmadelt, keda kontrollide tulemused mõjutavad.

                  3.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on juurdepääs varustusele, mis võimaldab neil nõutavaid kontrolle nõuetekohaselt teostada.

                  4.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajatel on usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, rahuldavad teadmised vastavustõendamistega seotud nõuete kohta, piisav kogemus selles valdkonnas ning oskus koostada vastavustõendamist tõendavaid deklaratsioone, dokumente ja aruandeid.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et vastavustõendamisse kaasatud töötajad on võimelised tegema kontrolle erapooletult. Nende töötasu ei tohi sõltuda tehtud kontrollide arvust ega tulemustest.

      VII LISA
      A   OSA

         Artikli 7 lõike 1 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

                  1.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse koostalitlusvõime-, toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

                  2.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

                  3.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

                  4.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

                              a)

                              rakendamise kirjeldus;

                              b)

                              aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja juhib vastavustõendamist ja eelkõige:

                              a)

                              määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda;

                              b)

                              kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

                              c)

                              kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded;

                              d)

                              tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

                              e)

                              kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

                              f)

                              korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

                              g)

                              koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

                  6.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele.

                  7.

                  Vastavuse tõendamise rahuldava lõpetamise korral koostavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad süsteemide kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitavad selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.

            B   OSA

         Artikli 7 lõike 2 kohase süsteemide vastavustõendamise nõuded

                  1.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisega näidatakse nende süsteemide vastavust käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele süsteemide käitamise konteksti peegeldavas keskkonnas.

                  2.

                  Artikli 2 lõike 1 puntides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavust tõendatakse kooskõlas asjakohaste ja tunnustatud testimismeetoditega.

                  3.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel kasutatavatel testimisvahenditel peavad olema asjakohased funktsioonid.

                  4.

                  Artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide vastavustõendamisel koostatakse määruse (EÜ) nr 552/2004 IV lisa punkti 3 nõuete kohaselt tehniline toimik, mis sisaldab järgmisi osi:

                              a)

                              rakendamise kirjeldus;

                              b)

                              aruanne kontrollide ja testide kohta enne süsteemi kasutuselevõtmist.

                  5.

                  Aeronavigatsiooniteenuse osutaja määrab kindlaks sobiva operatsioonilise ja tehnilise katsekeskkonna, mis peegeldab operatsioonilist keskkonda, ning laseb teavitatud asutusel teha vastavustõendamise.

                  6.

                  Vastavustõendamist juhib teavitatud asutus, kes eelkõige:

                              a)

                              kontrollib, et testide kavas kirjeldataks artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemide integreerimist operatsioonilisse ja tehnilisse katsekeskkonda;

                              b)

                              kontrollib, et katsekava hõlmaks täielikult käesoleva määruse kohaldatavad toimivus- ja ohutusnõuded;

                              c)

                              tagab tehnilise dokumentatsiooni ja testide kava järjepidevuse ja kvaliteedi;

                              d)

                              kavandab testimise korraldamise, personali, seadmed ja testimissüsteemi konfiguratsiooni;

                              e)

                              korraldab kontrollid ja testid kooskõlas katsekavaga;

                              f)

                              koostab aruande kontrollide ja testide tulemuste kohta.

                  7.

                  Teavitatud asutus peab tagama, et toimivas katsekeskkonnas käitatud, artikli 2 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud süsteemid vastavad käesoleva määruse toimivus- ja ohutusnõuetele.

                  8.

                  Vastavustõendamise rahuldava lõpetamise korral koostab teavitatud asutus tehtud toimingutega seotud vastavussertifikaadi.

                  9.

                  Seejärel koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja süsteemi kohta EÜ vastavusdeklaratsiooni ja esitab selle koos tehnilise toimikuga määruse (EÜ) nr 552/2004 artikli 6 kohaselt riiklikule järelevalveasutusele.