title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, selliseid jääkide piirnorme käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta, mida võetakse arvesse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ELis ravitud loomadest saadud toiduainete kontrollimisel

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               21.3.2018,

               selliseid jääkide piirnorme käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta, mida võetakse arvesse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ELis ravitud loomadest saadud toiduainete kontrollimisel

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004,
                  1
                eriti selle artiklit 23,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määruses (EÜ) nr 470/2009 on sätestatud Euroopa Liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides ja toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide (edaspidi „jääkide piirnormid“) kehtestamine.

               (2)Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010
                  2
                lisa tabelis 1 (edaspidi „tabel 1“) on sätestatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. Teatavate toimeainete puhul on eri liikide või liikide rühmade ja nende liikide või liikide rühmade eri sihtkudede jaoks sätestatud erinevad jääkide piirnormid.

               (3)Direktiivi 2001/82/EÜ
                  3
                artiklis 11 on sätestatud eeskirjad toiduloomade ravimiseks haiguse korral, mille jaoks puudub liikmesriigis lubatud veterinaarravim. Eelkõige on kõnealuse artikli lõikega 2 koostoimes määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 29 nähtud ette, et selliseid loomi ravitakse farmakoloogilisi toimeaineid sisaldavate ravimitega üksnes juhul, kui toimeained on loetletud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1.

               (4)Komisjon on kohustatud vastu võtma üksikasjalikud eeskirjad jääkide piirnormide kohta, mida võetakse arvesse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ravitud loomadest saadud toiduainete kontrollimisel. ELis direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ravitud loomaliikide konkreetsete sihtkudede puhul ei või ühtegi jääkide piirnormi kanda komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1. Selleks et tagada tarbijakaitse kõrge tase, on vaja erieeskirju, milles täpsustatakse, milliseid jääkide piirnorme sellistel juhtudel kohaldada. Eeskirjades tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 470/2009 alusel kehtestatud jääkide piirnorme selliste eri loomaliikide ja sihtkudede jaoks, mille puhul on riskihindamine tõendanud nende ohutust tarbijate jaoks. Kehtivate jääkide piirnormide kohaldamine selliste kudede ja liikide kombinatsioonide suhtes, millele ei ole jääkide piirnormi kehtestatud, koostoimes artikli 11 kohaste asjakohaste keeluaegade või vaikimisi kohaldatavate minimaalsete keeluaegadega, tagab tarbijakaitse piisava taseme.

               (5)Direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 kohase ravi korral on kõige asjakohasem viidata sarnase anatoomia ja ainevahetusega liikide kohta tabelisse 1 kantud jääkide piirnormidele, et määrata kindlaks jääkide piirnormid selliste loomaliikide veterinaarravimite jääkide puhul, mida ei ole kantud tabelisse 1. Seepärast tuleks toiduloomade liigid jagada rühmadesse ja suhestada need omavahel vastavalt nendevahelistele erinevatele anatoomilistele ja metaboolsetele seostele.

               (6)Eelisjärjekorras võetakse arvesse tabelis 1 sama sihtkoe puhul sugulasliigi või lähema sugulasliigi puhul kehtestatud jääkide piirnorme ja viimase valikuna mis tahes sihtkoe puhul mis tahes liigi jaoks kehtestatud väikseimat jääkide piirnormi.

               (7)Juhul kui tabelis 1 on kindlaks määratud piirangud jääkide piirnormide teatavatel kasutuseesmärkidel kohaldamisele, kohaldatakse kõnealuseid piiranguid ka võimalikule kasutusele muude loomaliikide ja/või sihtkudede puhul.

               (8)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevas määruses sätestatakse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ELis ravitud loomadest saadud toiduainete kontrollimiseks kasutatavad jääkide piirnormid.

               Artikkel 2

               1.Käesoleva määruse kohaldamisel klassifitseeritakse toiduloomad järgmiselt:

               (a)mäletsejad

               (b)monogastrilised imetajad

               (c)kodulinnud ja silerinnalised linnud

               (d)kalad

               (e)mesilased

               (f)koorikloomad

               (g)limused.

               2.Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse loomaliiki „sugulasliigina“ või „lähema sugulasliigina“ järgmiselt:

               (a)loomaliike, mis kuuluvad lõike 1 kohaselt samasse rühma, käsitatakse „sugulasliigina“;

               (b)mäletsejate rühmas käsitatakse lambaid ja kitsi „lähema sugulasliigina“ kui veiseliike ning veiseliike käsitatakse omavahel „lähema sugulasliigina“ kui kas lambaid või kitsi;

               (c)hobuslasi ja küülikuid käsitatakse samaväärses sugulusastmes nii monogastriliste imetajatega kui ka mäletsejatega. Mäletsejaid ei käsitata siiski ei hobuslaste ega küülikute sugulasliigina.

               3.Käesoleva määruse kohaldamisel võrdsustatakse eri sihtkoed järgmiselt:

               (a)sigade ja kodulindude sihtkude „nahk ja rasvkude“ võrdsustatakse muude loomaliikide sihtkoega „rasvkude“ ja vastupidi;

               (b)kalade sihtkude „nahk ja lihaskude“ võrdsustatakse muude loomaliikide sihtkoega „lihaskude“ ja vastupidi;

               (c)koorikloomade ja limuste söödavad osad võrdsustatakse muude loomaliikide sihtkoega „lihaskude“.

               Artikkel 3

               Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 (edaspidi „tabel 1“) loetletud farmakoloogiliste toimeainete puhul, millele on kehtestatud vähemalt üks jääkide piirnorm või ajutine jääkide piirnorm, on jääkide piirnorm, mida tuleb võtta arvesse ELis direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ravitud loomaliikide (edaspidi „ravitud liigid“) sihtkudede kontrollimisel, järgmine:

               (a)kui vähemalt üks jääkide piirnorm on sätestatud tabelis 1 kõnealuse sihtkoe jaoks mis tahes liigi puhul, mis on ravitud liigi sugulasliik:

               (1)kontrollimisel arvessevõetav jääkide piirnorm on väikseim kõikidest jääkide piirnormidest, mis on tabelis 1 kehtestatud kõnealuse sihtkoe jaoks ravitud liigi sugulasliigi puhul;

               (2)juhul kui ravitud liik on käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud liik ja jääkide piirnormid on tabelis 1 kehtestatud kõnealuse sihtkoe jaoks ravitud liigi lähema sugulasliigi puhul, on kontrollimisel arvessevõetav jääkide piirnorm väikseim nendest piirnormidest, mis on kehtestatud kõnealuse sihtkoe jaoks lähemate sugulasliikide puhul;

               (b)kui punkti a ei kohaldata, on kontrollimisel arvessevõetav jääkide piirnorm väikseim kõikidest jääkide piirnormidest, mis on tabelis 1 kehtestatud kõnealuse sihtkoe jaoks ravitud liigi mittesugulasliigi puhul;

               (c)kui kontrollimisel arvessevõetavat jääkide piirnormi ei ole võimalik kehtestada ei punkti a ega punkti b põhjal, on kontrollimisel arvessevõetav jääkide piirnorm väikseim kõikidest jääkide piirnormidest, mis on tabelis 1 kehtestatud muude sihtkudede jaoks mis tahes loomaliigi puhul;

               (d)kui tabelis 1 on kindlaks määratud piirangud jääkide piirnormide teatavatel kasutuseesmärkidel kohaldamisele, kohaldatakse ka kõnealuseid piiranguid, võttes arvesse jääkide piirnormi artikli 3 punktide a, b ja c alusel võimalikuks kasutuseks muude loomaliikide ja/või sihtkudede puhul.

               Artikkel 4

               Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 loetletud farmakoloogiliste toimeainete puhul, millele ei nõuta määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõike 5 kohaselt jääkide piirnormi, ei nõuta jääkide piirnormi kehtestamist ELis direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ravitud loomaliigi ühegi sihtkoe kontrollimiseks tingimusel, et järgitakse tabelis 1 sätestatud piiranguid.

               Artikkel 5

               Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 esitatud loomsete toiduainete turule laskmise ajal kehtivaid jääkide piirnorme kohaldatakse kontrollitavate toodete suhtes.

               Artikkel 6

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 21.3.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

                     (2)

                        Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, uuendtoidu staatuse määramist käsitleva konsulteerimisprotsessi menetlusetappide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               19.3.2018,

               uuendtoidu staatuse määramist käsitleva konsulteerimisprotsessi menetlusetappide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001,
                  1
                eriti selle artiklit 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrusega (EL) 2015/2283 on kehtestatud eeskirjad liidus uuendtoidu turule laskmise ja kasutamise kohta.

               (2)Määruse (EL) 2015/2283 artiklis 4 on sätestatud uuendtoidu staatuse kindlakstegemise korra aluspõhimõtted. Nimetatud artikli lõike 1 kohaselt peavad toidukäitlejad tegema kindlaks, kas toit, mida nad kavatsevad liidus turule lasta, kuulub kõnealuse määruse kohaldamisalasse.

               (3)Selleks et määrata konkreetse toidu uuendtoidu staatus, tuleks esitada konsulteerimistaotlus. Liikmesriigid peaksid kontrollima selliste taotluste nõuetekohasust. Seepärast on vaja kehtestada kontrolliprotsessi eeskirjad.

               (4)Tuleks kehtestada eeskirjad selle tagamiseks, et konsulteerimistaotlustes oleks uuendtoidu staatuse määramiseks esitatud kogu teave, mida liikmesriikidel on hindamiseks vaja.

               (5)Selleks et tagada toidukäitlejate ja üldsuse teavitamine uuendtoidu staatusest, tuleks teave uuendtoidu staatuse kohta teha üldsusele kättesaadavaks.

               (6)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
               Kohaldamisala ja reguleerimisese

               Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad määruse (EL) 2015/2283 artikli 4 rakendamiseks seoses konsulteerimisprotsessi menetlusetappidega, et teha kindlaks, kas toit kuulub või ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse.

               Artikkel 2
               Mõisted

               Lisaks mõistetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002
                  2
                ning määruses (EL) 2015/2283, kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„konsulteerimistaotlus“ – toidukäitleja poolt sihtliikmesriigile esitatud taotlus uuendtoidu staatuse määramiseks konkreetse toidu puhul;

               b)„sihtliikmesriik“ – liikmesriik, kus toidukäitleja kavatseb konkreetse toidu esimest korda turule lasta.

               Artikkel 3
               Konsulteerimistaotluse esitamine

               1.Toidukäitleja konsulteerib sihtliikmesriigiga, nagu on sätestatud määruse (EL) 2015/2283 artikli 4 lõikes 2, esitades sellele liikmesriigile konsulteerimistaotluse.

               2.Kui toidukäitleja kavatseb toidu turule lasta üheaegselt mitmes liikmesriigis, esitab ta konsulteerimistaotluse ainult ühele nendest liikmesriikidest.

               Artikkel 4
               Konsulteerimistaotluse sisu ja esitamine

               1.Konsulteerimistaotlus esitatakse sihtliikmesriigile elektrooniliselt ja taotlus koosneb järgmisest:

               a)kaaskiri;

               b)tehniline toimik;

               c)tõendavad dokumendid;

               d)selgitav märkus, milles täpsustatakse esitatud dokumentide otstarvet ja asjakohasust.

               2.Lõike 1 punktis a osutatud kaaskiri tuleb koostada I lisas esitatud vormi kohaselt.

               3.Lõike 1 punktis b osutatud tehniline toimik peab sisaldama teavet, mida sihtliikmesriigil on vaja uuendtoidu staatuse kohta otsuse tegemiseks, ja toimik koostatakse II lisas esitatud vormi kohaselt.

               4.Erandina lõikest 3 ei pea taotleja esitama kõiki II lisas osutatud elemente tingimusel, et ta esitab iga puuduva elemendi puudumise kohta kontrollitava põhjenduse.

               Artikkel 5
               Konsulteerimistaotluse nõuetekohasuse kontrollimise kord

               1.Sihtliikmesriik kontrollib viivitamata, kas konsulteerimistaotlus vastab artikli 4 nõuetele.

               2.Kui toidukäitleja poolt konsulteerimistaotluses esitatud teave on puudulik, palub sihtliikmesriik toidukäitlejal esitada lisateavet või konsulteerimistaotlust asjakohaselt ajakohastada sihtliikmesriigi määratud ajavahemiku jooksul.

               3.Konsulteerimistaotlust ei loeta nõuetekohaseks, kui:

               a)toidukäitleja ei esita nõutud lisateavet või ajakohastatud konsulteerimistaotlust sihtliikmesriigi määratud aja jooksul;

               b)esitatud lisateave ei ole piisav otsustamaks, kas konsulteerimistaotlus on nõuetekohane.

               4.Sihtliikmesriik teeb otsuse konsulteerimistaotluse nõuetekohasuse kohta ning teavitab sellest otsusest viivitamata toidukäitlejat, teisi liikmesriike ja komisjoni. Kui sihtliikmesriik peab konsulteerimistaotlust mittenõuetekohaseks, esitab ta sellise otsuse põhjused.

               Artikkel 6
               Nõuetekohase konsulteerimistaotluse hindamise kord

               1.Sihtliikmesriik teeb otsuse toidu uuendtoidu staatuse kohta nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta tegi otsuse konsulteerimistaotluse nõuetekohasuse kohta.

               2.Kui sihtliikmesriik leiab, et tal ei ole toidu uuendtoidu staatuse kohta otsuse tegemiseks piisavalt tõendeid, võib ta taotleda toidukäitlejalt lisateavet. Selle taotluse täitmise tähtaeg määratakse kindlaks koos toidukäitlejaga.

               Sihtliikmesriik võib konsulteerida teiste liikmesriikide ja komisjoniga.

               3.Ilma et see piiraks lõikes 4 sätestatut, ei tohi lõikes 2 osutatud lisateabe taotlemine pikendada lõikes 1 osutatud ajavahemikku.

               4.Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib sihtliikmesriik pikendada lõikes 1 nimetatud ajavahemikku kuni neli kuud. Sihtliikmesriik teavitab toidukäitlejat, teisi liikmesriike ja komisjoni oma otsusest ning esitab põhjendused.

               5.Sihtliikmesriik teavitab toidu uuendtoidu staatuse kohta tehtud otsusest viivitamata toidukäitlejat, teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab põhjendused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7.

               Artikkel 7
               Teave uuendtoidu staatuse ja selle avaldamise kohta

               1.Käesoleva määruse artikli 6 lõikes 5 osutatud teade sisaldab järgmist:

               a)asjaomase toidu nimetus ja kirjeldus;

               b)avaldus selle kohta, kas asjaomane toit on uuendtoit, ei ole uuendtoit või ei ole uuendtoit üksnes toidulisandites;

               c)punktis b osutatud avalduse põhjendused;

               d)juhul kui tegemist on uuendtoiduga, siis kõige sobivam toidukategooria, mille alla see kuulub määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 kohaselt.

               2.Komisjon teeb teabe uuendtoidu staatuse kohta üldsusele viivitamata kättesaadavaks komisjoni veebisaidil.

               Artikkel 8
               Liikmesriikide pädevad ametiasutused

               Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. märtsiks 2018 käesoleva määruse kohaldamiseks määratud riigi pädevate asutuste kontaktandmed ja asjaomaste kontaktpunktide kontaktandmed.

               Komisjon avaldab need kontaktandmed komisjoni veebisaidil hiljemalt 1. mail 2018.

               Artikkel 9
               Konfidentsiaalsus

               1.Toidukäitleja võib sihtliikmesriigilt paluda nõustumist sellega, et teabe avalikustamisel tuleb konsulteerimistaotluse osana esitatud teatavat teavet käsitleda konfidentsiaalsena, kui sellise teabe avalikustamine võib kahjustada toidukäitleja konkurentsivõimet.

               2.Lõikes 1 nimetatud eesmärgil osutab toidukäitleja sihtriigile, millist osa esitatud teabest tuleks käsitleda konfidentsiaalsena, ning esitab kõik teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse põhjendamiseks vajalikud üksikasjad.

               3.Sihtliikmesriik teatab toidukäitlejale oma seisukohad küsimuses, milline osa teabest jääb konfidentsiaalseks.

               Konfidentsiaalsena ei käsitata järgmist teavet:

               a)taotleja nimi ja aadress;

               b)toidu nimetus ja kirjeldus;

               c)taotleja esitatud uuringute kokkuvõte;

               d)kui see on asjakohane, siis kasutatud analüüsimeetod(id).

               4.Teiste liikmesriikidega konsulteerimise korral vastavalt artikli 6 lõike 2 teisele lõigule teavitab sihtliikmesriik komisjoni ja liikmesriike oma seisukohtadest konsulteerimistaotluse konfidentsiaalsuse küsimuses.

               5.Pärast seda, kui toidukäitlejat on teavitatud vastavalt lõikele 3, võib ta oma konsulteerimistaotluse kolme nädala jooksul tagasi võtta ja selle aja vältel käsitletakse esitatud teavet konfidentsiaalsena.

               6.Komisjon ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada lõikega 3 ette nähtud konfidentsiaalsus käesoleva määruse kohaselt saadud teabe puhul, välja arvatud teabe puhul, mis tuleb avalikustada inimtervise kaitse huvides.

               7.Kui toidukäitleja võtab või on võtnud tagasi oma konsulteerimistaotluse vastavalt lõikele 5, ei avalikusta komisjon ega liikmesriigid teavet, mille puhul toidukäitleja palus konfidentsiaalsust vastavalt lõikele 1.

               8.Lõigete 1–7 kohaldamine ei mõjuta komisjoni ja liikmesriikide vahel sellise teabe vahetamist, mis on vajalik käesoleva määruse kohaselt esitatud konsulteerimistaotluste käsitlemiseks.

               Artikkel 10
               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 19.3.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

    ---documentbreak---

               ET

               LISA

               I LISA

               UUENDTOIDU STAATUSE MÄÄRAMISE KONSULTEERIMISTAOTLUSE KAASKIRJA VORM

               Liikmesriigi pädev asutus:

               Kuupäev: ________

               Teema: Konsulteerimistaotlus uuendtoidu staatuse määramiseks järgmisele:
                  ___________________________________________________________________________

               Toidukäitleja(d) / konsulteeriv pool:

               Äriühing: __________________________________________________________________

               Aadress: ____________________________________________________________________

               Telefon:__________________________________________________________________

               E-post: _____________________________________________________________________

               Kontaktisik: ______________________________________________________________

               esitab (esitavad) konsulteerimistaotluse uuendtoidu staatuse määramiseks järgmisele:______________________________________________________________________________

               Lugupidamisega

               Allkiri ____________________________________

               Lisad:

               Tehniline toimik

               Konsulteerimistaotlust toetavad dokumendid

               Selgitavad märkused

               II LISA

               TEHNILISE TOIMIKU VORM

               Selgitavates märkustes tuleb selgitada eri teabeosade vahelist seost. Eriti seoses nende tõenditega, mis on esitatud, et tõendada ulatuslikul määral inimtoiduna kasutamist liidus enne 15. maid 1997, kuna järelduse tegemiseks tuleb arvesse võtta paljude eri allikate dokumente.

               Kui uuendtoidu staatuse määramiseks on asjakohased üksnes asjaomaste dokumentide osad, tuleb need osad tähistada.

               Kõigi toitude puhul tuleb täita 1. jagu.

               Ekstraktide puhul tuleb lisaks 1. jaole täita ka 2. jagu.

               Toidu puhul, mis on saadud tootmisprotsessist, mida ei kasutatud enne 15. maid 1997 liidus toidu tootmiseks, tuleb täita 1. jagu (punktid 1–3 ja punkt 7) ning 3. jagu.

               1. jagu. Kõik toidud (toidu puhul, mis on saadud tootmisprotsessist, mida ei kasutatud toidu tootmiseks liidus enne 15. maid 1997, tuleb täita üksnes punktid 1–3 ja punkt 7)

                        1.
                              Toidu kirjeldus

                        1.1
                              Toidu nimetus

                        1.2
                              Toidu üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas teave, kas toit koosneb tehisnanomaterjalidest määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktide viii ja ix tähenduses

                        1.3
                              Esitatav uuendtoidu kategooria vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punktile a (vajaduse korral)

                        2.
                              Toidu ja/või toiduallika (kui on asjakohane) täpsem kirjeldus

                        A.
                              Organismid (mikroorganismid, seened, vetikad, taimed, loomad)

                        2.1
                              Taksonoomiline nimetus (täielik ladinakeelne nimetus koos autori nimega)

                        2.2
                              Sünonüümid, muud nimetused (vajaduse korral)

                        2.3
                              Asjaomase organismi puhul (vajaduse korral) täpsustada, millise osa kasutamisele liidus inimtoiduks enne 15. maid 1997 on viidatud

                        2.4. Puhtuse/kontsentratsiooni spetsifikatsioon

                        B.
                              Keemilised ained

                        2.5
                              CASi number (numbrid) (kui see on määratud)

                        2.6
                              Keemiline nimetus (keemilised nimetused) vastavalt IUPACi nomenklatuuri reeglitele

                        2.7
                              Sünonüümid, kaubanimi, triviaalnimetus (vajaduse korral)

                        2.8
                              Molekuli- ja struktuurivalem

                        2.9
                              Puhtuse / kontsentratsiooni spetsifikatsioon

                        3.
                              Kasutustingimused

                        3.1
                              Kuidas kavatsetakse toitu kasutada?

                        3.2
                              Tooteliik (-liigid), milles toitu kavatsetakse kasutada

                        3.3
                              Sisaldus/kontsentratsioon (või sisalduse vahemik) tootes (toodetes), milles toitu kavatsetakse kasutada

                        4.
                              Tootmisprotsess

                        4.1
                              Tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus. Tootmisprotsessi kirjeldamiseks lisada protsessi vooskeem

                        5.
                              Asjaomase toidu inimtoiduna tarbimine liidus enne 15. maid 1997

                        5.1
                              Mil määral tarbiti kogu liidus asjaomast toitu olulises koguses enne 15. maid 1997? Esitada andmed

                        5.2
                              Mil määral tarbiti ühes liikmesriigis asjaomast toitu olulises koguses enne 15. maid 1997? Esitada andmed

                        5.3
                              Kas toitu tarbiti liidus enne 15. maid 1997 üksnes piirkonniti / väikeses ulatuses? Esitada andmed

                        5.4
                              Kas toit oli liidus enne 15. maid 1997 kättesaadav koostisainena, mis oli suunatud erisihtrühmale (nt meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit)? Esitada andmed

                        6.
                              Konsulteerimine kättesaadavuse üle liidus

                        Kui toidukäitlejad ei ole kindlad, kas neil olemasolev teave on piisav tõendamaks, et asjaomast toitu on liidus olulisel määral inimtoiduna tarbitud enne 15. maid 1997, võivad nad konsulteerida teiste toidukäitlejatega või toidukäitlejate liitudega, et koguda piisavalt teavet.

                        6.1
                              Kas muude toidukäitlejatega või toidukäitlejate liitudega on konsulteeritud? Esitada andmed

                        6.2
                              Kas toit on praegu liidu turul kättesaadav? Esitada andmed

                        7.
                              Lisateave

                        7.1
                              Kas on andmeid, et asjaomast toodet kasutatakse liidus direktiivi 2001/83/EÜ
                           1
                         kohaselt ravimina?

                        7.2
                              Kas on muud teavet, mis aitaks uuendtoidu staatuse määrata? Esitada tuleb kogu asjakohane teave, isegi juhul, kui seda ei ole konkreetselt nõutud.

               2. jagu. Ekstraktid

                        8.
                              Ekstraktid

                        8.1
                              Kõik lisaandmed ekstrakti lähtematerjali kohta, kui neid ei ole esitatud 1. jaos. Esitada andmed

                        8.2
                              Ekstrakti spetsifikatsioon. Esitada andmed

                        8.3
                              Kas toiduallikast ektraheeritud ekstrakti mis tahes koostisosade sissevõtmine toiduga võib ületada nende sissevõtmist asjaomase toiduallikaga? Esitada andmed

               3. jagu. Toit, mis on saadud sellisest tootmisprotsessist, mida ei kasutatud liidus toidu tootmisel enne 15. maid 1997

                        9.
                              Tootmisprotsess

                        9.1
                              Tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus Tootmisprotsessi kirjeldamiseks lisada protsessi vooskeem

                        9.2
                              Kas toidu struktuur või koostis mõjutavad selle toiteväärtust, metabolismi või soovimatute ainete sisaldust protsessi tõttu, mille abil toit on valmistatud?

                        Esitada andmed

                        9.3
                              Kas toit on valmistatud allikast, mida iseenesest ei tarbita tavaliselt toiduvaliku osana? Esitada andmed

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 kohaldamise eeskirjad, et täpsustada elemendid, mida digitaalse teenuse osutajad peavad võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks arvesse võtma, ja parameetrid, mille põhjal tehakse kindlaks intsidendi mõju olulisus

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               30.1.2018,

               millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 kohaldamise eeskirjad, et täpsustada elemendid, mida digitaalse teenuse osutajad peavad võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks arvesse võtma, ja parameetrid, mille põhjal tehakse kindlaks intsidendi mõju olulisus

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus,
                  1
                eriti selle artikli 16 lõiget 8,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt on digitaalse teenuse osutajatel vabadus võtta tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mida nad peavad oma võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks asjakohaseks ja proportsionaalseks, tingimusel et nende meetmetega tagatakse asjakohane turvalisuse tase ning võetakse arvesse direktiiviga ettenähtud elemente.

               (2)Asjakohaste ja proportsionaalsete tehniliste ja korralduslike meetmete kindlakstegemiseks peaks digitaalse teenuse osutaja käsitlema infoturvet süsteemselt, rakendades riskipõhist lähenemisviisi.

               (3)Süsteemide ja rajatiste turvalisuse tagamiseks peaksid digitaalse teenuse osutajad korraldama hindamisi ja analüüse. Need peaksid käsitlema järgimisi aspekte: võrgu- ja infosüsteemide süsteemne haldamine, füüsiline ja keskkonnaga seotud turvalisus, tarnete turvalisus ning juurdepääsukontroll.

               (4)Kui digitaalse teenuse osutajad teevad võrgu- ja infosüsteemide süsteemse haldamise raames riskianalüüsi, tuleks neil soovitada välja selgitada spetsiifilised riskid ja kirjeldada kvantitatiivsete näitajate abil nende olulisust, näiteks võiks kindlaks teha elutähtsat vara ähvardavad ohud ja nende võimaliku mõju tegevusele ning otsustada, kuidas neid olemasoleva suutlikkuse ja nõutavate ressursside alusel kõige paremini leevendada.

               (5)Personalipoliitika võiks hõlmata oskuste kujundamist, sealhulgas turvalisusega seotud oskuste arendamist ja teadlikkuse suurendamist puudutavaid aspekte. Tegevuse turvalisust käsitlevate põhimõtete üle otsustamisel peaksid digitaalse teenuse osutajad võtma arvesse muutuste juhtimise, haavatavustegurite haldamise, tegevus- ja haldustavade formaliseerimise ja süsteemide kaardistamise aspekte.

               (6)Turvaarhitektuuri põhimõtted võiksid eelkõige hõlmata võrkude ja süsteemide lahusust ning konkreetseid turbemeetmeid elutähtsate toimingute, nagu haldustoimingute jaoks. Võrkude ja süsteemide lahusus võiks võimaldada digitaalse teenuse osutajal eristada selliseid elemente nagu andmevood ja andmetöötlusressursid, mis kuuluvad kliendile, klientide rühmale, digitaalse teenuse osutajale või kolmandatele isikutele.

               (7)Füüsilise ja keskkonnaga seotud turvalisuse kindlustamiseks võetavad meetmed peaksid tagama organisatsiooni võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse selliste ohtude põhjustatud intsidentide puhul nagu vargus, tulekahju, üleujutus või muud ilmastikuolud, telekommunikatsiooniprobleemid või voolukatkestused.

               (8)Elektri-, kütuse- või jahutusenergiaga varustamise kindlus võiks katta ka tarneahelat, mis hõlmab eelkõige väliste töövõtjate ja alltöövõtjate ning nende juhtimisega seotud turvalisust. Elutähtsate tarnete jälgitavus tähendab digitaalse teenuse osutaja suutlikkust teha kindlaks ja registreerida nende tarnete allikad.

               (9)Digitaalse teenuse kasutajatena tuleks käsitada füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes on internetipõhise kauplemiskoha või pilvandmetöötlusteenuse kliendid või tellijad või kes külastavad internetipõhise otsingumootori veebisaiti märksõnaotsingu tegemiseks.

               (10)Intsidendi mõju olulisuse kindlaksmääramisel tuleks käesolevas määruses nimetatud juhtumitesse suhtuda kui oluliste intsidentide mitteammendavasse loetelusse. Käesoleva määruse rakendamisest ja tööst, mida koostöörühm teeb, et koguda parimaid tavasid riskide ja intsidentide kohta ning arutada intsidentidest teatamise korra üle vastavalt direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõike 3 punktidele i ja m, tuleks teha järeldusi. Tulemuseks võiksid olla põhjalikud suunised selle kohta, milliste teatamisparameetrite kvantitatiivsete piirmäärade ületamise korral tekib digitaalse teenuse osutajal direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 3 kohane teatamiskohtusus. Kui see on asjakohane, võiks komisjon kaaluda ka määruses praegu sätestatud piirmäärade läbivaatamist.

               (11)Selleks et pädevaid asutusi oleks võimalik potentsiaalsetest uutest riskidest teavitada, tuleks julgustada digitaalse teenuse pakkujaid vabatahtlikult teatama intsidentidest, mille omadustega nad ei ole varem kokku puutunud, nagu uued nõrkuste ärakasutamise moodused, ründevektorid või ohusubjektid, haavatavused ja ohud.

               (12)Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates direktiivi (EL) 2016/1148 ülevõtmise tähtaja möödumisele järgnevast päevast.

               (13)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/1148 artiklis 22 nimetatud võrgu- ja infoturbesüsteemide komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese

               Käesolevas määruses täpsustatakse, milliseid elemente peavad digitaalse teenuse pakkujad arvesse võtma, kui nad määravad kindlaks ja võtavad meetmeid, et tagada direktiivi (EL) 2016/1148 III lisas nimetatud teenuste osutamiseks kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisus, ning täpsustatakse parameetrid, mida võetakse arvesse intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks.

               Artikkel 2

               Turvalisuse elemendid

               1. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud süsteemide ja rajatiste turvalisus tähendab võrgu- ja infosüsteemide ning nende füüsilise keskkonna turvalisust ja hõlmab järgimisi elemente:

               (a)võrgu- ja infosüsteemide süsteemne haldamine, mis tähendab infosüsteemide kaardistamist ja asjakohaste põhimõtete väljatöötamist infoturbe haldamise, sealhulgas riskianalüüsi, personali, toimingute turvalisuse, turvaarhitektuuri, andmete ja süsteemi elutsükli turvalise haldamise ning vajaduse korral krüpteerimise ja selle haldamise jaoks;

               (b)

                  füüsiline ja keskkonnaga seotud turvalisus, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega kaitstakse digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemide turvalisust kahju eest, rakendades kõiki ohte hõlmavat riskipõhist lähenemisviisi, mille puhul tegeldakse näiteks süsteemitõrgete, inimeksimuste, pahatahtliku tegevuse ja loodusnähtustega;

               (c)tarnete turvalisus, mis tähendab asjakohaste põhimõtete väljatöötamist ja säilitamist, et tagada teenuste osutamiseks kasutatavate peamiste tarnete kättesaadavus ja vajaduse korral jälgitavus;

               (d)võrgu- ja infosüsteemidele juurdepääsu kontroll, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega tagatakse, et võrgu- ja infosüsteemide füüsilise ja loogilise juurdepääsu, sealhulgas võrgu- ja infosüsteemide haldusturvalisuse jaoks kasutatakse talitus- ja turvanõuetel põhinevaid volitusi ja piiranguid.

               2. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud intsidentide käsitlemisel hõlmavad digitaalse teenuse osutaja võetavad meetmed järgmist:

               (a)tuvastamisprotsessid ja -menetlused, mida hoitakse alal ja testitakse, et tagada õigeaegne ja piisav teadlikkus anomaalsetest juhtumitest;

               (b)intsidentidest teatamise ja infosüsteemide nõrkade kohtade ja haavatavuste kindlakstegemise protsessid ja põhimõtted;

               (c)kehtestatud korra kohane reageerimine ja võetud meetmete tulemustest teatamine;

               (d)intsidendi raskusastme hindamine, intsidendianalüüsi põhjal saadud teadmuse dokumenteerimine ja sellise asjakohase info kogumine, mida saab kasutada tõendusmaterjalina ja mille põhjal saab protsesse pidevalt täiustada.

               3. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis c nimetatud talitluspidevuse haldamine tähendab organisatsiooni suutlikkust säilitada või vajaduse korral taastada pärast häirivat intsidenti teenuste osutamine varem kokkulepitud vastuvõetaval tasemel ja see hõlmab järgmist:

               (a)toime analüüsi põhjal koostatud hädaolukorra lahendamise kavade koostamine ja kasutamine, et tagada digitaalse teenuse osutajate poolse teenuse pakkumise järjepidevus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu;

               (b)avariitaastesuutlikkus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu.

               4. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis d nimetatud seire, auditeerimine ja testimine hõlmab põhimõtete väljatöötamist ja rakendamist, et reguleerida järgmist:

               (a)vaatluste või mõõtmiste kavandatud seeriate korraldamine, et hinnata, kas võrgu- ja infosüsteemid toimivad eesmärgipäraselt;

               (b)inspekteerimine ja kontrollimine, et teha kindlaks, kas standardeid või suuniseid järgitakse, andmed on täpsed ning täidetakse tõhususe ja tulemuslikkuse eesmärke;

               (c)protsess, mille eesmärk on tuvastada puudused võrgu- ja infosüsteemide turvamehhanismides, millega kaitstakse andmeid ja tagatakse eesmärgipärane toimimine. Selline protsess hõlmab toiminguvooga seotud tehnilisi protsesse ja personali.

               5. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis e nimetatud rahvusvahelised standardid tähendavad standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012
                  2
                artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud rahvusvaheline standardiorganisatsioon. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 19 kohaselt võib kasutada ka Euroopas või rahvusvaheliselt heaks kiidetud võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse alaseid standardeid ja spetsifikatsioone, sealhulgas liikmesriikide standardeid.

               6. Digitaalse teenuse osutajad tagavad, et neil on olemas asjakohased dokumendid, mille alusel pädevad asutused saavad kontrollida, kas lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5 nimetatud turvalisuse elementidest peetakse kinni.

               Artikkel 3

               Parameetrid, mida tuleb intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks arvesse võtta

               1. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis a nimetatud intsidendist mõjutatud kasutajate ja eelkõige nende kasutajate arvu osas, kes sõltuvad asjaomasest teenusest oma teenuste osutamisel, peab digitaalse teenuse osutajal olema võimalik hinnata üht järgmistest:

               (a)selliste mõjutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute arv, kellega on teenuse osutamiseks sõlmitud leping, või

               (b)teenust kasutanud mõjutatud kasutajate arv, mille aluseks on eelkõige varasemad andmeliiklusandmed.

               2. Artikli 16 lõike 4 punktis b nimetatud intsidendi kestus tähendab ajavahemikku alates hetkest, mil teenuse osutamine katkeb käideldavuse, autentsuse, tervikluse või konfidentsiaalsuse seisukohast, kuni selle taastamiseni.

               3. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis c nimetatud intsidendist mõjutatud geograafilise ala ulatuse osas peab digitaalse teenuse pakkujal olema võimalik kindlaks teha, kas intsident mõjutab tema teenuste osutamist konkreetsetes liikmesriikides.

               4. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis d nimetatud teenuse toimimise katkestuse ulatuse mõõtmisel võetakse arvesse üht või mitut järgmistest komponentidest, mida intsident on kahjustanud: andmete või seonduvate teenuste käideldavus, autentsus, terviklus ja konfidentsiaalsus.

               5. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis e nimetatud majandus- ja ühiskondlikule tegevusele avalduva mõju ulatuse osas on digitaalse teenuse osutajal võimalik otsustada selliste näitajate alusel nagu tema ja kliendi lepinguliste suhete laad, või kui see on asjakohane, mõjutatud kasutajate potentsiaalne arv, kas intsident on põhjustanud kasutajatele märkimisväärset materiaalset või mittemateriaalset kahju, näiteks seoses tervise, ohutuse või varalise kahjuga.

               6. Lõigete 1, 2, 3, 4 ja 5 kohaldamisel ei kohustata digitaalse teenuse osutajat koguma täiendavat infot, millele tal puudub juurdepääs.

               Artikkel 4

               Intsidendi oluline mõju

               1. Intsidendi mõju peetakse oluliseks, kui esinenud on vähemalt üks järgmistest olukordadest:

               (a)digitaalse teenuse osutaja pakutav teenus ei olnud kättesaadav üle 5 000 000 kasutajatunni, kusjuures kasutajatund tähendab liidus asuvate mõjutatud kasutajate arvu kuuekümne minuti jooksul;

               (b)intsident on põhjustanud salvestatud, edastatud või töödeldud andmete või digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemi kaudu pakutavate või juurdepääsetavate asjaomaste teenuste tervikluse, autentsuse või konfidentsiaalsuse kadu, mis mõjutab rohkem kui 100 000 kasutajat liidus;

               (c)intsident on seadnud ohtu avaliku ohutuse, avaliku julgeoleku või inimelu;

               (d)intsident on põhjustanud liidus vähemalt ühele kasutajale materiaalset kahju, mis ületab 1 000 000 eurot.

               2. Komisjon võib lõikes 1 sätestatud piirmäärad läbi vaadata, tuginedes parimatele tavadele, mida koostöörühm on kogunud, täites direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõikest 3 tulenevaid ülesandeid, ja artikli 11 lõike 3 punkti m kohastele aruteludele.

               Artikkel 5

               Jõustumine

               (1)Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (2)Seda kohaldatakse alates 10. maist 2018.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 30.1.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1500, 9. oktoober 2018, milles käsitletakse toimeaine tiraami heakskiidu pikendamata jätmist ning tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamise ja müügi keelamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  10.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 254/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1500,
         9. oktoober 2018,
         milles käsitletakse toimeaine tiraami heakskiidu pikendamata jätmist ning tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamise ja müügi keelamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1, artikli 49 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni direktiiviga 2003/81/EÜ (2) lisati toimeaine tiraam nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

                     (2)

                     Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

                     (3)

                     Toimeaine tiraami heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 30. aprillil 2019.

                     (4)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt esitati kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus taotlus tiraami heakskiidu pikendamiseks.

                     (5)

                     Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

                     (6)

                     Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 20. jaanuaril 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

                     (7)

                     Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

                     (8)

                     Toiduohutusamet esitas 27. jaanuaril 2017 komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas tiraam võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi kindlaks, et lehtede/okaste pritsimiseks tiraami kasutamisel avaldub suur ja vahetu oht tarbijatele ja töötajatele. Isegi riskihindamise kõrgema tasandi täiendusi arvesse võttes tuvastas toiduohutusamet, et hinnatud tüüpiliste kasutusviiside (sh seemnete töötlemine) puhul avaldub suur oht lindudele ja imetajatele. Riskihindamise jaoks vajalikke jääkide määratlusi ei olnud võimalik tuletada metaboliidi M1 kohta kättesaadavast puudulikust teabest, seega ei olnud võimalik lõpule viia tarbijatele toidu kaudu avalduva riski hindamist ega jääkide piirnorme kehtestada. Lisaks sellele ei olnud toiduohutusametil kättesaadava teabe alusel võimalik välistada, et tiraami ja selle metaboliiti dimetüülklorosilaani (DMCS) sisaldava pinna- ja põhjavee töötlemisprotsessis ei moodustu joogivees probleemset, olemuslikult ohtlikku ainet N,N-nitrosodimetüülamiini (NDMA), ning samuti järeldas toiduohutusamet kättesaadava piiratud teabe alusel, et metaboliidiga DMCS kokkupuutest tuleneb väga suur oht veeorganismidele. Kättesaadavale teabele tuginedes ei olnud toiduohutusametil võimalik järeldada, et tiraamil on endokriinsüsteemi häireid põhjustavaid omadusi.

                     (9)

                     Komisjon palus, et taotluse esitaja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused pikendamist käsitleva esialgse aruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

                     (10)

                     Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse ainega seotud probleeme lahendatuks lugeda.

                     (11)

                     Seega ei ole vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega on asjakohane jätta toimeaine tiraami heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata.

                     (12)

                     Taotleja kirjutas 18. mail 2018 komisjonile oma soovist loobuda heakskiidu pikendamise taotlusest, milles käsitletakse tiraami tüüpilisi kasutusviise lehtede/okaste pritsimisel.

                     (13)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

                     (14)

                     Võttes arvesse töödeldud seemnetest avalduvat ohtu lindudele ja looduslikele imetajatele, tuleks keelata tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete turule laskmine ja kasutamine.

                     (15)

                     Töödeldud seemnete turule laskmise ja kasutamise keeldu tuleks kohaldada alates 31. jaanuarist 2020, et näha ette piisav üleminekuaeg seemnete tarneahela jaoks, võttes arvesse tiraami sisaldavate toodetega töötlemata seemnete piiratud kättesaadavust.

                     (16)

                     Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega tiraami sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks.

                     (17)

                     Kui liikmesriigid annavad tiraami sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, siis lõppeb see ajavahemik hiljemalt 30. aprillil 2019 lehtede/okaste pritsimiseks kasutatavate taimekaitsevahendite puhul ning 30. jaanuaril 2020 muude, sealhulgas seemnete töötlemiseks kasutatavate taimekaitsevahendite puhul.

                     (18)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/524 (7) pikendati tiraami heakskiidu kehtivusaega 30. aprillini 2019, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Kuna aga pikendamata jätmise kohta on otsus tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks hakata käesolevat määrust kohaldama nii kiiresti kui võimalik.

                     (19)

                     Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt tiraami heakskiitmise kohta uut taotlust.

                     (20)

                     Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine
            Toimeaine tiraami heakskiitu ei pikendata.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas jäetakse välja tiraami käsitlev 73. rida.

            Artikkel 3
            Töödeldud seemnete turulelaskmise keelamine
            Tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemneid ei tohi kasutada ega turule lasta.

            Artikkel 4
            Üleminekumeetmed
            Liikmesriigid tühistavad toimeainet tiraami sisaldavate taimekaitsevahendite load hiljemalt 30. jaanuariks 2019.

            Artikkel 5
            Ajapikendus
            Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb hiljemalt 30. aprillil 2019 lehtede/okaste pritsimiseks kasutatavate taimekaitsevahendite puhul ning 30. jaanuaril 2020 muude, sealhulgas seemnete töötlemiseks kasutatavate taimekaitsevahendite puhul.

            Artikkel 6
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Artiklit 3 kohaldatakse alates 31. jaanuarist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 5. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/81/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete molinaadi, tiraami ja tsiraami lisamisega (ELT L 224, 6.9.2003, lk 29).

            (3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

            (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

            (6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pymetrozine („Järeldused toimeaine tiraami pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2017;15(7):4700 [29 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2017.4700.

            (7)  Komisjoni 28. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/524, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, klopüraliidi, tsüprodiniili, diklorprop-P, fosetüüli, mepanipüriimi, metkonasooli, metrafenooni, pirimikarbi, Pseudomonas chlororaphis'e tüve MA 342, pürimetaniili, kinoksüfeeni, rimsulfurooni, spinosaadi, tiaklopriidi, tiametoksaami, tiraami, metüültolklofossi, triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli ja tsiraami heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 88, 4.4.2018, lk 4).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1586, 22. oktoober 2018, millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Horvaatia territoriaalvetes kasutatavate kaldanootade miinimumkaugusega rannikust, vee miinimumsügavusega nende kasutamisel ning püügikeeluga kaitsealuste elupaikade kohal

text:
                  23.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 264/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1586,
         22. oktoober 2018,
         millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Horvaatia territoriaalvetes kasutatavate kaldanootade miinimumkaugusega rannikust, vee miinimumsügavusega nende kasutamisel ning püügikeeluga kaitsealuste elupaikade kohal
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5 ning artikli 13 lõikeid 5 ja 10,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõikega 1 on keelatud traalnootade, tragide, sein-, paadi-, kalda- või samalaadsete nootadega püük mererohu, eelkõige Posidonia oceanica või muude mereliste seemnetaimede kasvukohtades.

                     (2)

                     Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 esimesest lõigust tingimusel, et täidetud on teatavad artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimused.

                     (3)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine kaldale lähemal kui 3 meremiili või 50 m samasügavusjoonest madalamal, kui selline sügavus asub kaldale lähemal.

                     (4)

                     Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1 erandi, tingimusel et täidetud on teatavad artikli 13 lõike 1 teises lõigus ning lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

                     (5)

                     26. jaanuaril 2016 sai komisjon Horvaatialt taotluse, milles paluti teha erand kõnealuse määruse artikli 13 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel seoses traditsioonilise kaldanooda „šabakuni“ kasutamisega merevaik-seriooli (Seriola dumerili) püügiks, traditsioonilise kaldanooda „oližnica“ kasutamisega liivatindi (Atherina boyeri) ning traditsiooniliste kaldanootade „girarica“ ja „migavica“ kasutamiseks smariidide (Spicara smaris) püügiks Horvaatia territoriaalvetes.

                     (6)

                     Samas taotluses taotles Horvaatia veel erandit määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel seoses traditsiooniliste kaldanootade „girarica“ ja „migavica“ kasutamisega smariidide (Spicara smaris) püügiks.

                     (7)

                     Taotlus puudutab Horvaatias juba lubatud püügitegevust ja hõlmab laevu, millega on kala püütud üle viie aasta ning mida kasutatakse vastavalt majandamiskavale, mida Horvaatia rakendab vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 ministri 30. märtsi 2018. aasta käskkirja (2) alusel (edaspidi „Horvaatia majandamiskava“).

                     (8)

                     Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas Horvaatia taotletud erandit ja sellega seotud majandamiskava 2016. aasta aprillis ja oktoobris. STECF rõhutas, et vaja on selgitada kasutatavaid püügivahendeid, kaaspüüki ja seiret käsitlevaid ning teaduslikke andmeid. Horvaatia esitas komisjonile piisavad selgitused ja vaatas neile vastavalt läbi oma majandamiskava, kuhu ta lisas kontrolli-, laevastiku haldamise, andmekogumise ja seiremeetmeid.

                     (9)

                     Horvaatia eranditaotlus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõikes 5 ning artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele.

                     (10)

                     Täpsemalt on kõnealusele merepiirkonnale omased teatavad geograafilised takistused, kuna Horvaatia morfoloogiline struktuur eristub pika rannajoone ja paljude saarte poolest ning püütavaid liike esineb kohati ja vaid teatavates rannikuala kohtades ja piirkondades ning üksnes sügavuses, mis jääb alla 50 meetri. Seega on püügiala piiratud.

                     (11)

                     Mis puutub smariidide püüki, on taotlus esitatud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 esimese lõigu alusel, milles käsitletakse kalapüüki laevadega, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit ja mootorivõimsus on kuni 85 kW, kus kasutatakse veetavaid põhjavõrke, mida tavaliselt kasutatakse Posidonia kasvukohtadel. Tuleb veel märkida, et smariidide püügiga seonduv tegevus mõjutab umbes 5 % majandamiskavaga hõlmatud Posidonia oceanica mererohuga kaetud alast, ja alla 5 % Horvaatia territoriaalvetes paiknevatest mererohu kasvukohtadest; see on vastavuses määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 esimese lõigu punktides ii ja iii sätestatuga.

                     (12)

                     Asjaomast kala ei ole võimalik püüda muude vahenditega, kuna vaid kaldanoodad on seda liiki püügiks vajalike tehniliste omadustega.

                     (13)

                     Lisaks ei mõjuta püük merekeskkonda märkimisväärselt, kuna kaldanoodad kujutavad endast väga selektiivseid püügivahendeid, need ei puuduta merepõhja ning neid ei saa kasutada Posidonia oceanica kasvukohtade kohal.

                     (14)

                     Taotlus on esitatud 87 laeva kohta. Horvaatia taotleb seega erandit piiratud arvule (võrreldes kõnealuseid püügivahendeid kasutavate laevade suure tegevuspiirkonnaga) laevadele, mis moodustavad umbes 1 % tervest Horvaatia kalalaevastikust ja 2 % selle kogumahutavusest.

                     (15)

                     Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikele 9.

                     (16)

                     Horvaatia majandamiskavas on sätestatud kõik asjakohased kalandusalased mõisted ja selle kavaga tagatakse, et kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikega 9 tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest püügiload väljastatakse vaid 87 konkreetsele laevale, kellel on juba lubatud Horvaatias kala püüda. Sellega seoses märgitakse, et Horvaatia majandamiskava ja ministri käskkirja kohaselt ei ole kaldanootade „migavica“, „girarica“ and „šabakun“ kasutamine lubatud püügipiirkonnas A, samas kui kaldanoot „oližnica“ on lubatud üksnes püügi alapiirkondades E4 ja F2. Lisaks on kaldanootade kasutamine keelatud rahvusparkidena ja eriliste elupaikadena käsitatavatel aladel.

                     (17)

                     Asjaomane püük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 nõuetele. Nootasid haalatakse tõepoolest vees, ilma et need puudutaks merepõhja.

                     (18)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktis h sätestatud nõudeid ei kohaldata, sest need on seotud traaleritega.

                     (19)

                     Seoses nõudega järgida määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõiget 3, millega kehtestatakse võrgusilma alammõõt traditsioonilise kaldanoodaga „oližnica“ püütava liivatindi (Atherina boyeri) puhul, märgib komisjon, et Horvaatia andis kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 7 oma majandamiskavas loa teha erand kõnealuse määruse artikli 9 lõikest 3, arvestades, et asjaomane püük on väga selektiivne, mõjutab merekeskkonda väga vähe ja seda ei mõjuta artikli 4 lõike 5 sätted.

                     (20)

                     Komisjon märgib, et Horvaatia ei ole andnud oma majandamiskavas luba kohaldada erandit määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 3 kohaldamise osas suurte võrgusilmadega traditsiooniliste kaldanootade (šabakun) kasutamiseks merevaik-seriooli (Seriola dumerili) püügiks ega ka traditsiooniliste kaldanootade „girarica“ ja „migavica“ kasutamiseks smariidide (Spicara smaris) püügiks.

                     (21)

                     Asjaomane püük toimub rannikule väga lähedal ega häiri seepärast muude laevade tegevust.

                     (22)

                     Majandamiskavaga tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas nimetatud liikide püük oleks minimaalne, kuna sihtliikideks on merevaik-seriool (Seriola dumerili), liivatint (Atherina boyeri) ja smariidid (Spicara smaris), mida ei ole määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas nimetatud, ning püük on väga selektiivne.

                     (23)

                     Püük on väga selektiivne ja eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

                     (24)

                     Horvaatia majandamiskava hõlmab kalapüügi seire meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 esimese lõiguga ja artikli 13 lõike 9 kolmanda lõiguga, seega on nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (3) artiklis 14 sätestatud tingimused täidetud.

                     (25)

                     Seetõttu tuleks taotletud erandeid lubada.

                     (26)

                     Horvaatia peaks esitama komisjonile regulaarsed aruanded kooskõlas Horvaatia majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

                     (27)

                     Erandi kehtivusaja piiramine tagab võimaluse võtta viivitamata parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui komisjonile esitatav aruanne näitab püütava liigi kehva kaitsestaatust; samuti võimaldab piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks.

                     (28)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Erand

               1.   Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõiget 1 ei kohaldata Horvaatia territoriaalvetes toimuva smariidi (Spicara smaris) püügi suhtes kaldanootadega „girarica“ ja „migavica“.

               2.   Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata Horvaatia territoriaalvetes juhul, kui:

                           a)

                           suurte võrgusilmadega kaldanoodaga „šabakun“ püütakse merevaik-seriooli (Seriola dumerili);

                           b)

                           kaldanoodaga „oližnica“ püütakse liivatinti (Atherina boyeri) ja

                           c)

                           kaldanootadega „girarica“ ja „migavica“ püütakse smariidi (Spicara smaris).

               3.   Lõikes 1 ja 2 osutatud kaldanootasid kasutavad laevad:

                           a)

                           millel on registreerimisnumber, mis on sätestatud Horvaatia majandamiskavas, mille Horvaatia võttis vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklile 19;

                           b)

                           millega on kala püütud üle viie aasta ja mille puhul tulevikus ei suurendata varem kasutatud püügikoormust ning

                           c)

                           millel on püügiluba ja mis tegutseb Horvaatia majandamiskava alusel.

            Artikkel 2
            Seirekava ja aruanne
            Horvaatia esitab komisjonile kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest aruande, mis on koostatud vastavalt Horvaatia majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 26. oktoobrist 2018 kuni 26. oktoobrini 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
            Brüssel, 22. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

            (2)  Pravilnik o obavljanju gospodarskog ribolova na moru obalnim mrežama potegačama, Narodne Novine, OJ 30/2018, muudetud dokumendiga Pravilnik o izmjeni Pravilnika o obavljanju gospodarskog ribolova na moru obalnim mrežama potegačama, OJ 49/2018

            (3)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1654, 6. november 2018, millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

text:
                  7.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 276/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1654,
         6. november 2018,
         millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 30. augusti 2017. aasta määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 5,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. augustil 2017 vastu määruse (EL) 2017/1509.

                     (2)

                     Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu komitee („ÜRO Julgeolekunõukogu komitee“) kehtestas 3. oktoobril 2017 nelja laeva suhtes sadamasse sissesõidu keelu.

                     (3)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kehtestas 28. detsembril 2017 veel nelja laeva suhtes sadamasse sissesõidu keelu.

                     (4)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu komitee külmutas 30. märtsil 2018 15 laeva varad ja kehtestas 25 laeva suhtes sadamasse sissesõidu keelu. Need laevad on loetletud määruse (EL) 2017/1509 XIV lisas.

                     (5)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu komitee on esitanud mõne kõnealuse laeva kohta täiendavat teavet loetellu kantud laevade nimekirjas.

                     (6)

                     Määruse (EL) 2017/1509 XIV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) 2017/1509 XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 6. november 2018

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               H. LÖGER

            (1)  ELT L 224, 31.8.2017, lk 1.

            LISA

                        1)

                        Määruse (EL) 2017/1509 XIV lisa pealkirja „A. Arestitavad laevad“ all olevad kanded 1–15 asendatakse järgmisega:

                                    „Laeva nimi

                                    IMO number

                                    Loetellu kantud majandusressurssidena, mis kuuluvad ettevõttele

                                    ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev

                                    1.

                                    CHON MYONG 1
                                    KRDV naftatanker CHON MYONG 1 tankis 2017. aasta detsembri lõpus laevalt laevale tõenäoliselt naftat.

                                    8712362

                                    30.3.2018

                                    2.

                                    AN SAN 1
                                    KRDV tankeri AN SAN 1 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimine.

                                    7303803

                                    30.3.2018

                                    3.

                                    YU PHYONG 5
                                    KRDV kaubalaeva YU PHONG 5 abil imporditi 29. novembril 2017 rafineeritud naftasaadusi KRDVsse Namposse 26. novembril 2017 toimunud laevalt laevale tankimise kaudu.

                                    8605026

                                    30.3.2018

                                    4.

                                    SAM JONG 1
                                    KRDV kaubalaeva SAM JONG 1 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8405311

                                    30.3.2018

                                    5.

                                    SAM JONG 2
                                    KRDV kaubalaeva SAM JONG 2 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus laevalt laevale nafta tankimine.

                                    7408873

                                    30.3.2018

                                    6.

                                    SAM MA 2
                                    KRDV naftatankeri SAM MA 2 kaudu toimus 2017. aasta oktoobris ning novembri alguses ja novembri keskel rafineeritud naftasaaduste importimine mitmekordse laevalt laevale tankimise kaudu.

                                    8106496

                                    30.3.2018

                                    7.

                                    YU JONG 2
                                    KRDV naftatankeri YU JONG 2 kaudu toimus 2017. aasta novembris nafta tankimine laevalt laevale. Samuti kasutati merelaeva YU JONG 2 ja merelaeva MIN NING DE YOU 078 16. veebruaril 2018 laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.

                                    8604917

                                    30.3.2018

                                    8.

                                    PAEK MA
                                    KRDV merelaeva PAEK MA kaudu toimus 2018. aasta jaanuari keskel nafta tankimine laevalt laevale.

                                    9066978

                                    30.3.2018

                                    9.

                                    JI SONG 6
                                    KRDV tankeri JI SONG 6 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8898740

                                    30.3.2018

                                    10.

                                    CHON MA SAN
                                    KRDV merelaeva CHON MA SAN kaudu toimus 2017. aasta novembri keskel nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8660313

                                    30.3.2018

                                    11.

                                    NAM SAN 8
                                    Arvatakse, et KRDV toornaftatankeri NAM SAN 8 kaudu toimus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8122347

                                    30.3.2018

                                    12.

                                    YU SON
                                    Arvatakse, et KRDV tankeri YU SON kaudu toimus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8691702

                                    30.3.2018

                                    13.

                                    WOORY STAR
                                    Arvatakse, et KRDV kaubalaev WOORY STAR on seotud KRDV keelatud kaupade ebaseaduslike tarnetega.

                                    8408595

                                    30.3.2018

                                    14.

                                    JI SONG 8
                                    KRDV kaubalaeva JI SONG 8 omanik on ettevõte Phyongchon Shipping & Marine ning arvatakse, et see kaubalaev on seotud KRDV keelatud kaupade ebaseaduslike tarnetega.

                                    8503228

                                    Phyongchon Shipping & Marine

                                    30.3.2018

                                    15.

                                    HAP JANG GANG 6
                                    Lisateave: KRDV kaubalaeva HAP JANG GANG 6 omanik on ettevõte Hapjanggang Shipping Corp ning arvatakse, et see kaubalaev on seotud KRDV keelatud kaupade ebaseaduslike tarnetega.

                                    9066540

                                    Hapjanggang Shipping Corp

                                    30.3.2018“.

                        2)

                        Määruse (EL) 2017/1509 XIV lisa pealkirja „B. Laevad, millel on keelatud sadamasse siseneda“ all olevad kanded 1–33 asendatakse järgmisega:

                                    „Laeva nimi

                                    IMO number

                                    ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev

                                    1.

                                    PETREL 8
                                    Lisateave: puudub

                                    9562233
                                    (MMSI: 620233000)

                                    3.10.2017

                                    2.

                                    HAO FAN 6
                                    Lisateave: puudub

                                    8628597
                                    (MMSI: 341985000)

                                    3.10.2017

                                    3.

                                    TONG SAN 2
                                    Lisateave: puudub

                                    8937675
                                    (MMSI: 445539000)

                                    3.10.2017

                                    4.

                                    JIE SHUN
                                    Lisateave: puudub

                                    8518780
                                    (MMSI: 514569000)

                                    3.10.2017

                                    5.

                                    BILLIONS NO. 18
                                    Lisateave: puudub

                                    9191773

                                    28.12.2017

                                    6.

                                    UL JI BONG 6
                                    Lisateave: puudub

                                    9114555

                                    28.12.2017

                                    7.

                                    RUNG RA 2
                                    Lisateave: puudub

                                    9020534

                                    28.12.2017

                                    8.

                                    RYE SONG GANG 1
                                    Lisateave: puudub

                                    7389704

                                    28.12.2017

                                    9.

                                    CHON MYONG 1
                                    Lisateave: KRDV naftatanker CHON MYONG 1 tankis 2017. aasta detsembri lõpus laevalt laevale tõenäoliselt naftat.

                                    8712362

                                    30.3.2018

                                    10.

                                    AN SAN 1
                                    Lisateave: KRDV tankeri AN SAN 1 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimine.

                                    7303803

                                    30.3.2018

                                    11.

                                    YU PHYONG 5
                                    Lisateave: KRDV kaubalaeva YU PHONG 5 abil imporditi 29. novembril 2017 rafineeritud naftasaadusi KRDVsse Namposse 26. novembril 2017 toimunud laevalt laevale tankimise kaudu.

                                    8605026

                                    30.3.2018

                                    12.

                                    SAM JONG 1
                                    Lisateave: KRDV kaubalaeva SAM JONG 1 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8405311

                                    30.3.2018

                                    13.

                                    SAM JONG 2
                                    Lisateave: KRDV kaubalaeva SAM JONG 2 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    7408873

                                    30.3.2018

                                    14.

                                    SAM MA 2
                                    Lisateave: KRDV naftatankeri SAM MA 2 kaudu toimus 2017. aasta oktoobris ning novembri alguses ja novembri keskel rafineeritud naftasaaduste importimine mitmekordse laevalt laevale tankimise kaudu.

                                    8106496

                                    30.3.2018

                                    15.

                                    YU JONG 2
                                    Lisateave: KRDV naftatankeri YU JONG 2 kaudu toimus 2017. aasta novembris nafta tankimine laevalt laevale. Samuti kasutati merelaeva YU JONG 2 ja merelaeva MIN NING DE YOU 078 16. veebruaril 2018 laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.

                                    8604917

                                    30.3.2018

                                    16.

                                    PAEK MA
                                    Lisateave: KRDV merelaeva PAEK MA kaudu toimus 2018. aasta jaanuari keskel nafta tankimine laevalt laevale.

                                    9066978

                                    30.3.2018

                                    17.

                                    JI SONG 6
                                    Lisateave: KRDV tankeri JI SONG 6 kaudu toimus 2018. aasta jaanuari lõpus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8898740

                                    30.3.2018

                                    18.

                                    CHON MA SAN
                                    Muu teave: KRDV merelaeva CHON MA SAN kaudu toimus 2017. aasta novembri keskel nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8660313

                                    30.3.2018

                                    19.

                                    NAM SAN 8
                                    Muu teave: arvatakse, et KRDV toornaftatankeri NAM SAN 8 kaudu toimus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8122347

                                    30.3.2018

                                    20.

                                    YU SON
                                    Lisateave: arvatakse, et KRDV tankeri YU SON kaudu toimus nafta tankimine laevalt laevale.

                                    8691702

                                    30.3.2018

                                    21.

                                    WOORY STAR
                                    Lisateave: arvatakse, et KRDV kaubalaev WOORY STAR on seotud KRDV keelatud kaupade ebaseaduslike tarnetega.

                                    8408595

                                    30.3.2018

                                    22.

                                    ASIA BRIDGE 1
                                    Lisateave: merelaevale ASIA BRIDGE 1 lastiti 22. oktoobril 2017 KRDVs Nampos KRDV süsi ja see toimetati edasi Vietnamisse Cam Phasse.

                                    8916580

                                    30.3.2018

                                    23.

                                    XIN GUANG HAI
                                    Lisateave: kaubalaevale XIN GUANG HAI lastiti 27. oktoobril 2017 KRDVs Taeanis KRDV süsi ja see toimetati 18. detsembril 2017 edasi Malaisiasse Port Klangi.

                                    9004700

                                    30.3.2018

                                    24.

                                    HUA FU
                                    Lisateave: merelaevale HUA FU lastiti 24. septembril 2017 KRDVs Najinis KRDV süsi.

                                    9020003

                                    30.3.2018

                                    25.

                                    YUK TUNG
                                    Lisateave: merelaeva YUK TUNG ja merelaeva RYE SONG GANG kasutati 2018. aasta jaanuaris laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.

                                    9030591

                                    30.3.2018

                                    26.

                                    KOTI
                                    Lisateave: merelaeva KOTI ja merelaeva KUM UN SAN 3 kasutati 9. detsembril 2017 laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.

                                    9417115

                                    30.3.2018

                                    27.

                                    DONG FENG 6
                                    Lisateave: merelaevale DONG FENG 6 lastiti 11. juulil 2017 KRDVs Hamhungis eksportimiseks KRDV süsi, millega rikuti ÜRO sanktsioone.

                                    9008201

                                    30.3.2018

                                    28.

                                    HAO FAN 2
                                    Lisateave: merelaevale HAO FAN 2 lastiti 3. juunil 2017 KRDVs Nampos eksportimiseks KRDV süsi, millega rikuti ÜRO sanktsioone.

                                    8747604

                                    30.3.2018

                                    29.

                                    HAO FAN 6
                                    Lisateave: merelaevale HAO FAN 6 lastiti 27. augustil 2017 KRDVs Nampos KRDV süsi.

                                    8628597

                                    30.3.2018

                                    30.

                                    JIN HYE
                                    Lisateave: merelaeva JIN HYE ja merelaeva CHON MA SAN kasutati 16. detsembril 2017 laevalt laevale tankimiseks.

                                    8518572

                                    30.3.2018

                                    31.

                                    FAN KE
                                    Lisateave: merelaevale FAN KE lastiti 2017. aasta septembris/oktoobris KRDVs Nampos KRDV süsi.

                                    8914934

                                    30.3.2018

                                    32.

                                    WAN HENG 11
                                    Lisateave: merelaeva WAN HENG 11 ja merelaeva RYE SONG GANG 1 kasutati 13. veebruaril 2018 laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.
                                    Wan Heng 11, mis varem sõitis Belize lipu all, sõidab nüüd KRDV lipu all nimega KUMJINGANG3 või Kum Jin Gang 3.

                                    8791667

                                    30.3.2018

                                    33.

                                    MIN NING DE YOU 078
                                    Lisateave: merelaeva MIN NING DE YOU ja merelaeva YU JONG 2 kasutati 16. veebruaril 2018 laevalt laevale tõenäoliselt nafta tankimiseks.

                                    Puudub

                                    30.3.2018“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1848, 26. november 2018, 2018. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

text:
                  27.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 300/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1848,
         26. november 2018,
         2018. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 6,
         olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (2) artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punkti d kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõikes 1 kohaste Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastatud meetmetega, üle kanda järgmisse eelarveaastasse. Ülekandmine peab jääma 2 % piiresse Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiidetud esialgsetest assigneeringutest ega tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi kohandati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artiklile 8.

                     (2)

                     Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt ja erandina määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 kolmandast lõigust peavad liikmesriigid maksma tagasi määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punktis d osutatud assigneeringud, mis kanti üle lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldati kohandamise määra eelarveaastal, millesse assigneeringud üle kanti. Nimetatud tagasimakset lõplikele toetusesaajatele kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kus eelmisel eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini (4).

                     (3)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 7 tuleb ülekantavate summade kindlaksmääramisel arvesse võtta kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud põllumajandussektori kriisireservi summasid, mida ei ole eelarveaasta lõpuks kriisimeetmete jaoks kättesaadavaks tehtud.

                     (4)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1236 (5) artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse finantsdistsipliini 2017. kalendriaasta otsetoetuste suhtes, et luua kriisireserv. 2018. eelarveaastal ei ole seda kriisireservi kasutatud.

                     (5)

                     Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada. Rumeenia puhul on siiski vaja täiendavalt selgitada summat seoses 2 000 euro suuruse künnisega, mida kohaldatakse finantsdistsipliini suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikele 1. Usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil ei tuleks seepärast praeguses etapis Rumeeniale kättesaadavaks teha ühtegi summat, mis on tagasimakseteks ette nähtud.

                     (6)

                     Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2018. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2018. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

                     (7)

                     Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 sissejuhatava lause kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringuid kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse. Seepärast on asjakohane, et komisjon määrab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohase tagasimaksmise puhul liikmesriikide kulude toetuskõlblikkuse kuupäevad, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklis 39 määratletud põllumajanduslikku eelarveaastat.

                     (8)

                     Kuna andmete avaldamisest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2017 kuni 15. oktoobrini 2018 EAGFi 2018. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jääb väga vähe aega kuupäevani, millal käesolevat määrust tuleks kohaldama hakata, s.o 1. detsembrini 2018, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Käesoleva määruse lisas esitatakse assigneeringute summad, mis kantakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punkti d ja kolmanda lõigu kohaselt üle 2018. eelarveaastast ning mis tehakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt kättesaadavaks liikmesriikidele, kes maksavad need tagasi lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldatakse kohandamise määra 2019. eelarveaastal.
            Ülekantavate summade kohta võtab komisjon vastu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 3 kohase ülekandmisotsuse.

            Artikkel 2
            Liikmesriikide kulud, mis on seotud ülekantud assigneeringute tagasimaksmisega, on liidu rahastamiseks kõlblikud üksnes juhul, kui asjaomased summad on toetusesaajatele välja makstud enne 16. oktoobrit 2019.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
            Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2018.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. november 2018

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Jerzy PLEWA

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

            (4)  Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikele 2 ei kohaldata finantsdistsipliini 2018. eelarveaastal Horvaatias.

            (5)  Komisjoni 7. juuli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1236, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2017. kalendriaastaks (ELT L 177, 8.7.2017, lk 34).

            LISA

               Ülekantud assigneeringute tagasimaksmiseks kasutatavad summad

                        (summa eurodes)

                        Belgia

                        6 161 684

                        Bulgaaria

                        9 587 009

                        Tšehhi Vabariik

                        10 987 702

                        Taani

                        10 546 883

                        Saksamaa

                        59 193 541

                        Eesti

                        1 447 227

                        Iirimaa

                        13 388 758

                        Kreeka

                        17 000 938

                        Hispaania

                        56 644 658

                        Prantsusmaa

                        89 984 293

                        Itaalia

                        37 174 980

                        Küpros

                        361 986

                        Läti

                        2 320 276

                        Leedu

                        4 395 876

                        Luksemburg

                        414 189

                        Ungari

                        15 304 215

                        Malta

                        35 723

                        Madalmaad

                        8 806 769

                        Austria

                        7 072 660

                        Poola

                        25 830 473

                        Portugal

                        6 760 101

                        Sloveenia

                        930 229

                        Slovakkia

                        5 782 443

                        Soome

                        5 996 258

                        Rootsi

                        8 136 646

                        Ühendkuningriik

                        39 617 734