title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 243/2014, 7. märts 2014 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)]

text:
               14.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 74/29

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 243/2014,
   7. märts 2014,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (1), eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Bornheimer Spargel”/„Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. märts 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 286, 2.10.2013, lk 12.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      SAKSAMAA
      Bornheimer Spargel / Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/245, 10. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               11.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 36/57

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/245,
   10. veebruar 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  111,7

                  SN

                  359,5

                  TN

                  311,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  233,4

                  0707 00 05

                  MA

                  85,9

                  TR

                  178,9

                  ZZ

                  132,4

                  0709 91 00

                  EG

                  153,4

                  ZZ

                  153,4

                  0709 93 10

                  MA

                  71,6

                  TR

                  203,0

                  ZZ

                  137,3

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  44,1

                  IL

                  71,6

                  MA

                  44,1

                  TN

                  52,1

                  TR

                  77,1

                  ZZ

                  57,8

                  0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

                  EG

                  93,2

                  IL

                  131,2

                  MA

                  90,2

                  TR

                  86,4

                  ZZ

                  100,3

                  0805 22 00

                  IL

                  117,8

                  MA

                  102,6

                  TR

                  60,4

                  ZZ

                  93,6

                  0805 50 10

                  EG

                  88,3

                  TR

                  83,4

                  ZZ

                  85,9

                  0808 30 90

                  CL

                  181,7

                  CN

                  108,8

                  ZA

                  113,2

                  ZZ

                  134,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1069/2014, 10. oktoober 2014 , millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 73/2009 seoses loomapidamisperioodiga ammlehmatoetuse puhul 2014. aastal Hispaanias

text:
               11.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 295/47

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1069/2014,
   10. oktoober 2014,
   millega tehakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 73/2009 seoses loomapidamisperioodiga ammlehmatoetuse puhul 2014. aastal Hispaanias
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 142 punkti r,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 111 lõike 2 teisele lõigule võib ammlehmatoetust maksta igale põllumajandustootjale tingimusel, et ta on pidanud alates ammlehmatoetuse taotluse esitamise päevast vähemalt kuue järjestikuse kuu jooksul oma põllumajandusettevõttes konkreetset arvu loomi. Sama kohustus kehtib ka juhul, kui liikmesriigid maksavad ammlehmade eest täiendavat riiklikku toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 111 lõikele 5.

               (2)

               Hispaania on komisjoni teavitanud, et riigi teatavates osades valitseb erandlik ja püsiv põud, mis on tingitud suurest sademete puudujäägist pikaajalise keskmisega võrreldes alates 1. oktoobrist 2013, kui ei ole olnud piisavalt vihmarohkeid päevi. See püsiv olukord põhjustab karjamaade vähenemist ning olemasoleva sööda vähesust ja/või halvemat kvaliteeti, pannes seega äärmiselt raskesse majanduslikku olukorda põuast kahjustatud piirkondade põllumajandustootjad, kes peavad kogu karja ekstensiivse kasvatamissüsteemi alusel ja kellel tuleb järgida määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 111 lõike 2 teises lõigus sätestatud loomapidamisperioodi.

               (3)

               Selline olukord on põhjustanud hädaseisundi, millest loomade söötmise ja jootmisega seotud suurenenud kulude tõttu tulenevad ammlehmi pidavatele põllumajandustootjatele tõsised praktilised ja eriomased probleemid. Selleks et võimaldada põuast kahjustatud aladel ammlehmi kasvatavatel põllumajandustootjatel jätkuvalt toime tulla oma rahaliste kohustustega, ilma et nad kaotaksid õiguse saada määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 111 sätestatud ammlehmatoetust, on asjakohane lühendada loomapidamisperioodi pikkust, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 111 lõike 2 teises lõigus, kui see on seotud 2014. taotlusaastaga.

               (4)

               Vastavalt Hispaania poolt kindlaksmääratud ajavahemikul ammlehmade pidamiseks toetusetaotluste esitamise kuupäevadele võib määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 111 lõikes 2 sätestatud loomapidamisperiood lõppeda kõige varem 2. septembril 2014 ja hiljemalt 10. detsembril 2014. Selleks et kõik asjaomased põllumajandustootjad saaksid erandit kasutada, on asjakohane kohaldada käesolevat määrust tagasiulatuvalt.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Erandina määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 111 lõike 2 teisest lõigust lühendatakse seoses 2014. kalendriaastaga kõnealuses sättes osutatud minimaalset loomapidamisperioodi viie järjestikuse kuuni alates päevast, mil esitatakse ammlehmatoetuse taotlus.
   Esimest lõiku kohaldatakse selliste põllumajandustootjate suhtes, kes asuvad Hispaania autonoomsetes piirkondades, mis on loetletud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

      LISA
      Artiklis 1 osutatud Hispaania autonoomsed piirkonnad

                  Andaluusia

                  Murcia

                  Valencia

                  Aragón

                  Baleaarid

                  Castilla-La Mancha

                  Castilla y Leon

                  Kataloonia

                  Madrid

                  Extremadura


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1245/2013, 28. november 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Fourme de Montbrison (KPN)]

text:
               4.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 323/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1245/2013,
   28. november 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Fourme de Montbrison (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EL) nr 917/2010 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, et täpsustada päritolutõendit, tootmismeetodit, märgistust, riiklikke nõudeid ja päritolunimetuse kontrolliasutuste kontaktandmeid.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
   Artikkel 2
   Konsolideeritud koonddokument, millega on ette nähtud spetsifikaadi peamised üksikasjad, on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 269, 13.10.2010, lk 21.

      I LISA
      Kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” spetsifikaadi järgmine muudatus on heaks kiidetud.
      1.   II punkt „Toote kirjeldus”

                  —

                  Toote kirjeldusele on lisatud järgmine organoleptiline kirjeldus: „Juustul „Fourme de Montbrison” on ühtlane, veidi tihe ja suussulav tekstuur. Juustul on hõrk järelmaitse ja iseloomulik lõhn, piimatoodetele omasele puuviljalisele maitsele lisanduv kerge sinihallituse nüanss annab juustule teatava maheduse. Lubatud on vähene soolasus ja kerge mõrkjas maitse.” See kirjeldus on vajalik toote organoleptiliste omaduste hindamiseks toote kontrollimisel.

                  —

                  Täpsustatud on, et „juustu „Fourme de Montbrison” tükeldamine on lubatud, kui see ei riku toote tekstuuri. Üle 50 grammi kaaluvad tükid peavad olema kindlasti koos koorikuga.”

            Võttes arvesse juustu tarbimise viiside jätkuvat arengut, on selle sätte eesmärk määratleda raamistik, mis võimaldab vältida eri lõikamisviisidest tulenevat segadust.
      2.   IV punkt „Päritolutõend”

      2.1.   Alapunkt IV.1 „Deklareerimiskohustused”

                  —

                  Täpsustatud on, et „identifitseerimist võimaldav deklaratsioon koostatakse riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi juhataja kinnitatud vormi kohaselt”.

            Ette on nähtud eeldeklaratsioonide esitamine tootmise katkestamise ja tootmise taasalustamise korral, mis võimaldab täpset järelevalvet nende ettevõtjate üle, kes soovivad kaitstud päritolunimetusega toodangu andmise ajutiselt katkestada.
      Toodete identifitseerimise ja järelevalve tagamiseks vajalike deklaratsioonide sisu ja esitamisviis on kindlaks määratud.
      Need muudatused on seotud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi reformimisega, mida tehti 7. detsembri 2006. aasta määrusega nr 2006-1547 põllumajandussaaduste, metsandussaaduste või toiduainete ja meresaaduste väärindamise kohta (Ordonnance no 2006-1547 relative à la valorisation des produits agricoles, forestiers ou alimentaires et des produits de la mer).
      2.2.   Alapunkt IV.2 „Registrid”

                  —

                  Täiendatud on loetelu registreerimiste kohta, mida ettevõtjad peavad tegema, et võimaldada spetsifikaadis kindlaks määratud tootmistingimuste kontrollimist.

            2.3.   Alapunkt IV.3 „Toote kontrollimine”

                  —

                  Täpsustatud on etappi, mil tehakse organoleptiline kontrollimine, ning proovi võtmise meetodit. Samu menetlusi kasutatakse seejärel ka kontrolliasutuse tehtava kaitstud päritolunimetuse kontrollimise või inspekteerimise käigus.

            3.   V punkt „Tootmismeetod”

      3.1.   Alapunkt V.1 „Piima tootmine”

                  —

                  Määratletud on piimakarja mõiste. Tegemist on „kõikide tootmisettevõttes olevate piimalehmade ja karja uuendamiseks ette nähtud mullikatega”, kusjuures „piimalehmad on lakteerivad ja kinnisloomad” ning „mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist”. See määratlus võimaldab selgelt kindlaks määrata, milliste loomadega on tegemist spetsifikaadis osutatud mõistete „piimakari”, „piimalehmad” ja „mullikad” puhul, ning see aitab vältida segadust mõistete kasutamisel.

                  —

                  Alapunktist V.1.a on jäetud välja piimalehmade söödaratsioonile ajutiste erandite tegemine põuaperioodide, ilmastiku või muude erakorraliste asjaolude tõttu.

                  —

                  Alapunktis V.1.a on täpsustatud, et teises lõigus käsitletakse sööda põhiratsiooni ja ristõieliste taimede söödaks kasutamise keeldu. Nende täpsustuste eesmärk on hoida ära teksti mis tahes kahetimõistmine.

                  —

                  Alapunktis V.1.a on lause „Sööt peab põhiliselt koosnema karjamaalt saadavast rohust, heinast, koresöödast või silost” asendatud lausega „Piimalehmade kohta aastas moodustab rohusööda (karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo) osakaal (kuivaines väljendatuna) piimalehmade sööda põhiratsioonis 80 % või üle selle”. Kontrollimist lihtsustab edaspidi asjaolu, et rohusööda osakaal sööda põhiratsioonis on selgelt määratletud, samuti loomad, kellele põhiratsiooni kohaldatakse, ning vastav ajavahemik. Selle sättega rõhutatakse, et kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” puhul on sööda põhinemine peamiselt rohusöödal väga oluline.

                  —

                  Alapunktis V.1.a on lause „Maisisilo osakaal (kuivaines väljendatuna) keskmiselt kogu karja kohta aastas ei tohi olla päevases toiduratsioonis üle 20 %” asendatud lausega „Maisisilo osakaal (kuivaines väljendatuna) keskmiselt kõigi piimalehmade kohta aastas ei tohi olla päevases toiduratsioonis üle 20 %”. Maisi koguse piirangut kohaldatakse seega üksnes piimalehmade puhul ja üksnes põhiratsioonile, mitte koguratsioonile.

            Seda sätet on täiendatud lausetega „Piimakarjas antakse terviktaimena sileeritud maisi üksnes viimast kuud tiinetele mullikatele ja piimalehmadele” ja „Piimalehmade igapäevases ratsioonis on keelatud kumuleerida terviktaimena antavat maisi (rohelisena või sileeritult) maisiterade või märjalt konserveeritud tõlvikute kujul antava maisiga”. Kuna need loomad, kellele võib maisisilo anda, on täpsemalt määratletud, on lihtsam kontrollida seda maisisilo osa, mida tegelikult piimalehmadele antakse. Keeld kumuleerida terviktaimena antavat maisi maisiterade või märjalt konserveeritud tõlvikute kujul antava maisiga peaks aitama piirata maisi, eelkõige kääritatud kujul antava maisi osakaalu piimalehmade söödas.
      Kõigi osutatud sätete eesmärk on ühest küljest seada rohusööt piimalehmade söödas esikohale ja teisest küljest lihtsustada kontrolli, kuna asjaomased loomad ja ajavahemikud on täpsemini kindlaks määratud.

                  —

                  Alapunktis V.1.a on sätestatud, et muul ajal kui karjamaal karjatamine antakse heinu üksnes piimalehmadele: ühtsuse huvides kontrollitakse selle sätte kohaldamist seega üksnes piimalehmade ja mitte kogu piimakarja puhul.

                  —

                  Alapunktis V.1.b on suurema täpsuse huvides sätestatud, et loomade pideva lõas ja sisetingimustes pidamise keeld puudutab piimalehmi.

                  —

                  Alapunktis V.1.b on täpsustatud, et piimalehmade vähim karjamaal pidamise kestus on 150 päeva aastas. Selle tingimusega rõhutatakse piimalehmade karjamaal pidamise olulisust ja see muudab karjamaal pidamise kontrollimise lihtsamaks.

                  —

                  Alapunktis V.1.b on konkreetse lausega rohesööda kohta lubatud kohaldada seda praktikat piimalehmade puhul ja anda neile karjamaal söödud rohule lisaks geograafilisest piirkonnast pärit rohtu. Nii on võimalik kasutada värske söödana ära selliste heinamaade värsket rohtu, mis asuvad lüpsikohast liiga kaugel, et piimalehmi sinna viia.

                  —

                  Alapunktis V.1.b on kehtestatud põllumajandusettevõtte koormuse piirang, et oleks tagatud kaitstud päritolunimetusega juustu „Fourme de Montbrison” tootvate piimatööstusettevõtjate ekstensiivne majandustegevus.

                  —

                  Alapunktis V.1.c on kehtestatud piirang, mille kohaselt piimalehmale antava täiendsööda ja söödalisandite keskmine kogus (kuivaines arvestatuna) on kuni 1 800 kg aastas. Selle sätte eesmärk on eelistada, et sööda põhiratsiooni kuuluks geograafilisest piirkonnast pärit sööt.

                  —

                  Alapunktis V.1.c on suurema selguse huvides piimalehmadele antavas täiendsöödas sisalduvad lubatud toorained ja lubatud söödalisandid jagatud kahte eraldi lubatud ainete loendisse.

            Piimalehmadele antavas täiendsöödas sisalduvate lubatud toorainete nimekirja on lisatud niiske teramais; õlitaimede seemnetest saadud tooted, millele ei ole lisatud karbamiidi; õlitaimedest saadud tooted, millele ei ole lisatud karbamiidi, välja arvatud õlid ja taimsed rasvad, samuti pähklikoored ja kakaokestad; kaunviljade seemnetest saadud tooted; kõrvalsaadused, mis sisaldavad kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või osi, kuid on muud kui teatavatel substraatidel kasvatatud teatavate mikroorganismide biomassist saadud tooted ja muud kui raba. Mõisted „kõik teraviljad ja nende kõrvalsaadused”, „veetustatud (suhkru)peedilõigud”, „melass”, „valgurikaste kultuuride seemned” ja „sool, mineraalid” on asendatud vastavalt mõistetega „kõik teraviljade terad ja neist saadud tooted”, „kuivatatud (suhkru)peedilõigud”, „melassid”, „kaunviljade seemned” ja „mineraalained ja nendest saadud tooted”. Mõiste „skrott, millele ei ole lisatud karbamiidi” jäeti välja, kuna see toode moodustab osa õliseemnetest või õliviljadest saadud toodetest, millele ei ole lisatud karbamiidi. Samuti on täpsustatud, et maisitõlvikute säilitamiseks on lubatud nii nende kuiv- kui ka märgtöötlemine. Kõnealused komponendid ei mõjuta toote kvaliteeti.
      Naatriumhüdroksiidi kasutamine teraviljade ja neist saadud toodete töötlemiseks on keelatud, kuna tegemist ei ole traditsioonilise meetodiga.
      Lubatud söödalisandite loetelu on asendatud järgmise lausega: „Keelatud on kasutada mis tahes söödalisandit, mis muudab otseselt piima koostist”, samuti on nõuetele vastavat terminoloogiat kasutades ammendava üksikasjalikkusega kirjeldatud lubatud söödalisandi eri kategooriaid ja funktsionaalrühmi. Selle muudatuse eesmärk on vältida segadust või erinevaid tõlgendamisvõimalusi kontrollimise käigus.

                  —

                  Alapunktis V.1.e on lisatud säte, millega keelatakse GMOde kasutamine loomasöödas ja põllumajandusettevõttes kasvatatavate kultuuride puhul eesmärgiga tagada loomasööda vastavus traditsioonilistele tootmismeetoditele.

            3.2.   Alapunkt V.3 „Töötlemine”

                  —

                  Piima koostises ja juustu valmistamise koostis- ja abiainete või lisandite lubatud loetelus on mõisted „kahjutud piimhappebakterid, pärm, hallitusseened” asendatud täpsuse huvides mõistetega „bakterikultuurid, pärmid, hallitusseened, mille kahjutus on tõestatud”.

                  —

                  Lõik „Järgnevad etapid on „kalgendi” tükeldamine, segamine, seista laskmine, kerge pressimine, purustamine, kalgendimassi soolamine, vormi asetamine, nõrutamine, asetamine rennidesse. Etapid on kindlaks määratud järgmistes lõikudes: ” on välja jäetud, kuna iga selles lõigus loetletud etappi on spetsifikaadi kohaselt eraldi kirjeldatud.

                  —

                  Kalgendi kerge pressimine selle seismisel enne tükeldamist on edaspidi soovituslik. See tegevus ei ole tootmistehnoloogiast lähtuvalt tingimata vajalik, kuna juustu lõplik kuivaine vastab spetsifikaadis kehtestatule.

                  —

                  Lause „Seejärel kalgend tükeldatakse, massile lisatakse sool ja asetatakse vormi” sõnastatakse järgmiselt ümber: „Seejärel kalgend tükeldatakse ja massile lisatakse sool hiljemalt vormi asetamise hetkel”. Sellise sõnastuse puhul on hetk, mil sool tuleb lisada, selgemini esitatud.

                  —

                  Parema mõistmise huvides on täpsustatud, et massi nõrutatakse pressimata ja pidevalt ümber pöörates pärast kalgendi vormi asetamist.

                  —

                  Vormis oleva massi nõrutamise kestust pressimata ja pidevalt ümber pöörates on vähendatud 24 tunnilt 18 tunnile. See tuleneb asjaolust, et tootmistavade areng on kõnealust kestust lühendanud, ilma et see avaldaks mõju juustu kvaliteedile.

                  —

                  Lause „Alates kümnendast päevast pärast laabiga kalgendamist võib hakata juustu perforeerima” on tõstetud punkti V.4, täpsustades, et tegemist on juustu augustamisega.

            3.3.   Alapunkt V.4 „Laagerdumine ja säilitamine”

      Lause „Perforeerimisele järgneb vähemalt seitsmeteistkümnepäevane laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–98 %” on asendatud lausega „Rennidest väljavõtmisele ja vajaduse korral kuivatamisele järgneb laagerdumine juustukojas või -keldris temperatuuril 6–12 °C ja suhtelise õhuniiskusega 90–98 %”, mida täiendab lause „Pärast perforeerimist lastakse juustudel vähemalt 15 päeva juustukojas või -keldris eespool osutatud temperatuuril ja õhuniiskustingimustel laagerduda”.
      Nende tekstis tehtud täpsustuste eesmärk on tegevuste järgnevust paremini kirjeldada. Tegelikkuses ei perforeerita juuste mitte enne keldrisse panemist, vaid siis, kui juustud on keldris. Juuste võib kuivatada siis, kui nad rennidest välja võetakse ja keldrisse pannakse. Keldris laagerdumise vähimat tähtaega, milleks on 15 päeva, arvestatakse alates perforeerimise kuupäevast.
      4.   VIII punkt „Märgistus”

      Välja on jäetud kohustus esitada märgisel väljend „appellation d’origine contrôlée” (kaitstud päritolunimetus), selle asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN); selle muudatuse eesmärk on parandada märgise loetavust ja tekitada KPNiga registreeritud toodete esitlemisel sünergiat.
      5.   IX punkt „Riiklikud nõuded”

      Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile on lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused ja nende hindamise meetodid.

      II LISA

         KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

         „FOURME DE MONTBRISON”

      EÜ nr: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012

         KGT () KPN (X)

      1.   Nimetus

      „Fourme de Montbrison”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Prantsusmaa
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.3.

                  Juust

            3.2.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      „Fourme de Montbrison” on kalgendatud lehmapiimast valmistatud juust, millel on 17–21 cm kõrguse ja 11,5–14,5 cm läbimõõduga silindri kuju ja mis kaalub 2,1–2,7 kg; tegemist on pressimata ja kuumtöötlemata laagerdunud sinihallitusjuustuga, mille kalgendile on vormi panemisel lisatud sool.
      100 grammis juustus peab pärast täielikku kuivamist olema vähemalt 52 grammi rasva ja kuivaine kogumass 100 grammis valminud juustus ei tohi olla alla 52 grammi.
      Kaitstud päritolunimetust „Fourme de Montbrison” tohib kasutada alates 32. päevast pärast piima laabiga kalgendamist.
      Juust on oranžika värvusega kuiva bakterhallituskoorikuga, millel võib esineda valget, kollast või punast hallitust. Juustu sisu on kreemika värvusega, selles on kergelt helesiniseid marmorja mustriga hallitusjoonekesi.
      Juustul „Fourme de Montbrison” on ühtlane, veidi tihe ja suussulav tekstuur. Tal on hõrk järelmaitse ja iseloomulik lõhn, piimatoodetele omasele puuviljalisele maitsele lisanduv kerge sinihallituse nüanss annab juustule teatava maheduse. Õrn soolasus ja veidi mõrkjas maitse on lubatud.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      —
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Kogu aasta vältel on piimalehmade söödaratsioon tagatud kaitstud nimetuse geograafilisest piirkonnast saadava söödaga.
      Sööda põhiratsioonis on lubatud kõik söödaliigid, välja arvatud ristõielised taimed sööda kujul.
      Piimalehmade kohta aastas moodustab rohusööda (karjamaalt saadav rohi, hein, koresööt või silo) osakaal (kuivaines väljendatuna) piimalehmade sööda põhiratsioonis 80 % või üle selle.
      Maisisilo osakaal (kuivaines väljendatuna) keskmiselt kõigi piimalehmade kohta aastas ei tohi olla päevases toiduratsioonis üle 20 %.
      Muul ajal kui karjamaal karjatamine peab piimakarjale antava heina keskmine kogus kuivainest olema vähemalt 3 kg piimalehma kohta päevas.
      Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Karjamaal karjatamise kestus on vähemalt 150 päeva aastas.
      Täiendsööda ja söödalisandite aastane keskmine kogus on piiratud 1 800 kg kuivainega lehma kohta aastas, see piirang kehtib kõikide piimalehmade kohta.
      Piimalehmadele antav täiendsööt ja söödalisandid võivad sisaldada üksnes lubatud ainete loendis esitatud tooraineid ja lisandaineid.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Piima toodetakse, juustu töödeldakse, laagerdatakse ja säilitatakse kuni 32 päeva pärast laabi lisamist määratletud geograafilises piirkonnas.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      Juustu „Fourme de Montbrison” tükeldamine on lubatud, kui see ei riku toote tekstuuri. Üle 50 grammi kaaluvad tükid peavad olema kindlasti koos koorikuga.
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Juustu „Fourme de Montbrison” märgisele on kirjutatud päritolunimetus, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest, ning see sisaldab Euroopa Liidu KPNi logo.
      Lisaks neile tähistustele, mis peavad normide kohaselt kõikidel juustudel olema, on kaitstud päritolunimetusega otseselt seotud mis tahes muu omaduse osutamine keelatud, välja arvatud eratootja või eraettevõtja tunnus.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Juustu „Fourme de Montbrison” geograafiline piirkond on järgmine:
      Loire’i departemangu kommuunid: Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort ja Verrières-en-Forez.
      Puy-de-Dôme’i departemangu kommuunid: Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne ja Valcivières.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

         Looduslikud tegurid

      Kaitstud päritolunimetuse „Fourme de Montbrison” geograafiline piirkond asub peamiselt Loire’i ja Puy de Dôme’i departemangu piiril asuva Forezi mägiala (Hautes Chaumes de Forez) ülemistel nõlvadel Forezi mägede idaosas. Tegemist on keskmise kõrgusega mägise piirkonnaga (kõrgeim tipp 1 634 m) üldise suunaga põhjast lõunasse, mis asub graniidist koosneval aluspinnal ja on looduslikult piiritletud. Tegemist on lageda mägiplatoo struktuuriga mäginõmmedest ja madalamatest alpi aasadest koosneva maastikuga, milles esineb ümaraid ja maheda vormiga mäetippe ning mida ümbritsevad metsaga, eelkõige okaspuumetsaga, kaetud nõlvad. Alal esineb rohkesti ka rohumaid ja turbaalasid. Sademete näitaja on võrdlemisi suur (keskmiselt üle 1 000 mm aastas). Kliima on ookeanilise ja kontinentaalse mõjuga. Aasta keskmine temperatuur on seega pigem madal, alla 10 °C ja sageli isegi alla 5 °C. Pikad ja külmad talved on rohke lumega.
      Kuna tegemist on kõrgete aladega, kus esineb rohkesti sademeid, saadakse sööta eelkõige püsirohumaadelt.

         Inimtegur

      Haut-Forezi piirkonnas on juustu „Fourme de Montbrison” toodetud alates keskajast ning vastav põllumajandus- ja karjakasvatussüsteem oli seal kasutusel kuni II maailmasõjani. Kõnealust juustu (fourme) valmistati Forezi mäemassiivi mõlemal küljel asuvate talumajapidamiste juustukodades (jasserie). Sel ajal valmistasid naised seda juustu oma väikese lüpsikarja piimast suvel, kui mehed jäid küladesse, et teha suviseid põllutöid. Looduslikult olid seega olemas okaspuude tüved, mida süvendatult kasutati rennidena juustu valmistamisel vajalikus nõrutusetapis. Juuste säilitati sageli kuni suvekarjamaadelt alla tulekuni ning müüdi seejärel massiivi eri külgedel asuvatel turgudel, millest tuleb ka Montbrisoni turu olulisus.
      Ka tänapäeval peetakse piimakarja püsirohumaadel. Juustu „Fourme de Montbrison” tootmise tingimused, eelkõige loomade kohustuslik karjatamine karjamaal ajal, mil see on võimalik, ning söödaratsioon, mis põhineb rohul ja vaid piiratud hulgal maisisilo andmisel, on kõnealuse loodusressursi väärtust rõhutavad asjaolud.
      Esivanematelt päritud tehnikatel põhinev juustu „Fourme de Montbrison” tootmisviis väärtustab kohalikku oskusteavet, mille puhul

                  —

                  kalgend purustatakse nii, et tulemuseks on väikesed kalgenditerad mõõtmetega 0,5–1 cm,

                  —

                  sool lisatakse otse kalgendimassi ja juustu välispinnale pannakse seda võrdlemisi vähe,

                  —

                  täiendavaks nõrutamiseks kasutatakse väga omalaadseid okaspuust renne.

            5.2.   Toote eripära

      „Fourme de Montbrison” on iseloomuliku peene lõhnaga sinihallitusjuust, millel on 17–21 cm kõrguse ja 11,5–14,5 cm läbimõõduga silindri kuju ning oranžikas koorik, juustul on väikeste avadega sisu, millele kerge sinihallituse nüanss annab teatava maheduse.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Juustu „Fourme de Montbrison” erilised omadused seisnevad piima tootmise tavades ja erilises valmistusviisis.
      Piima tootmise aluseks on Forezi mäestiku karjamaade rikkus, mis annab ka juustule „Fourme de Montbrison” peene maitse ja erilise aroomi.
      Juustu väike kuju tuleneb selle valmistamise eripärast: kari oli väike ja andis vähe piima ning naised valmistasid juustu käsitsi.
      Juustu „Fourme de Montbrison” pigem mahe maitse tuleneb kalgendi lõikamisest väikesteks teradeks. Kuna kalgenditerad on väikesed, tekivad juustumassis väiksemõõdulised avad, milles hallitusseen Penicillium roqueforti areneb välja nõrgemini kui muudes sinihallitusjuustudes.
      Väga eripärane oranžikas koorik tuleneb soolamise tehnikast, mis võimaldab tekkida pealmisel hallituskihil. Pealmise hallituskihi arengut soodustab ka juustude nõrgumine okspuust rennides. Neis puidust rennides tekib juustu pealispinna mikrofloora väga hästi ning seega aitavad rennid otseselt kõnealuse hallituskihi arengule kaasa, hoides samas ära juustukooriku liiga kiire kuivamise.
      Tänu soolamistehnikatele on juust „Fourme de Montbrison” ka vähem soolane kui muud sama perekonna sinihallitusjuustud.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDeMontbrison.pdf

         (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 284/2014, 21. märts 2014 , millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

text:
               21.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 86/27

      NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 284/2014,
   21. märts 2014,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) ning eelkõige selle artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

               (2)

               Võttes arvesse olukorra tõsidust, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetelusse füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada veel isikuid.

               (3)

               Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas nimetatud isikud kantakse määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetellu.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. märts 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. KOURKOULAS

      (1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

      LISA

         Artiklis 1 nimetatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

                  Nimi

                  Identifitseerimisandmed

                  Loetellu kandmise põhjendused

                  Loetellu kandmise kuupäev

                  1.

                  Rogozin, Dmitry Olegovich

                  Sünnikuupäev ja -koht: 21.12.1963;

                  Moskva
                  Venemaa Föderatsiooni asepeaminister. Tegi avaliku üleskutse Krimm annekteerida.

                  21.3.2014

                  2.

                  Glazyev, Sergey

                  Sünnikuupäev ja -koht: 1.1.1961, Zaporozhye, (Ukraina NSV)

                  Venemaa Föderatsiooni presidendi nõunik.
                  Tegi avaliku üleskutse Krimm annekteerida.

                  21.3.2014

                  3.

                  Matviyenko, Valentina Ivanova

                  Sünnikuupäev ja -koht: 7.4.1949, Shepetovka, Khmelnitskyi oblast (Ukraina NSV)

                  Föderatsiooninõukogu spiiker. 1. märtsil 2014 toetas Föderatsiooninõukogus avalikult Vene vägede kasutamist Ukrainas.

                  21.3.2014

                  4.

                  Naryshkin, Sergei Evgenevich

                  Sünnikuupäev ja -koht: 27.10.1954,
                  Peterburi (endine Leningrad)

                  Riigiduuma spiiker. Toetas avalikult Vene vägede kasutamist Ukrainas. Toetas avalikult Venemaa ja Krimmi taasühinemise lepingut ja seonduvat föderatsiooni põhiseadust.

                  21.3.2014

                  5.

                  Kiselyov, Dmitry Konstantinovich

                  Sünnikuupäev: 26.4.1954

                  Nimetatud presidendi 9. detsembri 2013. aasta määrusega Venemaa Föderatsiooni uudisteagentuuri „Rossija Sevodnja” juhiks.
                  Keskne isik Ukrainas Vene vägede kasutamist toetava valitsuse propaganda tegemisel.

                  21.3.2014

                  6.

                  Nosatov, Alexander Mihailovich

                  Sünnikuupäev ja -koht: 27.3.1963 Sevastopol, (Ukraina NSV)

                  Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.
                  Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.

                  21.3.2014

                  7.

                  Kulikov, Valery Vladimirovich

                  Sünnikuupäev ja -koht: 1.9.1956, Zaporozhye (Ukraina NSV)

                  Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.
                  Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.

                  21.3.2014

                  8.

                  Surkov, Vladislav Yurievich

                  Sünnikuupäev ja -koht: 21.9.1964, Solntsevo, Lipetsk

                  Venemaa Föderatsiooni presidendi abi. Organiseeris Krimmis toimunud protsessi, mille käigus Krimmi kohalikud kogukonnad kaasati lavastama sündmusi, mis kahjustasid Ukraina ametivõime Krimmis.

                  21.3.2014

                  9.

                  Mikhail Malyshev

                  Krimmi valimiskomisjoni esimees

                  Vastutav Krimmi referendumi korraldamise eest. Venemaa süsteemi kohaselt vastutav referendumi tulemuste allkirjastamise eest.

                  21.3.2014

                  10.

                  Valery Medvedev

                  Sevastopoli valimiskomisjoni esimees

                  Vastutav Krimmi referendumi korraldamise eest. Venemaa süsteemi kohaselt vastutav referendumi tulemuste allkirjastamise eest.

                  21.3.2014

                  11.

                  Kindralleitnant Igor Turchenyuk

                  Vene vägede juhataja Krimmis

                  Krimmi lähetatud Vene vägede de facto juhataja (keda Venemaa nimetab jätkuvalt ametlikult „kohalikuks omakaitseks”)

                  21.3.2014

                  12.

                  Elena Borisovna Mizulina

                  Riigiduuma liige

                  Selliste Venemaal hiljuti tehtud seadusandlike muudatuste algataja ja kaastoetaja, mis oleks võimaldanud teiste riikide piirkondadel Venemaaga ühineda ilma nende keskvõimu eelneva nõusolekuta.

                  21.3.2014


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 309/2012, 11. aprill 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               12.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 102/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 309/2012,
   11. aprill 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. aprill 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  52,4

                  TN

                  107,6

                  TR

                  101,9

                  ZZ

                  87,3

                  0707 00 05

                  TR

                  148,1

                  ZZ

                  148,1

                  0709 91 00

                  EG

                  66,1

                  ZZ

                  66,1

                  0709 93 10

                  MA

                  81,4

                  TR

                  120,6

                  ZZ

                  101,0

                  0805 10 20

                  EG

                  52,7

                  IL

                  72,2

                  MA

                  48,5

                  TN

                  56,3

                  TR

                  61,6

                  ZA

                  34,5

                  ZZ

                  54,3

                  0805 50 10

                  TR

                  48,2

                  ZZ

                  48,2

                  0808 10 80

                  AR

                  86,1

                  BR

                  85,2

                  CA

                  121,8

                  CL

                  103,1

                  CN

                  113,0

                  MK

                  31,8

                  US

                  164,2

                  ZA

                  153,1

                  ZZ

                  107,3

                  0808 30 90

                  AR

                  105,5

                  CL

                  129,5

                  CN

                  77,5

                  US

                  107,0

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  111,7

                  ZZ

                  99,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1894, 26. oktoober 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

text:
               28.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1894,
   26. oktoober 2016,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

               (2)

               Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

               (3)

               Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. oktoober 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

      (3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

      LISA

            „I LISA

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Tüüpiline hind
                        (eurot/100 kg)

                        Artiklis 3 osutatud tagatis
                        (eurot/100 kg)

                        Päritolu (1)

                        0207 12 10

                        Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

                        108,4

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

                        119,8

                        0

                        AR

                        169,7

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

                        271,7

                        9

                        AR

                        177,2

                        41

                        BR

                        273,5

                        8

                        CL

                        226,4

                        22

                        TH

                        0207 27 10

                        Kalkuni kondita tükid, külmutatud

                        353,7

                        0

                        BR

                        345,9

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Kooreta linnumunad, kuivatatud

                        350,0

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

                        197,9

                        27

                        BR

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1259/2014, 24. november 2014 , 2014. eelarveaastast üle kantud assigneeringu tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

text:
               26.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 339/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1259/2014,
   24. november 2014,
   2014. eelarveaastast üle kantud assigneeringu tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 6,
   olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (2) artikli 169 lõike 3 kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (3) artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, üle kanda üksnes järgmisse eelarveaastasse. Ülekantavad summad ei tohi ületada 2 % esialgsetest assigneeringutest ega summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (4) artiklile 11 on otsetoetusi kohandatud. Seega võidakse teha täiendavaid makseid lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes kohandamist kohaldati.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt maksavad liikmesriigid erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõikest 3 tagasi assigneeringud, mis on kantud üle lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes sellel eelarveaastal, millesse assigneeringud üle kantakse, kohaldatakse kohandamise määra. Nimetatud tagasimakset lõplikele toetusesaajatele kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kus eelmisel eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini (5).

               (3)

               Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 7 alusel makstakse kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud põllumajandussektori kriisireservi summa kasutamata osa välja kooskõlas kõnealuse määruse artikli 26 lõikega 5.

               (4)

               Nõukogu määruse (EL) nr 1181/2013 (6) artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse finantsdistsipliini 2013. kalendriaasta otsetoetuste suhtes.

               (5)

               Kuni 15. oktoobrini 2014 ei ole kriisireservist väljamakseid tehtud, mis lubab järeldada, et EAGFi 2014. aasta eelarves reservis olevat summat käesoleval eelarveaastal ei kasutata. Lähtudes andmetest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2013 kuni 15. oktoobrini 2014 EAGFi 2014. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, ning prognoosist eelarve otsese täitmise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014, jääb EAGFi 2014. aasta eelarvesse täiendavaid kulukohustustega sidumata assigneeringuid.

               (6)

               Liikmesriikide kuludeklaratsioonidest, mis on esitatud 16. oktoobrist 2013 kuni 15. oktoobrini 2014 kestnud ajavahemiku kohta, selgub, et 2014. eelarveaastal kohaldasid liikmesriigid finantsdistsipliinist tulenevat vähendamist 868,2 miljoni euro ulatuses.

               (7)

               Seega saab pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 viienda lõigu kohase otsuse, 2015. eelarveaastasse üle kanda kasutamata assigneeringuid, mis vastavad finantsdistsipliinist tulenevale kohandamise summale, mis oli 2014. eelarveaastal 868,2 miljonit eurot ja mis ei ületa 2 % esialgsetest assigneeringutest, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega.

               (8)

               Et kõnealuste assigneeringute tagasimaksmine lõplikele vahendite saajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliinist tuleneva kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada.

               (9)

               Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2014. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning nende kohaldamine ei mõjuta määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 lõike 1 kohaseid vähendusi, mis tahes muid korrektsioone, mida komisjon võtab arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2014. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi või lisamakseid või mis tahes otsuseid, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise või heakskiitmise menetluse käigus.

               (10)

               Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringuid kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse. Seepärast on asjakohane, kui komisjon määrab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohase tagasimaksmise puhul liikmesriikide kulude toetuskõlblikkuse kuupäevad, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklis 39 määratletud põllumajanduslikku eelarveaastat.

               (11)

               Kuna andmete avaldamisest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2013 kuni 15. oktoobrini 2014 EAGFi 2014. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jääb väga vähe aega kuupäevani, kui käesolevat määrust tuleks kohaldama hakata, s.o 1. detsembrini 2014, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas sätestatakse assigneeringute summad, mis kantakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 kohaselt üle 2014. eelarveaastast ning mis tehakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt kättesaadavaks liikmesriikidele, kes maksavad need tagasi lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes kohaldatakse 2015. eelarveaastal kohandamise määra kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1227/2014 (7).
   Ülekantavate summade suhtes võtab komisjon vastu määruse (EL) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 viienda lõigu kohase ülekandmisotsuse.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide kulud, mis on seotud ülekantud assigneeringute tagasimaksmisega, on liidu rahastamiseks kõlblikud üksnes juhul, kui asjaomased summad on toetusesaajatele välja makstud enne 16. oktoobrit 2015.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. november 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005, 21. juuni 2005, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

      (4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009, 19. jaanuar 2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307/2013 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608) artikli 8 lõike 2 alusel ei kohaldata finantsdistsipliini Bulgaarias, Horvaatias ja Rumeenias.

      (6)  Nõukogu määrus (EL) nr 1181/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määr 2013. kalendriaastaks ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 964/2013 (ELT L 313, 22.11.2013, lk 13).

      (7)  Komisjoni määrus (EL) nr 1227/2014, 17. november 2014, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määr 2014. kalendriaastaks ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 879/2014 (ELT L 331, 18.11.2014, lk 6).

      LISA
      Ülekantud assigneeringute tagasimaksmiseks saada olevad summad

                  (eurodes)

                  Belgia

                  13 551 741

                  Tšehhi Vabariik

                  21 168 544

                  Taani

                  23 196 648

                  Saksamaa

                  125 613 712

                  Eesti

                  1 999 607

                  Iirimaa

                  27 196 811

                  Kreeka

                  35 594 447

                  Hispaania

                  110 713 618

                  Prantsusmaa

                  193 513 120

                  Itaalia

                  71 006 784

                  Küpros

                  689 016

                  Läti

                  2 262 601

                  Leedu

                  6 011 809

                  Luksemburg

                  813 093

                  Ungari

                  26 861 237

                  Malta

                  64 499

                  Madalmaad

                  19 962 029

                  Austria

                  13 848 862

                  Poola

                  36 451 389

                  Portugal

                  13 001 479

                  Sloveenia

                  1 777 463

                  Slovakkia

                  8 891 177

                  Soome

                  11 301 184

                  Rootsi

                  15 739 925

                  Ühendkuningriik

                  86 964 834


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1250/2013, 2. detsember 2013 , millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Českobudějovické pivo (KGT)]

text:
               4.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 323/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1250/2013,
   2. detsember 2013,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Českobudějovické pivo (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud Tšehhi Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva aktiga) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Českobudějovické pivo” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (4).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. detsember 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

      (3)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

      (4)  ELT C 134, 14.5.2013, lk 54.

      LISA
      Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa I osas loetletud põllumajandustooted ja toit

         Klass 2.1.   Õlu

      TŠEHHI VABARIIK
      Českobudějovické pivo (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 425/2013, 7. mai 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pesca di Leonforte (KGT)]

text:
               9.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 127/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 425/2013,
   7. mai 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pesca di Leonforte (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EL) nr 622/2010 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

               (2)

               Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, kustutades toote kirjeldusest lahustuvate kuivainete sisalduse ülempiiri ja muutes tootmismeetodis heakskiidetud pookealuste loendit ning vaasi- või lehtrikujuliste pügamisviiside puhul istutamise vahekaugust.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. mai 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 182, 16.7.2010, lk 1.

      I LISA
      Kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused:
      Toote kirjeldus: Asjakohaseks peeti märkida ainult lahustuvate kuivainete minimaalne sisaldus, vältides nii selliste virsikute välistamist, mille väärtused on üle 13 Brixi kraadi. Tegemist on muudatusega, mis võimaldab kasutada nimetust „Pesca di Leonforte” viljade puhul, mille suhkrusisaldus on suurem, kui esialgselt ettenähtud.
      Tootmismeetod: Muudetud on heakskiidetud pookealuste loendit, lisades sellesse virsikute ja nende kloonide pookealused ning perekonna Prunus hübriidid, mille sobivust ökotüüpidega ja kohanemist kohalike ilmastikutingimustega on tõendatud. Nimetatud pookealuseid tuleb testida spetsifikaadis määratletud territooriumil. Samas artiklis muudetakse istutamise vahekaugust vaasi- või lehtrikujuliste pügamisviiside puhul, kuna see on põllumajandusettevõtjatele mugavam ning tootmispiirkonna mõnes viljapuuaias juba kasutusel. Lõpuks suurendatakse eespool kirjeldatud muudatuse tagajärjel maksimaalset saagikust hektari kohta 25 tonnini, tegemata muudatusi istutustiheduses.

      II LISA
      KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT
      Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

      „PESCA DI LEONFORTE”
      EÜ nr: IT-PGI-0105-01006-20.06.2012

         KGT ( X ) KPN ( )

      1.   Nimetus

      Nimi: „Pesca di Leonforte”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Itaalia
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik (II lisa)

                  Klass 1.6.

                  Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Kaitstud geograafilise tähisega virsikuid „Pesca di Leonforte” kultiveeritakse kahest kohalikust ökotüübist ‧Bianco di Leonforte‧ ja ‧Giallone di Leonforte‧, mis ei ole loetletud riiklikus sordikataloogis.
      Tarbimiseks ringlusse lubamisel peavad kaitstud geograafilise tähisega virsikutel „Pesca di Leonforte” olema järgmised omadused: värske, kahjustusteta välimus; puuduvad muljumisjäljed, mädaplekid või muud muutused, mille tõttu need oleksid tarbimiskõlbmatud. Samuti peavad virsikud olema puhtad, nähtava võõrolluseta ning mis tahes kasvustaadiumis kahjuriteta, võõra lõhna ja maitseta.
      Viljaliha tihedus, mõõdetuna 8 mm teravatipulise penetromeetriga, peab olema vähemalt 4,5 kg/cm2‧Giallone di Leonforte‧ ökotüübi puhul ja vähemalt 3,5 kg/cm2‧Bianco di Leonforte‧ ökotüübi puhul; lahustuvate kuivainete sisaldus peab olema vähemalt 11 Brixi kraadi; vilja kaal 100–350 grammi. Vilja kuju peab olema ümar, poolkerad on asümmeetrilised; ‧Bianco di Leonforte‧ ökotüübi viljaliha on valge, koor on samuti valge, koorel võivad olla (kuid ei pea olema) punased triibud; ‧Giallone di Leonforte‧ ökotüübi viljaliha on kollane, koor on samuti kollane, koorel võivad olla (kuid ei pea olema) punased triibud. Viljaliha peab olema kivi külge kinnitunud.
      Kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” võib omistada üksnes ekstraklassi ja I klassi virsikutele.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      —
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      —
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Selleks, et kaitsta virsikuid patogeenide eest, tuleb kasutada pärgamentpaberist kotikesi; seda tuleb teha arengufaasis, mil virsikud on pähklisuurused, kuid igal juhul enne juuli lõppu. Saagikoristusaeg kestab septembri esimesest dekaadist novembri esimese dekaadini. Vilju tuleb koristada käsitsi, vältida tuleb töötamist päeva kõige kuumematel tundidel ning koristatud vilju ei tohi jätta otsese päikesevalguse kätte. Viljad tuleb okstelt eemaldada eriti hoolikalt, viljavart vigastamata. Pärgamentkoti kinnitamiseks kasutatud traat tuleb eemaldada vilja vigastamata.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      Kaitstud geograafilise tähisega virsikuid „Pesca di Leonforte” tuleb pakendada tootmispiirkonnas, nii et need ei määrduks ega saaks muljuda transportimisel ega ülemäärase käitlemise käigus, mis võib põhjustada viljade kokkupuudet hallituse ja patogeenidega ning seega kahjustada toote kvaliteediomadusi.
      Kaitstud geograafilise tähisega virsikuid „Pesca di Leonforte” tuleb müügiks esitada papist või puidust karpides või alustel või mitmesuguse suurusega korvides, mis mahutavad 0,5–6 kg vilju. Igas pakendis või partiis peavad olema samasse sorti ja kvaliteediklassi kuuluvad viljad, mis on ühesuurused ja sama küpsusastmega. Sõltuvalt ökotüübist on nõutav vilja ühtlane värvus. Virsikud peavad pakendis asetsema ühe kihina ning olema üksteisest eraldatud kaitsematerjaliga. Kaitse- ja/või ehismaterjal peab olema uus, lõhnatu ja tervisele kahjutu; vältida tuleb olukorda, kus toode puutuks kokku tembeldamiseks ja/või märgistamiseks kasutatud tindi või liimiga. Pakendid peavad olema ilma igasuguste võõrkehadeta.
      Iga pakend peab olema pitseeritud selliselt, et pakendi avamisel pitser murdub ning pärast pakendamist ei saa pakendi sisu muuta.
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Märgistusel tuleb kasutada tähise logo ja Euroopa Liidu graafilist sümbolit.
      Keelatud on lisada märkeid, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud. Siiski on lubatud kasutada viiteid kaubamärkidele, kui need ei ole toodet kiitva ja tarbijat eksitava iseloomuga.
      Tähise logo koosneb ovaalist, mille sees on kujutatud Granforte monument, mis on ühtlasi Leonforte kommuuni sümbol, ning selle ees esiplaanil on paberkotis virsik. Ovaali keskosast ülalpool on välja toodud sõnad „Pesca di Leonforte”; keskosast allpool on lühend I.G.P (KGT). Ovaalil on jäme roheline serv, taust on kahvatukollane, Granforte monument ja sõnad „Pesca di Leonforte” ning I.G.P (KGT) on rohelised; virsik ise on kollakas-oranž ja rohelise lehega; paberkoti kujutis on valge, hallide varjudega ja ümbritsetud musta joonega; teine must joon kujutab endast traati ja annab tõestust koti sulgemisest.

      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Kaitstud geograafilise tähisega virsikute „Pesca di Leonforte” tootmispiirkond koosneb Leonforte, Enna, Calascibetta, Assoro ja Agira kommuunidest, mis asuvad Enna provintsis.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      Piirkond, kus kaitstud geograafilise tähisega virsikuid „Pesca di Leonforte” kasvatatakse, asub Sitsiilia keskosas. Pinnas on alluviaalne, keskmise struktuuriga; pinnasekiht ulatub sügavale, seda iseloomustab savi- ja orgaaniliste ainete rikkus. Kliima on vahemereline, seda iseloomustavad kuumad, pikad ja kuivad suved ning mahedad ja vihmased talved. Kõige sademeterohkem aeg on oktoobrist märtsini. Kõnealuse piiritletud piirkonna põllumajandustootjad tulid mõttele kaitsta puudel olevaid virsikuid paberkotikestega ja nad arendasid seda töövõtet edasi; paberkotid kaitsevad vilju kahjurite eest ja võimaldavad viljadel saagikoristusajaks valmida.
      5.2.   Toote eripära

      Viljaliha tihedus, hiline valmimine ja paberkottide kasutamine eristavad kaitstud geograafilise tähisega virsikuid „Pesca di Leonforte” muudest sama kategooria toodetest.
      Tänu sellistele omadustele võib virsikuid „Pesca di Leonforte” turule viia siis, kui muid sama kategooria tooteid ei ole enam saadaval. Saagikoristusaeg kestabki septembri esimesest dekaadist novembri esimese dekaadini. Kaitstud geograafilise tähisega virsikute „Pesca di Leonforte” eripära on see, et puudel kasvavad viljad kaetakse paberkotikestega; seda meetodit on kasutatud aastakümneid; see meetod aitab kaitsta vilju vahemere puuviljakärbse (Ceratitis capitata) eest. Aja jooksul on sellest töövõttest kujunenud kõnealuste virsikute tootmise üks olulisemaid aspekte, mis on ühtlasi muutnud viljad mahalangemisel vastupidavamaks, sest need on kaitstud hõbedase vihmakindla pärgamentpaberist kotikesega.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” tunnustamise taotlus on õigustatud tänu toote reputatsioonile ja asjaolule, et toodet teatakse viljaliha tiheduse ja vilja hilise valmimise poolest, mis võimaldavad seda turustada aastaajal, mil virsikuid ei ole enamasti enam saada. Väga oluline roll on täita virsikukasvatajatel; virsikukasvatajad, olles teadlikud oma toodangu ainulaadsusest, juhivad ise oma tootmist. Tihti abistavad neid pereliikmed, kes peavad viljade paberkottidega kaitsmiseks ööpäev läbi rasket tööd tegema. Virsikute müügist saadav tulu on kõnealuse piirkonna töötajate elutingimusi parandanud.
      Juba umbes 20 aasta jooksul on virsikutel „Pesca di Leonforte” olnud märkimisväärne majanduslik mõju nii tootmispiirkonnas kui ka naaberkommuunides eelkõige iga-aastase laada ajal, mis toimub oktoobri esimesel pühapäeval prints Nicolò Placido Branciforti poolt 17. sajandil rajatud väikelinna ajaloolises keskuses. 1982. aastal korraldas toonane kommuunivalitsus esimest korda toote müügiedenduse ja väärtustamise eesmärgil sellise ürituse, et soodustada toote arendust ja tõsta Sitsiilia tarbijate teadlikkust selle ainulaadse toote iseärasustest. Algusest peale on Leonforte virsikulaada eesmärk olnud edendada kõnealuse hilise valmimisajaga toodet.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      (Määruse (EÜ) nr 510/2006 (2) artikli 5 lõige 7)
      Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Pesca di Leonforte” spetsifikaadi muutmise taotluse 8. mai 2012. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 106. Muudetud spetsifikaadi tekst on kättesaadav aadressil
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

         (1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

         (2)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1919, 19. oktoober 2017, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas 13. osalises hankemenetluses

text:
               20.10.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 271/33

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1919,
   19. oktoober 2017,
   milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas 13. osalises hankemenetluses
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 32,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel.

               (2)

               13. osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.

               (3)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas 13. osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 17. oktoobril 2017, kehtestatakse madalaim müügihind 144,05 eurot / 100 kg.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. oktoober 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

      (3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 93/2012, 3. veebruar 2012 , Lactobacillus plantarum ’i (DSM 8862 ja DSM 8866) lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina  EMPs kohaldatav tekst

text:
               4.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 33/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 93/2012,
   3. veebruar 2012,

      Lactobacillus plantarum’i (DSM 8862 ja DSM 8866) lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati Lactobacillus plantarum’i (DSM 8862 ja DSM 8866) loa taotlus. Taotlusele olid lisatud dokumendid ja andmed, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3.

               (3)

               Taotlus käsitleb luba Lactobacillus plantarum’i (DSM 8862 ja DSM 8866) kasutamiseks sigade, veiste, lammaste, kitsede ja hobuste söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. oktoobri 2011. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Lactobacillus plantarum (DSM 8862 ja DSM 8866) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle valmistise kasutamine võib tõhustada mis tahes haljassöödast valmistatava silo tootmist, vähendades pH-d ja parandades kuivaine säilivust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandite analüüsimeetodi kohta söödas.

               (5)

                  Lactobacillus plantarum’i (DSM 8862 ja DSM 8866) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

               (6)

               Järjekindluse tagamiseks on asjakohane laiendada selle söödalisandi luba lisaks sigadele, veistele, lammastele, kitsedele ja hobustele ka kõikidele teistele loomaliikidele, nagu samalaadsetele söödalisanditele antud varasemate lubade puhul.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. veebruar 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EFSA Journal 2011; 9(11):2408.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa omanik

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv värske materjali kilogrammi kohta

                     Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid

                  1k20812

                  —

                     Lactobacillus plantarum

                  (DSM 8862 ja DSM 8866)

                                 Söödalisandi koostis

                                 Lactobacillus plantarum’i (DSM 8862 ja DSM 8866) valmistis (vahekorras 1:1) sisaldusega vähemalt 3 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta

                                 Toimeaine kirjeldus

                                 Lactobacillus plantarum (DSM 8862 ja DSM 8866)

                                 Analüüsimeetodid
                                  (1)

                                          Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil (EN 15787)

                                          Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

                  Kõik loomaliigid

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg

                              2.

                              Söödalisandi miinimumannus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 3 × 108 CFUd (vahekorras 1:1) kilogrammi värske materjali kohta

                              3.

                              Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid

                  24. veebruar 2022

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/782, 19. mai 2015, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, sel teel, et lisatakse I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu üks äriühing

text:
               20.5.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 124/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/782,
   19. mai 2015,
   millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, sel teel, et lisatakse I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu üks äriühing
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1),
   võttes arvesse nõukogu 12. septembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, (2) eriti selle artiklit 3,
   ning arvestades järgmist:
   A.   EELNENUD MENETLUS

               (1)

               Nõukogu kehtestas vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 9 rakendusmäärusega (EL) nr 917/2011 liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

               (2)

               Esialgne uurimine piirdus Hiina eksportivate tootjate valimiga vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 17.

               (3)

               Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud äriühingute poolt imporditavate keraamiliste plaatide suhtes individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 26,3 % – 36,5 %. Koostööd teinud eksportivatele tootjatele, kes valimisse ei kuulunud, kehtestati tollimaksumääraks 30,6 %. Nende koostööd teinud eksportivate tootjate loetelu, kes valimisse ei kuulunud, on esitatud rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 I lisas. Lisaks kehtestati üleriigiliseks tollimaksumääraks 69,7 % nende Hiina äriühingute poolt imporditavate keraamiliste plaatide suhtes, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd.

               (4)

               Rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 I lisas esitatud koostööd teinud eksportivate tootjate loetelu muudeti nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 567/2012 (3).

               (5)

               Rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 artiklis 3 on sätestatud, et kui Hiina Rahvavabariigi keraamiliste plaatide tootja esitab piisavad tõendid selle kohta, et:

                           1)

                           ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010) jooksul liitu Hiina Rahvavabariigist pärit keraamilisi plaate;

                           2)

                           ta ei ole seotud ühegi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning

                           3)

                           ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud või on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses alles pärast uurimisperioodi lõppu, st pärast 31. märtsi 2010;

                     võib kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 2 muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis on kaalutud keskmine tollimaksumäär 30,6 %.

         B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

               (6)

               Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”) väitis, et ta vastab kõigile kolmele eespool põhjenduses 4 esitatud tingimusele ja et tema suhtes tuleks seetõttu kehtestada sama tollimaksumäär kui see, mida kohaldatakse nende koostööd teinud äriühingute suhtes, kes ei kuulunud valimisse. Oma väidete tõestuseks esitas äriühing küsimustiku vastused ja tõendusmaterjali.

               (7)

               Euroopa Komisjon tutvus tõendusmaterjaliga ja jõudis järeldusele, et taotluse esitaja vastab kõigile kolmele eelnimetatud tingimusele ja et seetõttu tuleks teda käsitada uue eksportiva tootjana.

               (8)

               Seega tuleks taotluse esitaja lisada rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 I lisas loetletud äriühingute hulka ja sellest tulenevalt kohaldada tema suhtes tollimaksumäära 30,6 %.

               (9)

               Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati uurimise järeldustest ja neile anti võimalus avaldada arvamust. Ühtegi märkust ei esitatud.

               (10)

               Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 917/2011 I lisa Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate loetellu lisatakse järgmine äriühing.

                  Nimi

                  TARICi lisakood

                  „Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd.

                  B998 ”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. mai 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 238, 15.9.2011, lk 1.

      (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 567/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 917/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks), lisades selle I lisas esitatud Hiina Rahvavabariigi tootjate loetellu ühe äriühingu (ELT L 169, 29.6.2012, lk 11).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 995/2011, 6. oktoober 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               7.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 263/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 995/2011,
   6. oktoober 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 980/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2011/12. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 7. oktoobril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 258, 4.10.2011, lk 72.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 7. oktoobrist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  44,91

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  44,91

                  1,43

                  1701 12 10 (1)

                  44,91

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  44,91

                  1,13

                  1701 91 00 (2)

                  49,18

                  2,72

                  1701 99 10 (2)

                  49,18

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,18

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.