title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/464, 26. märts 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  31.3.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 98/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/464,
         26. märts 2020,
         millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6, artikli 14 lõiget 3, artikli 15 lõiget 3, artikli 16 lõiget 3, artikli 17 lõiget 3 ja artikli 26 lõike 7 punkti d,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete üldised tootmisnõuded ning üksikasjalikud tootmisnõuded on sätestatud sama määruse II lisas. Selleks et tagada kõnealuse määruse rakendamiseks ühtlustatud tingimused, tuleks sätestada mõned täiendavad eeskirjad.

                     (2)

                     Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminek nõuab kõigi kasutatavate tavade puhul teatavat kohandamisperioodi. Nõutav üleminekuaeg algab kõige varem pärast seda, kui põllumajandustootja või vetikaid või vesiviljelusloomi tootev ettevõtja on oma tegevusest pädevatele asutustele teatanud. Erandina ja teatavatel tingimustel võib varasemat perioodi tagasiulatuvalt tunnustada üleminekuaja osana. Tuleks täpsustada dokumendid, mis tuleb esitada pädevatele asutustele varasema perioodi tagasiulatuvaks tunnustamiseks.

                     (3)

                     Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses kehtivaid liigiomaseid vajadusi, on vaja veiste, lammaste, kitsede, hobuste, hirvede, sigade, kodulindude ja küülikute puhul sätestada loomkoormus, siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalad ja nende omadused ning hoonete ja vabaõhualade tehnilised nõuded ja omadused. Lisaks tuleks sätestada emapiimast toituvate loomade puhul minimaalne ajavahemik, mida tuleb järgida eelistatavalt emapiimaga söötmisel.

                     (4)

                     Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises liigiomaseid vajadusi, on samuti vaja kehtestada liikide või liikide rühmade kaupa eeskirjad vesiviljelusloomade loomkoormuse ning tootmissüsteemide ja hoidlate omaduste kohta.

                     (5)

                     Töödeldud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks toota töötlemismeetoditel, mille puhul on tagatud toodete mahepõllumajanduslike tunnuste ja omaduste säilimine mahepõllumajandusliku tootmise kõigis etappides. Arvestades mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldjuhul käsitada määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele vastavaid meetodeid mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel lubatud meetoditena.

                     (6)

                     Samas teatavate meetodite puhul, mida kasutatakse konkreetsete mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel, võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele, mis käsitlevad konkreetsete toodete tootmist. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leiab kinnitust, et see vastab kõnealustele põhimõtetele ja tootmiseeskirjadele, peab komisjon andma loa konkreetsete toiduainete tootmiseks, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

                     (7)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 (2) artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ning teraviljapõhise töödeldud toidu ja imikutoidu tootmiseks võib olla vaja ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemist, et täita koostist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud kõnealuses määruses ja määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktides asjaomaste toodete või komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ (3) reguleeritud toodete puhul. Nende tootekategooriate puhul on vaja lubada ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemismeetodite kasutamist.

                     (8)

                     Nii nagu toiduainete töötlemisel lubatud meetodite puhul, ei või kasutada meetodeid, mis taastaksid mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud omadusi, parandaksid kõnealuse sööda töötlemisel esinenud hooletuse tagajärgi või võiksid olla muul viisil eksitavad selliste toodete tegeliku laadi osas, mida on kavas turustada mahepõllumajandusliku söödana.

                     (9)

                     Võttes arvesse mahepõllumajanduslikus tootmises konkreetsete söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldiselt lubada kasutada sööda töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises meetodeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele.

                     (10)

                     Samas teatavate mahepõllumajanduslike söödatoodete töötlemisel kasutatavate meetodite puhul võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist meetodit saab hinnata, ning kui leitakse, et meetod vastab kõnealustele põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele, peab komisjon andma loa selle kasutamiseks konkreetsete söödatoodete tootmisel, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

                     (11)

                     Mahepõllumajanduslikus tootmises tuleks kasutada mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi ja mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme. Selleks et aidata mahepõllumajandusettevõtjatel leida teavet nende kättesaadavuse kohta, peaksid igal liikmesriigil olema süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi või mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme turustavatel ettevõtjatel teha oma varusid käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks. Eelkõige peaks olema avalikult kättesaadav üksikasjalik teave selliste liikide kohta, mida nad suudavad tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid peaksid kord aastas tegema komisjonile kättesaadavaks nii sellise teabe kokkuvõtte kui ka teabe erandite kohta, mis on tehtud juhul, kui mahepõllumajanduslikud liigid ei ole kättesaadavad.

                     (12)

                     Seemikud on mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali käsitleva teabe kogumisest ja vahetamisest välja jäetud. Seepärast on ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks asjakohane kehtestada seemikute määratlus.

                     (13)

                     Noorlindude ja kuni 35 kg kaaluvate noorsigade teatavate proteiinisegude toiteväärtusega seotud vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid rangetel tingimustel ja kuni 31. detsembrini 2025 lubada mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamist kodulindude ja sigade söödas. Kõnealuste erandite järkjärguliseks kaotamiseks ja määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaldamiseks peaks komisjon jälgima nende kasutamist, võttes arvesse kättesaadavuse muutuseid mahepõllumajandusliku proteiinsööda turul. Selleks peaks komisjon koostama sihipärase küsimustiku ja liikmesriigid peaksid igal aastal esitama komisjonile täidetud küsimustiku, milles esitatakse kokkuvõte mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta kogutud asjakohase teabe ning kodulindude ja sigade kasvatajatele mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamiseks antud lubade kohta.

                     (14)

                     Liikmesriigid võivad luua ka sarnase teabesüsteemi mahepõllumajanduslikule tootmisele kohandatud tõugude ja liinide või mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavuse kohta. Võttes arvesse mittemahepõllumajanduslike loomade või noorkanade kasutamisele tehtavate erandite võimalikku järkjärgulist kaotamist, on oluline koguda andmeid mahepõllumajanduslike tõugude ja liinide kättesaadavuse kohta, mis on spetsiaalselt valitud mahepõllumajanduslike põhimõtete ja eesmärkide alusel. Seepärast on vaja sätestada liikmesriikide poolt komisjonile ja teistele liikmesriikidele esitatavate ühtlustatud andmete üksikasjad.

                     (15)

                     Ettevõtjad, kes on kasvatanud kariloomi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 834/2007 (4) ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 889/2008, (5) peavad kohandama oma tootmissüsteeme nii, et need vastaksid käesolevas määruses sätestatud uutele tehnilistele erinõuetele, mis mõjutavad loomkoormust, loomapidamisruumide ja nendega seotud seadmete konstruktsiooni omadusi, olemasolevaid ruume ja maakorraldust ning põllumajandusettevõtte tootmissüsteemi üldiselt. Need kohandused nõuavad erinevaid ajavahemikke vastavalt käesolevas määruses sätestatud uute nõuete täitmiseks vajalike sekkumiste ulatusele, võttes samal ajal arvesse tootmise jätkamist.

                     (16)

                     Eelkõige võivad sätted, mis käsitlevad noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormust ja miinimumpindala, vabaõhualade maksimaalset laiendamist lindlate puhul ning korruste maksimumarvu ja tõhusat sõnnikueemaldussüsteemi mitmekorruselistes lindlates, hõlmata suuri töid ja investeeringuid, nagu loomapidamisruumide ümberehitamine ja maa omandamine või loomapidamisruumide täielik renoveerimine teatavate põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks, mis on seni olnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha uute nõuete täitmiseks vajalikke kohandusi.

                     (17)

                     Sigadega seotud nõue, mis käsitleb tugeva konstruktsiooniga välisala pindalast miinimumprotsenti, võib tähendada väliste rajatiste taastamist ja muudatusi sõnniku kogumise süsteemis põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mis on seni olnud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha kuni kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil põhjalikult renoveerida väliseid loomapidamisruume või asendada seadmed, et vastata uutele nõuetele.

                     (18)

                     Samuti võivad lindlate verandade ja siseruumi vaheliste sisse- ja väljapääsuavade pikkus, kõvade vaheseinte nõue nuumlindude (v.a liigi Gallus gallus) puhul ning õrte ja kõrgendatud istumistasandite erinõuded tähendada konkreetseid kohandusi, nagu osade loomapidamisruumide renoveerimine ja uute seadmete ostmine põllumajandusettevõtetele, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi loomapidamisruumides või asendada seadmed uutele nõuetele vastamiseks.

                     (19)

                     Lisaks võib vabajalutusalaga lindlate siseruumide miinimumpindala arvutamise meetod sisaldada kohandusi, nagu kodulindude loomkoormuse oluline vähendamine või hoonete renoveerimine põllumajandusettevõtete jaoks, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi oma äriplaanides või loomapidamisruumides, et need vastaksid uutele nõuetele.

                     (20)

                     Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast.

                     (21)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
         I PEATÜKK

            ÜLEMINEK

            Artikkel 1
            Dokumendid, mis tuleb esitada varasema perioodi tagasiulatuvalt tunnustamiseks

               1.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamisel esitab ettevõtja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse selle ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, asjaomaste pädevate asutuste ametlikud dokumendid, mis tõendavad, et maatükkide suhtes, mille puhul taotletakse varasema perioodi tagasiulatuvat tunnustamist, kohaldati meetmeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) kohaselt rakendatud programmis, ning et kõnealustel maatükkidel ei ole kasutatud muid tooteid või aineid kui need, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises.

               2.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti b kohaldamisel esitab ettevõtja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse kõnealuse ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, järgmised dokumendid, mis tõendavad, et maatükid olid looduslikud või põllumajandusmaad, mida ei ole vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mille kasutamine mahepõllumajanduslikus tootmises ei ole määruse (EL) 2018/848 kohaselt lubatud:

                           a)

                           kaardid, millel on selgelt esitatud tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud iga maatükk, ja teave kõnealuste maatükkide kogupindala ning vajaduse korral käimasoleva tootmise laadi ja mahu kohta ning võimaluse korral nende geograafilise asukoha koordinaadid;

                           b)

                           kontrolliasutuse või kontrollorgani tehtud üksikasjalik riskianalüüs, et hinnata, kas tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud mis tahes maatükki on vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mis ei ole mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud, võttes eelkõige arvesse taotlusega seotud kogupindala suurust ja igal taotlusega hõlmatud maatükil kõnealusel ajavahemikul rakendatud agronoomilisi tavasid;

                           c)

                           akrediteeritud laboratooriumide selliste mulla- ja/või taimeproovide laborianalüüside tulemused, mille kontrolliasutus või kontrollorgan on võtnud pärast punktis b osutatud üksikasjalikku riskianalüüsi igalt maatükilt, mille puhul on kindlaks tehtud, et see võib olla saastunud, kuna seda on töödeldud toodete ja ainetega, mida ei ole lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises;

                           d)

                           kontrolliasutuse või kontrollorgani kontrolliaruanne pärast ettevõtja füüsilist kontrolli, et kontrollida tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud maatükkide kohta kogutud teabe vastavust;

                           e)

                           muud asjakohased dokumendid, mida kontrolliasutus või kontrollorgan peab vajalikuks tagasiulatuva tunnustamise taotluse hindamiseks;

                           f)

                           kontrolliasutuse või kontrollorgani lõplik kirjalik kinnitus, milles märgitakse, kas varasema perioodi tagasiulatuv tunnustamine üleminekuaja osana on õigustatud, ning märgitakse iga asjaomase maatüki puhul mahepõllumajanduslikuks pidamise alguse periood ja nende maatükkide kogupindala, mille suhtes kohaldatakse perioodi tagasiulatuvat tunnustamist.

         II PEATÜKK

            PÕLLUMAJANDUSLOOMAD

            1. JAGU

               VEISED, LAMBAD, KITSED JA HOBUSED

            Artikkel 2
            Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
            Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate loomade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on järgmine:

                        a)

                        veiste ja hobuste puhul 90 päeva pärast sündi;

                        b)

                        lammaste ja kitsede puhul 45 päeva pärast sündi.

            Artikkel 3
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
            Veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa I osas.

            Artikkel 4
            Siseruumide miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded
            Vähemalt pool I lisa I osas veiste, lammaste, kitsede ja hobuste jaoks sätestatud siseruumide miinimumpindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.

            2. JAGU

               HIRVED

            Artikkel 5
            Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
            Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne periood emapiimast toituvate hirvede söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 90 päeva pärast sündi.

            Artikkel 6
            Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
            Hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa II osas.

            Artikkel 7
            Väliaedikute ja -tarandike omadused ja tehnilised nõuded

               1.   Hirvi tuleb pidada väliaedikutes või -tarandikes, mis asuvad võimaluse korral karjamaal.

               2.   Väliaedikud ja -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et vajaduse korral oleks võimalik eri liiki hirved eraldada.

               3.   Iga väliaedik või -tarandik peab olema kas kaheks alaks jaotatav või teise väliaediku või -tarandiku kõrval, et igal alal või igas väliaedikus või -tarandikus oleks võimalik teha järjestikku hooldustöid.

            Artikkel 8
            Varjualuste ja vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ning nende rajatiste ja vabaõhualade omadused

               1.   Hirvedele tuleb tagada varjevõimalused ja ilmastikukaitse eelistatavalt looduslike varjualustega, nagu puude ja põõsaste rühmade, metsaosade või metsatukkade lisamine väliaedikusse või -tarandikku; kui see ei ole kogu aasta jooksul piisaval määral teostatav, tuleb tagada katusega kunstlikud varjualused.

               2.   Hirvede väliaedikud või -tarandikud peavad olema varustatud rajatistega või kaetud taimestikuga, mis võimaldab loomadel oma sarvedelt sametist nahka maha hõõruda.

               3.   Tiinuse hilisel etapil ja kaks nädalat pärast poegimist peab emastel hirvedel olema juurdepääs taimkattega aladele, mis võimaldab nende vasikaid varjata.

               4.   Väliaedikud või -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et hirved ei pääseks välja.

            3. JAGU

               SEAD

            Artikkel 9
            Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
            Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate sigade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 40 päeva pärast sündi.

            Artikkel 10
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
            Sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa III osas.

            Artikkel 11
            Siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded
            Vähemalt pool I lisa III osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.

            Artikkel 12
            Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

               1.   Vabaõhualad peavad olema sigade jaoks atraktiivsed. Võimaluse korral eelistatakse põlde, kus on puud või metsad.

               2.   Vabaõhualadel peavad olema väliskliima, juurdepääs varjualustele ja vahenditele sigade kehatemperatuuri reguleerimiseks.

            4. JAGU

               KODULINNUD

            Artikkel 13
            Mõisted
            Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        a)

                        „nuumlinnud“ – liha tootmiseks ettenähtud kodulinnud;

                        b)

                        „kari“ lindlate sektsioonide kontekstis – rühm linde, keda peetakse koos, teiste kodulinnuliikidega segunemata, ning kellel on selleks spetsiaalsed siseruumid ja vabajalutusalad;

                        c)

                        „noorkukk“ – lihatootmiseks ettenähtud isane munakanatõugu tibu;

                        d)

                        „noor nuumkana“ – lihatootmiseks ettenähtud ja mitte enne kui 120 päeva vanusena tapetud emane lind liigist Gallus gallus.

            Artikkel 14
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
            Kodulindude siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse I lisa IV osas.

            Artikkel 15
            Lindlate omadused ja tehnilised nõuded

               1.   Lindlad tuleb ehitada viisil, mis võimaldab kõigil lindudel kergesti juurde pääseda vabaõhualadele. Sel eesmärgil kohaldatakse järgmisi eeskirju:

                           a)

                           lindla välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad otsest juurdepääsu vabaõhualadele;

                           b)

                           iga sisse- ja väljapääsuava peab olema lindudele sobiva suurusega;

                           c)

                           lindudel peab olema takistusteta juurdepääs sisse- ja väljapääsuavadele;

                           d)

                           lindla välispiiril olevate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta;

                           e)

                           kui sisse- ja väljapääsuavad asuvad kõrgemal, tuleb paigaldada kaldtee.

               2.   Verandadega lindlate puhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:

                           a)

                           nii siseruumist verandani kui ka verandast vabaõhualani ulatuval välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad hõlpsat juurdepääsu vastavalt verandale või vabaõhualale;

                           b)

                           siseruumist verandale viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 2 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta ning verandalt vabaõhualani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta;

                           c)

                           I lisa IV osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel ei võeta arvesse veranda kasutatavat ala. Samas võib kodulindudele mõeldud hoone täiendavat katusega vabajalutusala osa, mis on soojustatud selliselt, et selles ei ole väliskliima, võtta arvesse I lisa IV osas sätestatud siseruumide loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel, kui on täidetud järgmised tingimused:

                                       i)

                                       see on täielikult ligipääsetav 24 tundi ööpäevas;

                                       ii)

                                       see vastab määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktide 1.6.1 ja 1.6.3 nõuetele;

                                       iii)

                                       see vastab samadele sisse- ja väljapääsuavade suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on sätestatud verandade suhtes käesoleva lõike punktides a ja b;

                           d)

                           veranda kasutatavat ala ei võeta arvesse määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.9.4.4 alapunktis m osutatud nuumlindude lindlate kasutatava koguala puhul.

               3.   Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul:

                           a)

                           tagavad sektsioonid, et kokkupuude teiste karjadega on piiratud ja et erinevatest karjadest pärit linnud ei saa lindlas seguneda;

                           b)

                           lindla ühes sektsioonis kohaldatakse järgmisi karja maksimumsuurusi:

                                       i)

                                       3 000 aretuskarja lindu liigist Gallus gallus;

                                       ii)

                                       10 000 noorkana;

                                       iii)

                                       4 800 nuumlindu liigist Gallus gallus;

                                       iv)

                                       2 500 kohikukke;

                                       v)

                                       4 000 noort nuumkana;

                                       vi)

                                       2 500 kalkunit;

                                       vii)

                                       2 500 hane;

                                       viii)

                                       3 200 isast pekingi parti või 4 000 emast pekingi parti;

                                       ix)

                                       3 200 isast muskusparti või 4 000 emast muskusparti;

                                       x)

                                       3 200 isast mullardit või 4 000 emast mullardit;

                                       xi)

                                       5 200 pärlkana;

                           c)

                           sektsioonid eraldatakse kõvade vaheseintega nuumlindude jaoks, kes ei kuulu liiki Gallus gallus; selline kõva vahesein peab tagama täieliku füüsilise eraldatuse lindla iga sektsiooni hoone põrandast katuseni;

                           d)

                           sektsioone peavad eraldama kõvad või poolsuletud vaheseinad või võrgud liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, noorkanade, noorkukkede ja liigi Gallus gallus nuumlindude puhul.

               4.   Lindlates võib kasutada mitmekorruselisi süsteeme. Kui kasutatakse mitmekorruselisi süsteeme, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

                           a)

                           mitmekorruselisi süsteeme võib kasutada ainult liigi Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, tulevaste munatootmise noorkanade, tulevaste aretuslindude noorkanade ja noorkukkede puhul;

                           b)

                           mitmekorruselistes süsteemides ei tohi olla üle kolme korruse kasutatavat ala, esimene korrus kaasa arvatud;

                           c)

                           tõstetud korrused peavad olema ehitatud nii, et sõnnik ei langeks madalamal asuvatele lindudele, ning olema varustatud tõhusa sõnnikueemaldussüsteemiga;

                           d)

                           kõik korrused peavad võimaldama linde hõlpsalt kontrollida;

                           e)

                           mitmekorruselised süsteemid peavad tagama, et kõik linnud saavad vabalt ja lihtsalt liikuda eri tasanditele või vahealadele;

                           f)

                           mitmekorruselised süsteemid peavad olema ehitatud nii, et kõigil lindudel oleks hõlbus ja võrdne juurdepääs vabaõhualadele.

               5.   Lindlates peavad olema õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad. Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad peavad olema lindudele tagatud alates noorest east mõõtmetes või proportsioonides, mis vastavad rühma ja lindude suurusele, nagu on sätestatud I lisa IV osas.

               6.   Kodulindude puhul võib kasutada liikuvaid lindlaid, tingimusel et neid liigutatakse tootmistsükli jooksul korrapäraselt, et tagada taimestiku kättesaadavus lindudele ja vähemalt iga kodulinnupartii vahel. Nuumlindude loomkoormust, mis on sätestatud I lisa IV osa 4.–9. jaos, võib suurendada kuni 30 kg eluskaaluni m2 kohta, tingimusel et liikuva hoone esimese korruse pindala ei ületa 150 m2.

            Artikkel 16
            Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

               1.   Kodulindude vabaõhualad peavad olema lindudele atraktiivsed ja kõigile lindudele täielikult juurdepääsetavad.

               2.   Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul eraldatakse igale sektsioonile vastavad vabaõhualad eesmärgiga tagada, et kokkupuude teiste karjadega oleks piiratud ja eri karjadest pärit linnud ei saaks seguneda.

               3.   Kodulindude vabaõhualad peavad olema kaetud peamiselt taimkattega, mis koosneb mitmesugustest taimedest.

               4.   Vabaõhualadel peab olema lindude jaoks piisav arv kaitsvaid rajatisi, varjualuseid, põõsaid või puid, mis asuvad kogu vabaõhualal eesmärgiga tagada, et linnud kasutavad kogu vabaõhuala tasakaalustatult.

               5.   Vabaõhuala taimestikku tuleb korrapäraselt hooldada, et vähendada toitainete ülekülluse tekkimise ohtu.

               6.   Vabaõhuala ei tohi ulatuda üle 150 m raadiuse lindla lähimast sisse- või väljapääsuluugist. Kuni 350 meetrine raadius hoone lähimast sisse- või väljapääsuluugist on siiski lubatud, kui kogu vabaõhualal on ühtlaste vahemaade järel piisav arv varjualuseid kaitseks karmi ilmastiku ja kiskjate eest (ühe hektari kohta vähemalt neli varjualust). Hanede puhul peab vabaõhualal kasvama rohtu, mida linnud saavad süüa.

            5. JAGU

               KÜÜLIKUD

            Artikkel 17
            Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
            Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne ajavahemik emapiimast toituvate küülikute söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 42 päeva pärast sündi.

            Artikkel 18
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
            Küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse I lisa V osas.

            Artikkel 19
            Liikuvate või alaliste hoonete omadused ja tehnilised nõuded

               1.   Karjatamisperioodil tuleb küülikuid pidada karjamaadel asuvates liikuvates pidamiskohtades või alalistes pidamiskohtades, millel on juurdepääs karjamaale.

               2.   Väljaspool karjatamishooaega võib küülikuid pidada alalistes pidamiskohtades, millel on juurdepääs taimestikuga vabajalutusalale (soovitatavalt karjamaale).

               3.   Karjamaal asuvaid liikuvaid pidamiskohti tuleb liigutada nii sageli kui võimalik, et tagada karjamaa maksimaalne kasutamine, ning need peavad olema ehitatud nii, et küülikud saaksid karjamaal rohtu süüa ka pidamiskoha põranda kaudu.

            Artikkel 20
            Siseruumide ja vabajalutusalade omadused ja tehnilised nõuded

               1.   Alaliste ja liikuvate pidamisruumide siseruum peab olema ehitatud nii, et:

                           a)

                           selle kõrgus on piisav, et kõik küülikud saaksid seista püstiste kõrvadega;

                           b)

                           see suudab mahutada eri küülikurühmi ja võimaldab säilitada pesakondade ühtsuse nuumaperioodi üleviimisel;

                           c)

                           on võimalik eraldada rühmast isasloomi ning tiineid ja reproduktiivseid emasküülikuid konkreetsetel loomade heaoluga seotud põhjustel ja piiratud aja jooksul, tingimusel et nad saavad hoida silmsidet teiste küülikutega;

                           d)

                           emasküülikul on võimalik pesast eemalduda ja naasta pesasse, et toita poegi;

                           e)

                           sellega tagatakse:

                                       i)

                                       kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks;

                                       ii)

                                       kõigi emasküülikute juurdepääs pesadele vähemalt üks nädal enne eeldatavat poegimiskuupäeva ja vähemalt poegade imetamisperioodi lõpuni;

                                       iii)

                                       poegade juurdepääs piisaval arvul pesadele, nii et on vähemalt üks pesa imetava emasküüliku ja tema poegade jaoks;

                                       iv)

                                       materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.

               2.   Alaliste pidamisruumidega rajatiste vabajalutusala peab olema ehitatud nii, et:

                           a)

                           sellel on piisaval arvul kõrgendatud platvorme, mis on selle miinimumpindala peale ühtlaselt jaotatud;

                           b)

                           seda ümbritsevad kõrged ja piisavalt sügavad tarad, et vältida põgenemist hüppamise või kaevamise teel;

                           c)

                           kui sellel on betoonist väline ala, siis on võimalik lihtne juurdepääs taimestikuga välise ala osale. Ilma sellise lihtsa juurdepääsuta ei või betoonipinna pindala vabajalutusala miinimumpindala arvutamisel arvesse võtta;

                           d)

                           sellega tagatakse:

                                       i)

                                       kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi küülikute kategooriate jaoks;

                                       ii)

                                       materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.

            Artikkel 21
            Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused

                  1.   Vabaõhualade taimestikku tuleb hooldada korrapäraselt ja nii, et see oleks küülikutele atraktiivne.

               2.   Karjatamisperioodil tuleb karjamaasid korrapäraselt roteerida ja majandada nii, et küülikute karjatamine oleks optimaalne.

         III PEATÜKK

            VESIVILJELUSLOOMAD

            Artikkel 22
            Üksikasjalikud eeskirjad vesiviljelusloomade kohta liikide või liikide rühmade kaupa
            Vesiviljelusloomi tootvad ettevõtjad järgivad II lisas liikide või liikide rühmade kohta sätestatud üksikasjalikke eeskirju seoses tootmis- ja hoidlasüsteemide loomkoormuse ja eriomadustega.

         IV PEATÜKK

            TÖÖDELDUD TOIT JA SÖÖT

            Artikkel 23
            Toidu töötlemisel lubatud meetodid

               1.   Toidu töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises on lubatud kasutada üksnes meetodeid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, eelkõige artiklis 7 sätestatud mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes kohaldatavatele konkreetsetele põhimõtetele, kõnealuse määruse III peatükis sätestatud asjakohastele nõuetele ja kõnealuse määruse II lisa IV osas sätestatud üksikasjalikele tootmisnõuetele.

               2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punkti 3 kohaldamist, on ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemine lubatud:

                           a)

                           määruse (EL) nr 609/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud mahepõllumajanduslike toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on asjaomaste toodete puhul vajalik kõnealuse määruse ja kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktide nõuete täitmiseks; või

                           b)

                           direktiiviga 2006/125/EÜ reguleeritud toodete puhul, tingimusel et nende meetodite kasutamine on vajalik kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks.

               3.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.
               Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.

               4.   Komisjon analüüsib lõikes 3 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

               5.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku toidu töötlemismeetodite lubamise, sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või kui liikmesriik need esitab.

            Artikkel 24
            Sööda töötlemisel lubatud meetodid

               1.   Lubatud on ainult meetodid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, eelkõige artiklis 8 sätestatud mahepõllumajandusliku sööda töötlemise suhtes kohaldatavatele asjakohastele konkreetsetele põhimõtetele, kõnealuse määruse III peatükis sätestatud asjakohastele eeskirjadele ja kõnealuse määruse II lisa V osas sätestatud üksikasjalikele tootmiseeskirjadele, ning mis ei taasta mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud omadusi, mis ei paranda töötlemisega seotud hooletuse tulemusi või mis võivad muul viisil olla eksitavad mahepõllumajanduslike toodete tegeliku laadi suhtes sööda töötlemisel.

               2.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused, ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele.
               Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.

               3.   Komisjon analüüsib lõikes 2 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise eritingimused käesolevasse määrusesse.

               4.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku sööda töötlemismeetodite lubamise, sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või kui liikmesriik need esitab.

         V PEATÜKK

            TEAVE MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKU JA ÜLEMINEKUAJA TAIMSE PALJUNDUSMATERJALI, MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE LOOMADE JA MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE VESIVILJELUSLOOMADE NOORVORMIDE KÄTTESAADAVUSE KOHTA TURUL

            Artikkel 25
            Liikmesriikide esitatav teave

               1.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti a kohaselt kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest, kooskõlas käesoleva määruse III lisa I osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.

               2.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti b kohaselt kõnealuse määruse II lisa I osa punkti 1.8.5 ja selle lisa II osa punktide 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 alusel tehtud erandite kohta, kooskõlas käesoleva määruse III lisa II osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.

               3.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c kohaselt kodulindude ja sigade mahepõllumajandusliku proteiinsööda kättesaadavuse kohta liidu turul ning kõnealuse määruse II lisa II osa punkti 1.9.3.1 alapunkti c ja punkti 1.9.4.2 alapunkti c kohaselt antud lubade kohta, vastuses küsimustikule, mille komisjon igal aastal liikmesriikidele esitab.

               4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave esitatakse komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud vormis ja süsteemi kaudu. Kõnealune teave esitatakse iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2022 aasta 2021 kohta.

               5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave, mis on saadud liikmesriikidelt määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 kohaselt, lisatakse kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidesse.

         VI PEATÜKK

            LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

            Artikkel 26
            Üleminekusätted

               1.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 3. jaost peavad sigu pidavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille rajatised ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja välirajatiste ulatuslikku ümberehitamist, et täita käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud nõue, et vähemalt pool vabajalutusala pindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, vastama sellele artiklile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

               2.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume, et täita siseruumist verandani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 2 punktis b, vastama sellele punktile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

               3.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlate hoonete vabajalutusala ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja oluliselt vähendada siseruumide loomkoormust või renoveerida hooneid, et täita loomkoormuse ja siseruumide minimaalse pindala arvutamise nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osas, järgides samal ajal artikli 15 lõike 2 punkti c, vastama neile sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

               4.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume või asendada seadmeid, et täita tugeva vaheseina nõuded, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 3 punktis c, või õrte või kõrgendatud istumisaluste nõudeid, mis on sätestatud artikli 15 lõikes 5, vastama nendele sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.

               5.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille mitmekorruselised lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja loomade ruumide ulatuslikku renoveerimist või seadmete asendamist, et täita tasandite maksimumarvu ja sõnnikueemaldussüsteemi nõuded, mis on sätestatud vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõike 4 punktides b ja c, vastama nendele punktidele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

               6.   Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille lindlatel on vabajalutusalad, mis ulatuvad kaugemale kui 150 m raadiusse sellise lindla lähimast sisse- või väljapääsuavast, mis ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja rajatiste konstruktsiooni ulatuslikult kohandada või omandada täiendavat maad, et täita maksimaalse raadiuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6, vastama sellele sättele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

               7.   Erandina käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaost peavad põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mis toodavad noorkanu linnukasvatushoonetes, mis on ehitatud, renoveeritud või kasutusele võetud enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jao eeskirjade täitmiseks vaja oluliselt kohandada linnukasvatushoonete konstruktsiooni või omandada täiendavat maad, vastama noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormusele ja miinimumpindalale, nagu on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaos, hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.

            Artikkel 27
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. märts 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

            (3)  Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

            (4)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

            (5)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

            (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

            I LISA
            II PEATÜKIS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSLOOMADE SISERUUMIDE JA VABAJALUTUSALADE LOOMKOORMUSE JA MIINIMUMPINDALA NÕUDED

               I osa. Artiklis 3 osutatud veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

            1.   Veised

                           Siseruumid

                           (loomade kasutuses olev netopindala)

                           Vabajalutusalad

                           (jalutusala, v.a karjamaa)

                           Minimaalne eluskaal (kg)

                           m2 looma kohta

                           m2 looma kohta

                        Kuni 100

                        1,5

                        1,1

                        Kuni 200

                        2,5

                        1,9

                        Kuni 350

                        4,0

                        3

                        Üle 350

                        5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta

                        3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta

                        Piimalehmad

                        6

                        4,5

                        Sugupullid

                        10

                        30

                  2.   Lambad ja kitsed

                           Siseruumid

                           (loomade kasutuses olev netopindala)

                           Vabajalutusalad

                           (jalutusala, v.a karjamaa)

                           m2 looma kohta

                           m2 looma kohta

                        Lambad

                        1,5

                        2,5

                        Talled

                        0,35

                        0,5

                        Kitsed

                        1,5

                        2,5

                        Kitsetalled

                        0,35

                        0,5

                  3.   Hobused

                           Siseruumid

                           (loomade kasutuses olev netopindala)

                           Vabajalutusalad

                           (jalutusala, v.a karjamaa)

                           Minimaalne eluskaal (kg)

                           m2 looma kohta [latrite suurus vastavalt hobuste kõrgusele]

                           m2 looma kohta

                        Aretus- ja nuumhobused

                        Kuni 100

                        1,5

                        1,1

                        Kuni 200

                        2,5

                        1,9

                        Kuni 350

                        4,0

                        3

                        Üle 350

                        5 m2 ning minimaalselt 1 m2 100 kg kohta

                        3,7 m2 ning minimaalselt 0,75 m2 100 kg kohta

               II osa. Artiklis 6 osutatud hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

                        Hirve
                        liik

                           Vabajalutusala miinimumpindala aediku või tarandiku kohta

                           Loomkoormus arvestatuna täiskasvanud loomade arvuna
                            (*1)
                           hektari kohta

                        Tähnikhirv

                           Cervus nippon

                        1 ha

                        15

                        Kabehirv

                           Dama

                        1 ha

                        15

                        Punahirv

                           Cervus elaphus

                        2 ha

                        7

                        Miilu ehk Davidi hirv

                           Elaphurus davidianus

                        2 ha

                        7

                        Rohkem kui üks hirveliik

                        3 ha

                        7 juhul, kui karja kuulub punahirvi või Davidi hirvi
                        15 juhul, kui karja ei kuulu ei punahirvi ega Davidi hirvi

               III osa. Artiklis 10 osutatud sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

                           Siseruumid (netopindala, mida sead saavad kasutada, siseruumi mõõdud, sealhulgas künad, aga välja arvatud sööturid, kuhu sead ei saa maha heita)

                           Vabajalutusalad

                           Minimaalne eluskaal (kg)

                           m2 looma kohta

                           m2 looma kohta

                        Poegivad emised põrsastega kuni võõrutamiseni

                        7,5 emise kohta

                        2,5

                        Nuumsead
                        Võõrdepõrsad, kesikud, nooremised, noorkuldid

                        Mitte üle 35 kg

                        0,6

                        0,4

                        Üle 35 kg, kuid mitte üle 50 kg

                        0,8

                        0,6

                        Üle 50 kg, kuid mitte üle 85 kg

                        1,1

                        0,8

                        Üle 85 kg, kuid mitte üle 110 kg

                        1,3

                        1

                        Üle 110 kg

                        1,5

                        1,2

                        Emased aretussead
                        Mitteimetavad tiined emised

                        2,5

                        1,9

                        Isased aretussead
                        Kuldid

                        6
                        10 juhul, kui sulge kasutatakse paaritamiseks

                        8

               IV osa. Artiklis 14 ning artikli 15 lõike 2 punktis c ja lõikes 6 osutatud kodulindude siseruumide ja vabajalutusalade ning artikli 15 lõikes 5 osutatud õrte või kõrgendatud istumistasandite loomkoormus ja miinimumpindala

            1.   Liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud tulevaste munakanade haudemunade tootmiseks, ning liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud haudemunade tootmiseks tulevaste liigi Gallus gallus nuumlindude jaoks:

                        Vanus

                        ≥ 18 nädalat

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Aretuslindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        6

                        Tulevaste munakanade aretuslindude õrred
                        Õrre miinimumpikkus sentimeetrites linnu kohta

                        18

                        Pesad

                        7 emaslindu pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 emaslinnu kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4

                  2.   Noorkanad ja -kuked

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

                        Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
                        vähemalt 10 cm õrt linnu kohta
                        või
                        vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        1

                  3.   Munakanad, sealhulgas kaheotstarbelised liinid liha ja munade tootmiseks:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Lindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        6

                        Õrred
                        Õrre minimaalne pikkus sentimeetrites linnu kohta

                        18

                        Pesad

                        7 munakana pesa kohta või ühispesa puhul 120 cm2 munakana kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4

                  4.   Nuumlinnud liigist Gallus gallus:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

                        Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
                        vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
                        või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

                        Püsivate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4

                        Liikuvate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        2,5

                  5.   Nuumlinnud liigist Gallus gallus: kohikuked ja noored nuumkanad:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

                        Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
                        vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
                        või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4

                  6.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Kalkunid liigist Meleagris
               gallopavo, mida turustatakse tervena küpsetamiseks või mis on ette nähtud tükeldamiseks:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

                        Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
                        vähemalt 10 cm õrt linnu kohta
                        või vähemalt 100 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        10

                  7.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Haned liigist Anser anser domesticus:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        15

                  8.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pekingi pardid liigist Anas platyrhynchos domesticus, muskuspardid liigist Cairina moschata ja hübriidid ning mullardid liigist Cairina moschata × Anas platyrhynchos

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4,5

                  9.   Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pärlkanad liigist Numida meleagris f. domestica:

                        Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
                        Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta

                        21 kg eluskaal m2 kohta

                        Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad

                        Igasugused õrte või kõrgendatud istumistasandite või mõlema kombinatsioonid, mis tagavad
                        vähemalt 5 cm õrt linnu kohta
                        või vähemalt 25 cm2 kõrgendatud istumistasandit linnu kohta

                        Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
                        Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu kohta

                        4

               V osa. Artiklis 18 osutatud küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala

            1.   Siseruumid

                           Siseruumid

                           (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul

                           Püsiv hoone

                           Siseruumid

                           (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta) puhkeala puhul

                           Liikuv hoone

                                    Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni

                        0,6 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on alla 6 kg
                        0,72 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on üle 6 kg

                        0,6 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on alla 6 kg
                        0,72 m2 poegadega emasküüliku kohta, kui emasküüliku eluskaal on üle 6 kg

                                    Tiined emasküülikud ja reproduktiivsed emasküülikud

                        0,5 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on alla 6 kg
                        0,62 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on üle 6 kg

                        0,5 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on alla 6 kg
                        0,62 m2 tiine emasküüliku või reproduktiivse emasküüliku kohta, kui eluskaal on üle 6 kg

                        Nuumküülikud võõrutamisest kuni tapmiseni
                        Asendusküülikud (nuumamise lõpust kuuekuuseks saamiseni)

                        0,2

                        0,15

                        Täiskasvanud isasloomad

                        0,6
                        1, kui isaslooma juurde viiakse emasküülikuid paaritamiseks

                        0,6
                        1, kui isaslooma juurde viiakse emasküülikuid paaritamiseks

                  2.   Vabajalutusala

                           Vabajalutusalad (taimkattega vabajalutusala, mis on eelistatult karjamaa)

                           (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)

                           Püsiv hoone

                           Vabajalutusalad

                           (kasutatav netopindala looma kohta, v.a platvormid, m2 looma kohta)

                           Liikuv hoone

                        Imetavad emasküülikud koos poegadega kuni võõrutamiseni

                        2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta

                        2,5 m2 poegadega emasküüliku kohta

                        Tiined emasküülikud/reproduktiivsed emasküülikud

                        2,5

                        2,5

                        Nuumküülikud võõrutamisest kuni tapmiseni
                        Asendusküülikud (nuumamise lõpust kuuekuuseks saamiseni)

                        0,5

                        0,4

                        Täiskasvanud isasloomad

                        2,5

                        2,5

               (*1)  Kaht kuni 18 kuu vanust hirve arvestatakse ühe hirvena.

            II LISA
            ARTIKLIS 22 OSUTATUD VESIVILJELUSLOOMADE TOOTMIS- JA HOIDLASÜSTEEMIDE LOOMKOORMUSE JA ERIOMADUSTE ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD

               I osa. Lõhelased magevees

            Meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), lõhe (Salmo salar), arktika paalia (Salvelinus alpinus), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush), doonau taimen (Hucho hucho).

                        Tootmissüsteemid

                        Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste vesi pärineb avatud veekasutusega süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama loomade vähemalt 60 % küllastuse hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja kasvanduse heitvee väljavoolu.

                        Suurim loomkoormus

                        Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15 kg/m3

                        Lõhe: 20 kg/m3

                        Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3

                        Arktika paalia: 25 kg/m3

               II osa. Lõhelased merevees

            Lõhe (Salmo salar), meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss)

                        Suurim loomkoormus

                        Võrksumpades 10 kg/m3

               III osa. Tursk (Gadus morhua) ja muud tursklased, huntahven (Dicentrarchus labrax), kuld-merikoger (Sparus aurata), kotkaskala (Argyrosomus regius), harilik kammeljas (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux])), harilik pagrus (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), kotkaskalalane (Sciaenops ocellatus) ja muud merikogerlased (Sparidae) ning küülikkalad (Siganus spp.)

                        Tootmissüsteemid

                        Avatud veekasutusega hoidlates (võrksumbad ja -puurid) või maismaal paiknevates avatud süsteemides tagab merehoovuse väikseim kiirus kalade võimalikult suure heaolu.

                        Suurim loomkoormus

                        Muude kalade puhul, v.a kammeljas: 15 kg/m3

                        Kammelja puhul: 25 kg/m2

               IV osa. Huntahven, kuld-merikoger, kotkaskala, kefaalid (harilik meriärn) ja angerjas (Anguilla spp.) loodete aladel asuvates maasse kaevatud tiikides ning rannikul asuvates laguunides

                        Hoidlasüsteem

                        Vesiviljelustootmisüksusteks muudetud tavapärased soolaluited ja samalaadsed loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid.

                        Tootmissüsteemid

                        Vee uuendamine peab olema piisav liikide heaolu tagamiseks. Vähemalt 50 % tammidest peavad olema taimkattega. Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid.

                        Suurim loomkoormus

                        4 kg/m3

               V osa. Tuur magevees

            Asjaomased liigid: tuurlased

                        Tootmissüsteemid

                        Igas kasvatamisüksuses peab vee voolukiirus tagama loomade heaolu.
                        Heitvee kvaliteet peab olema võrdväärne sissetuleva vee kvaliteediga.

                        Suurim loomkoormus

                        30 kg/m3

               VI osa.
               Kalad maismaavetes

            Asjaomased liigid: karpkalad (Cyrpinidae) ja teised sellega seotud liigid polükultuuri raames, sh ahven, haug, merihunt, siiad, tuur.
            Ahven (Perca fluviatilis) monokultuuris

                        Tootmissüsteemid

                        Kalatiikides, mis tuleb korrapäraselt täielikult veest tühjendada, ja järvedes. Järvedes toodetakse üksnes mahepõllumajanduslikul meetodil, sh põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.
                        Kalapüügikohas peab olema puhta vee sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii suur, et kaladel oleks võimalikult mugav. Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.
                        Maismaavees asuvaid üksusi peavad ümbritsema loodusliku taimkattega alad, mis moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade jaoks, mis ei ole seotud mahepõllumajanduslike vesiviljeluse nõuetele vastava kasvatustegevusega.
                        Kaubakalakasvatuses tuleb kasutada polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate muude liikide puhul on täidetud käesolevates eeskirjades esitatud kriteeriumid.

                        Suurim loomkoormus

                        Liikide kogutoodang on piiratud 1 500  kg kalaga hektari kohta aastas (esitatud tootmismahuna tulenevalt tootmissüsteemi eriomadustest).

                        Maksimaalne loomkoormus üksnes ahvena kohta monokultuuris

                        20 kg/m3

               VII osa. Viburhännaklased ja mageveekrevetid (Macrobrachium spp.)

                        Tootmissüsteemid

                        Tootmisüksused peavad asuma steriilsetes savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse keskkonnamõju. Tiigid tuleb ehitada looduses saadaolevast savist.

                        Suurim loomkoormus

                        Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2

                        Suurim hetkeline biomass: 240 g/m2

               VIII osa. Vähid

            Asjaomased liigid: Astacus astacus.

                        Suurim loomkoormus

                        Väikeste vähkide puhul (< 20 mm): 100 isendit m2 kohta.
                        Keskmise suurusega vähkide puhul (20–50 mm): 30 isendit m2 kohta.
                        Täiskasvanud vähkide puhul (> 50 mm): 5 isendit m2 kohta, eeldusel et on piisavalt sobivaid peidupaiku.

               IX osa. Molluskid ja okasnahksed

                        Tootmissüsteemid

                        Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud, bouchot’ vaiad ja muud kasvatussüsteemid. Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei või rippuvate köite arv olla suurem kui üks köis parve pinna iga ruutmeetri kohta. Rippuva köie pikkus peab olema kuni 20 meetrit. Rippuvate köite pealt karpide harvendamine ei või toimuda tootmistsükli jooksul, siiski võib olla lubatud rippuvate köite jaotamine ilma loomkoormust suurendamata.

               X osa. Troopilised mageveekalad: piimkala (Chanos chanos), tilaapia (Oreochromis spp.), pangaasius (Pangasius spp.)

                        Tootmissüsteemid

                        Tiigid ja sumbad

                        Suurim loomkoormus

                        Pangaasius: 10 kg/m3

                        Tilaapia: 20 kg/m3

            III LISA
            TEAVE, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ESITAMA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLIS 25

               I osa. Teave määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest

                        1.

                        Mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali, välja arvatud seemikute, kuid sealhulgas seemnekartuli kättesaadavust käsitlev teave, mis on iga konkreetse kategooria puhul salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    sordi või heterogeense materjali nimetus;

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav üleminekuaja kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal);

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav mahepõllumajanduslik kogus (üksuste koguarv või seemnete kaal);

                                    —

                                    nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

                              Selle punkti kohaldamisel tähendab „seemik“ noort taime, mis pärineb seemnest ja mitte pistikust.

                        2.

                        Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis c osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    tõud ja liinid, kui on kohaldatav;

                                    —

                                    arenguetapp (munad, vastsed, noorloomad), milles loomad on kättesaadavad müügiks mahepõllumajanduslikuna;

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus;

                                    —

                                    tervislik seisund kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/88/EÜ; (1)

                                    —

                                    nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

                        3.

                        Mahepõllumajanduslike loomade iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis b osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    tõud ja liinid;

                                    —

                                    tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;

                                    —

                                    arenguetapp: täiskasvanud või noorloomad (st veised < 6 kuud, täiskasvanud veised);

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

                                    —

                                    tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

                                    —

                                    nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 2.

                        4.

                        Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslikuks tootmiseks kohandatud mahepõllumajanduslikke tõuge ja liine puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    tõud ja liinid;

                                    —

                                    tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

                                    —

                                    tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

                                    —

                                    nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3.

                        5.

                        Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavust puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    tõud ja liinid;

                                    —

                                    tootmise eesmärgid: liha, munad, kaheotstarbeline või aretus;

                                    —

                                    ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);

                                    —

                                    kasvatussüsteem (märkida, kas tegu on mitmetasandilise kasvatussüsteemiga);

                                    —

                                    tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;

                                    —

                                    nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikele 3.

               II osa. Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktiga 1.8.5 ja sama lisa II osa punktidega 1.3.4.3 ja 1.3.4.4

                        1.

                        Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktiga 1.8.5, peab hõlmama järgmist:

                                    —

                                    teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);

                                    —

                                    sort;

                                    —

                                    erandite arv ja erandiga hõlmatud seemnete kogumass või taimede arv;

                                    —

                                    erandi põhjendused: teadusuuringud, sobiva sordi puudumine, konserveerimine või muud põhjused;

                                    —

                                    kui on kohaldatav, siis muudel põhjustel kui teadusuuringute eesmärgil tehtud erandite puhul selliste liikide loetelu, millele erandit ei tehta, sest need on mahepõllumajanduslikul kujul piisavalt kättesaadavad.

                        2.

                        Iga tavapärase põllumajandusloomaliigi puhul (veised, hobused, lambad, kitsed, sead ning hirved, küülikud ja kodulinnud) peab vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktidele 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 tehtud erandeid käsitlev teave hõlmama järgmist:

                                    —

                                    teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus, st liik ja perekond);

                                    —

                                    tõud ja liinid;

                                    —

                                    tootmise eesmärgid: liha, piim, munad, kaheotstarbeline või aretus;

                                    —

                                    erandite arv ja erandiga hõlmatud loomade koguarv;

                                    —

                                    erandi põhjendused: sobivate loomade puudumine või muud põhjused.

               (1)  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/465, 30. märts 2020, milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonna tootjaorganisatsioonide toetuseks, pidades silmas kilplutika Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende toodangule

text:
                  31.3.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 98/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/465,
         30. märts 2020,
         milles käsitletakse erakorralisi meetmeid Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonna tootjaorganisatsioonide toetuseks, pidades silmas kilplutika Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende toodangule
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Kilplutikas Halyomorpha halys on Aasiast pärit putukas, kes on rahvusvahelise kaubanduse käigus juhuslikult liitu toodud, eelkõige Itaalia põhjapiirkondadesse, nimelt Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonda (edaspidi „mõjutatud maakonnad“).

                     (2)

                     2019. aastal põhjustas kõnealune taimekahjustaja mõjutatud maakondades suurt kahju puu- ja köögivilja toodangule – pirnidele, virsikutele, nektariinidele, õuntele, kiividele, kirssidele ja aprikoosidele. Puu- ja köögiviljadele tekitatud kahjustuste tõttu ei saa neid kasutada ei tarbimiseks ega töötlemiseks. Taimekahjustaja tekitatud kahju mõjutatud maakondade puu- ja köögivilja tootjatele ulatub üksnes 2019. aastal hinnanguliselt 500 miljoni euroni. Mitmed tootjad kaotasid mõjutatud maakonnas kõnealuse putuka tõttu 2019. aastal suure osa oma saagist või isegi kogu saagi.

                     (3)

                        Halyomorpha halys ei vasta praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 (2) kohastele liidu karantiinse taimekahjustaja kriteeriumidele ning tema suhtes ei saa liidu tasandil võtta likvideerimismeetmeid. Seetõttu ei saa Itaalia ametiasutused võtta praegu asjakohaseid taimetervisealaseid kaitsemeetmeid.

                     (4)

                     Pealegi on praegu olemas vaid piiratud vahendid kõnealuse putuka edukaks tõrjeks. Nende looduslikud vaenlased, Trissolcus japonicus ja Trissolcus mitsukurii on bioloogilise tõrje alternatiivmeetodina alles hiljuti Itaalias kasutusele võetud ning praegu ei ole veel selge, kas selline bioloogiline tõrjemeetod annab tulemusi.

                     (5)

                     Mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid on kultuuride kahjustuste ärahoidmiseks rakendanud ennetavaid meetmeid, nt paigaldanud putukavastaseid võrke ja lõkse. Hoolimata jõupingutustest on kõnealused tootjaorganisatsioonid kandnud üheaegselt nii suuri kulutusi ennetavatele meetmetele kui ka kannatanud tootmiskadusid, mis on avaldanud negatiivset mõju nende turustatud toodangu väärtusele. See avaldab mõju tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsusele ja nende suutlikkusele kohaldada järgnevatel aastatel rakendusprogramme ning võtta meetmeid kahjurite leviku vastu. Lisaks halvendab turustatud toodangu väärtuse langus tootjaorganisatsioonide juurdepääsu liidu finantsabile puu- ja köögiviljasektoris. Ka võib turustatud toodangu väärtuse langusega kaasneda mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide tunnustuse kaotamine, kui turustatud toodangu väärtus langeb allapoole kehtestatud minimaalset lävendit.

                     (6)

                     Puu- ja köögiviljatoodangu kahjustused, sissetuleku märkimisväärne kaotus ning mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rahaline ebastabiilsus ja samuti nende võimetus jätkata rakenduskavade tõhusat kohaldamist on tekitanud mõjutatud maakondades keerulise olukorra, mis kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Seda konkreetset probleemi ei saa lahendada kõnealuse määruse artikli 219 või 220 kohaselt võetavate meetmetega, kuna see ei ole seotud olemasoleva turuhäirega ega selle konkreetse ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu.

                     (7)

                     Seepärast on mõjutatud maakondades kõnealuse konkreetse probleemi lahendamiseks vaja võtta erakorralised meetmed, et parandada tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja suurendada liidu finantsabi ülemmäärasid. Sellised meetmed tagavad finantsstabiilsuse ja suurendavad mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide vastupidavust ja võimet Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toime tulla ning rakendada selle putuka suhtes edasisi kriisiennetus- ja -ohjemeetmeid.

                     (8)

                     Ühisfondide kasutamine kriisiennetus- ja -ohjemeetmena on vahend, millega leevendada mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide kantud kahju puu- ja köögiviljatoodangule ja sissetuleku kaotust. Seepärast tuleks parandada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele. Liidu finantsabi katab praegu üksnes ühisfondi moodustamise halduskulud ja ühisfondi täiendamise pärast hüvitiste maksmist tootjaliikmetele, kelle sissetulek on ebasoodsate turutingimuste tõttu oluliselt vähenenud. Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga toimetulekuks mõjutatud maakondades tuleks liidu finantsabist katta ka ühisfondi stardikapital. Selliselt antud liidu finantsabi ühisfondi stardikapitali jaoks peaks siiski olema ette nähtud selleks, et hüvitada tootjaliikmete sissetuleku kaotust Halyomorpha halys’e tekitatud kahju tõttu.

                     (9)

                     Liidu finantsabi ülempiiri, mis on 4,6 % turustatud toodangu väärtusest ning mis on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 2 ette nähtud kriisiennetus- ja -ohjemeetmeteks mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakenduskavades, tuleks suurendada 0,4 % võrra, nii et see oleks 5 % turustatud toodangu väärtusest, et parandada selliste tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja muudele kriisiennetus- ja -ohjemeetmetele ning parandada tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust. Kuna konkreetne probleem ei puuduta tootjaorganisatsioonide liite, ei ole vaja suurendada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatud ülemmäära.

                     (10)

                     4,6 %-lise ülemmäära suurendamise tõttu 0,4 % võrra tuleks liidu finantsabi ülempiiri kriisiennetus- ja ohjemeetmetele suurendada praegu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 2 kehtestatud 0,5 % asemel 0,9 %-ni selliste tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtusest. See lisatud 0,4 % turustatud toodangu väärtusest tuleks kasutada Halyomorpha halys’e tõrje meetmeteks. Nii oleks võimalik tugevdada mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust, tõsta nende toimetulekuvõimet ja parandada nende võimekust heakskiidetud rakenduskavade kohaldamiseks järgnevatel aastatel.

                     (11)

                     Pidades silmas mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust ja võttes arvesse vajadust rakendada lisameetmeid Halyomorpha halys’e tõrjeks, tuleks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 1 ette nähtud liidu finantsabi 50 % piirmäära suurendada 60 %-ni kõigi rakenduskavade meetmete puhul, mis võetakse Halyomorpha halys’e tõrjeks mõjutatud maakondades.

                     (12)

                     Pidades silmas rakenduskavade kohaldamist kalendriaastate kaupa ja võttes arvesse, et turustatud toodangu väärtuse arvutamine, millega määratakse kindlaks liidu rahalise toetuse summa, põhineb eelmisel kalendriaastal, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (13)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2020. See on vajalik, pidades silmas, et erakorralised meetmed käsitlevad liidu finantsabi taset ja ulatust tootjaorganisatsioonidele, kes on kannatanud Halyomorpha halys’e tekitatud kahju nende puu- ja köögiviljatoodangule. Need tootjaorganisatsioonid peavad alustama kõnealuste meetmete kohaldamist oma rakenduskavades alates jaanuarist 2020, peavad suutma kiiresti toime tulla Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga nende puu- ja köögiviljatoodangule ning tagama oma rakenduskavade jätkumise ning finantsstabiilsuse ja elujõulisuse juba 2020. aastal.

                     (14)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse ja aiandustoodete komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisala
            Käesolevat määrust kohaldatakse tootjaorganisatsioonide suhtes Itaalia Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte ja Friuli Venezia Giulia maakonnas, kelle puu- ja köögiviljatoodang kannatas 2019. aastal kahju kilplutika Halyomorpha halys’e tõttu.

            Artikkel 2
            Erakorralised meetmed mõjutatud maakondade tootjaorganisatsioonide konkreetse probleemi lahendamiseks

               1.   Liidu finantsabi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 punktis d osutatud ühisfondidele hõlmab ka toetust ühisfondi stardikapitali jaoks. See on ette nähtud tootjaliikmetele, hüvitamaks sissetuleku kaotust, mis on põhjustatud Halyomorpha halys’e tekitatud kahjust puu- ja köögiviljatoodangule artiklis 1 nimetatud maakondades.

               2.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 teises lõigus osutatud liidu finantsabi ülempiiri, 4,6 % turustatud toodangu väärtusest, suurendatakse 0,4 % võrra ning kõnealusele 0,4 % vastavat summat kasutatakse kriisiennetus- ja -ohjemeetmete jaoks, et tulla toime Halyomorpha halys’e tekitatud kahjuga artiklis 1 nimetatud maakondades.

               3.   Tootjaorganisatsiooni taotluse korral suurendatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 1 osutatud liidu finantsabi määra 50 %-lt 60 %-le Halyomorpha halys’e tõrjemeetmeteks artiklis 1 nimetatud maakondade tootjaorganisatsioonide rakenduskavades.

            Artikkel 3
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse ajavahemikul 1. jaanuar 2020 – 31. detsember 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. märts 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/622, 29. aprill 2020, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  7.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 144/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/622,
         29. aprill 2020,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 29. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Stephen QUEST

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon (CN-kood)

                        Põhjendus

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Autoraadio ristkülikukujuline esipaneel, nn juhtpaneel, millel on mitu surunuppu eri raadiofunktsioonide aktiveerimiseks. See on tehtud plastist. Nuppudel/lülititel on laserprojektsiooniga graveeritud pealdised.
                        Toode esitatakse tollile ilma elektri- või elektronkomponentideta.
                        (Vt fotod) (*1)

                        8529 90 92

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2 b ning CN-koodide 8529, 8529 90  ja 8529 90 92  sõnastusega.
                        Tootel on otsene funktsioon autoraadio kasutuses. See on oluline komponent autoraadio toimimises, mis võimaldab aktiveerida kontaktpunktid ja seeläbi saada juurdepääs raadio eri funktsioonidele. Selle konstruktsioon ja talitlusviis välistavad mistahes muu kasutuse peale autoraadio komponendi. (vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. veebruar 2007, RUMA GmbH vs. Oberfinanzdirektion Nürnberg, C-183/06, ECLI:EU:C:2007:110). Seega peetakse toodet raadio osaks. Seepärast tuleb toode klassifitseerida rubriigi 8529 alla kui muud osad rubriigi 8527 seadmetele.
                        Toodet ei või klassifitseerida CN-koodi 8529 90 49  alla, sest toode ei ole rubriigi 8529 tähenduses „mööbel ja korpused“, vaid üksnes autoraadio esipaneel (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriigid 8529 90 41  ja 8529 90 49 , kolmas lõik).
                        Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8529 90 92  alla kui muud osad rubriigi 8527 seadmetele.

               (*1)  Fotod on üksnes illustratsiooniks.