title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 751/2011, 29. juuli 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               30.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 751/2011,
   29. juuli 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 728/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 29.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 30. juulist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  56,48

                  0,53

                  1701 99 10 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,56

                  0,19

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 459/2013, 16. mai 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 133/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 459/2013,
   16. mai 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. mai 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  48,5

                  TN

                  95,6

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  75,2

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  MK

                  29,8

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0805 10 20

                  EG

                  54,7

                  IL

                  62,9

                  MA

                  71,8

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  62,3

                  0805 50 10

                  AR

                  113,5

                  TR

                  116,2

                  ZA

                  94,6

                  ZZ

                  108,1

                  0808 10 80

                  AR

                  129,7

                  BR

                  91,6

                  CL

                  115,2

                  CN

                  71,7

                  MK

                  55,3

                  NZ

                  153,6

                  US

                  187,5

                  ZA

                  117,2

                  ZZ

                  115,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 343/2014, 2. aprill 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               3.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 100/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 343/2014,
   2. aprill 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1193, 20. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               21.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 193/128

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1193,
   20. juuli 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 500/2011, 20. mai 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               21.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 134/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 500/2011,
   20. mai 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 21. mail 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. mai 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/724, 24. aprill 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               25.4.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 107/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/724,
   24. aprill 2017,
   millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel põhinev tollimaks oli 7,3–13,8 %.

               (2)

               Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uuteks väärtusteks on 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on 4,9–10,3 %.

               (3)

               Sellest tulenevalt oli tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete väärtuseline tollimaks kokku 4,9–30,2 %.

         1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

               (4)

               Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta sai komisjon taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (5)

               Taotluse esitas 14. detsembril 2015 Euroopa klaasfilamentkiutootjate ühendus (edaspidi „APFE“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % teatavate klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust liidus.

               (6)

               Taotlus põhines väitel, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise korral dumping tõenäoliselt jätkuks ja liidu tootmisharule tekitatud kahju korduks.

         1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (7)

               Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamise algatamiseks oli piisavaid tõendeid ja algatas 15. märtsil 2016 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise (4).

         1.4.   Huvitatud isikud

               (8)

               Komisjon kutsus aegumise läbivaatamise algatamise teates huvitatud isikuid uurimises osalema. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi APFEle, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kauplejatele, samuti teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid osalema.

               (9)

               Aegumise läbivaatamise algatamise teates teatas komisjon, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Türgit (edaspidi „võrdlusriik“). Komisjon märkis ka seda, et temale kättesaadava teabe põhjal võivad muud turumajanduslikud tootjad asuda muu hulgas Egiptuses, Malaisias ja Taiwanis.

               (10)

               Komisjon saatis teated ka Ameerika Ühendriikide, Egiptuse, Jaapani, Malaisia, Taiwani ja Türgi ametiasutustele, teavitas neid uurimise algatamisest ja palus teavet teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmise ja müügi kohta nendes riikides. Seejärel saadeti kirjad koos küsimustikuga kõikidele teadaolevatele tootjatele ja paluti neil teha läbivaatamisega seoses koostööd.

               (11)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

         1.5.   Väljavõtteline uuring

               (12)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

         HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (13)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja ühel ühendusel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

               (14)

               Viis HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 tegi komisjon esialgu ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise ekspordimahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

               (15)

               Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

               (16)

               Varsti pärast küsimustiku saamist loobus kolmest valimisse kaasatud äriühingust suurim koostööst. Komisjon asendas ta ekspordimahu alusel suuruselt järgmise eksportiva tootjaga.

         Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (17)

               Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt võttis komisjon valimi moodustamisel aluseks samasuguse toote müügimahtude suuruse liidu turul.

               (18)

               Valim koosnes kolmest äriühingute rühmast, millel on tootmistehased Belgias, Prantsusmaal, Itaalias ja Slovakkias ja mille müük moodustab umbes 74 % kogumüügist liidu turul. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Märkusi ei esitatud. Komisjon järeldas seepärast, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

         Importijate väljavõtteline uuring

               (19)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

               (20)

               Küsitud teabe esitas kaheksa importijat, kes nõustusid ka valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu suuruse alusel valimisse neist kolm. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Märkusi ei esitatud.

         1.6.   Küsimustiku vastused

               (21)

               Komisjon saatis küsimustiku kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud importijale, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja teadaolevatele eksportivatele tootjatele Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis.

               (22)

               Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt, kahelt importijalt ja kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis. Mitte ükski valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

               (23)

               Komisjon saatis küsimustiku ka 64 teadaolevale kasutajale ja sai 19 vastust.

         1.7.   Kontrollkäigud

               (24)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase uurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                           a)

                           Liidu tootjad:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgia;

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia;

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovakkia.

                           b)

                           Eksportivad tootjad võrdlusriigis

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd, Jaapan.

         1.8.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (25)

               Dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

               (26)

               Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (27)

               Vaatlusaluse toote moodustavad kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887); ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis on pärit HRVst ja kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) ja 7019 31 00 alla.

               (28)

               Vaatlusalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadud komposiitmaterjali (klaasfilamentkiududega sarrustatud materjali) kasutatakse paljudes sektorites: transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri-ja elektroonikatööstuses, tuuleenergiaseadmete tootmises, ehitustööstuses, mahutite ja torude tootmises, tarbekaupade tootmises jm.

         2.2.   Samasugune toode

               (29)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                           a)

                           vaatlusalune toode;

                           b)

                           toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Jaapani siseturul, ning

                           c)

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (30)

               Seepärast tegi komisjon otsuse, et kõnealused tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPING

   3.1.   Dumpingu kordumise või jätkumise tõenäosus

               (31)

               Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut praegu esineb ja kas HRVst pärit impordi suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist.

         3.1.1.   Normaalväärtus ja võrdlusriik

               (32)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Selleks oli komisjonil vaja valida võrdlusriik.

               (33)

               Komisjon palus samasuguse toote teadaolevatel eksportivatel tootjatel Ameerika Ühendriikides, Egiptuses, Jaapanis, Malaisias, Taiwanis ja Türgis esitada teavet võrdlusriigi küsimustikule vastamise abil ja sai vastused kolmelt tootjalt Jaapanis, Malaisias ja Türgis (5).

               (34)

               Pärast algatamisteate avaldamist esitas APFE märkused, milles toetas Türgi valimist võrdlusriigiks.

               (35)

               Esialgses, 2011. aasta uurimises kasutas komisjon Türgit võrdlusriigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes. Esialgses uurimises sai komisjon Türgilt vaid ühe vastuse.

               (36)

               Võrdlusriigi valimiseks võttis komisjon nõuetekohaselt arvesse kogu usaldusväärset teavet, mis talle valimise ajal kättesaadavaks oli tehtud, arvestades muu hulgas selliseid elemente nagu omamaine müük, turu suurus ja siseturu konkurentsikeskkond.

               (37)

               Jaapani tootja omamaine müük vastas peaaegu täielikult CN-koodide tasandil HRV eksporditud tooteliikidele. Türgi korral oli vastavus alla 50 %. Malaisia eksportiva tootja omamaise müügi vastavus oli nii väike, et komisjon pidi Malaisia võrdlusriigina välistama.

               (38)

               Komisjoni hinnangul oli samasuguse toote Jaapani turg umbes kolm korda suurem kui Türgi turg. Komisjon pidas Jaapani turgu, kus on kuus teadaolevat kohalikku tootjat, konkurentsivõimelisemaks kui ühe teadaoleva tootjaga Türgi turgu. Jaapan ei olnud samasugusele tootele kehtestanud tollimaksu, samas kui Türgis oli tollimaks 7 % ning HRV suhtes oli kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ja tasakaalustav tollimaks, mis kokku moodustasid 24,5–35,75 %.

               (39)

               Eespool esitatud arvestades järeldas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Jaapan kõige sobivam võrdlusriik.

               (40)

               Pärast Jaapani valimist võrdlusriigiks muid märkusi komisjonile võrdlusriigi kohta ei esitatud.

               (41)

               Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV suhtes.

               (42)

               Normaalväärtus tehti kindlaks koostööd teinud Jaapani tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus kasutatavate omamaiste hindade põhjal.

         3.1.2.   Ekspordihind

               (43)

               Komisjon ei saanud küsimustikule vastust mitte üheltki valimisse kaasatud HRV eksportivalt tootjalt. Koostöö tegemisest keeldumise tõttu teavitas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt HRV eksportivaid tootjaid ja HRV ametiasutusi, et kui eksportivad tootjad piisavalt koostööd ei tee, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad asjaomaste isikute jaoks osutuda ebasoodsamaks. Vastust ei saadud. Komisjon määras seega ekspordihinna kindlaks Eurostati impordistatistika (Comext) põhjal asjaomaste CN-koodide tasandil.

         3.1.3.   Võrdlus

               (44)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, krediidikulusid ning pakendamiskulusid korrigeeriti 0–7 % ulatuses.

         3.1.4.   Dumpingumarginaal

               (45)

               Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et komisjoni küsimustikus küsitud toote kontrollnumbrid saab siduda TARICi koodidega. Komisjon võrdles seetõttu ekspordihinda ja normaalväärtust CN-koodide (tükeldatud klaaskiudude puhul 7019 11 00, klaaskiust heide puhul 7019 12 00 ja mattide puhul 7019 31 00) alusel.

               (46)

               Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on üle 70 %.

         3.2.   Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (47)

               Koostööst keeldumise tõttu kasutas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 5 kohastes otsustes läbivaatamise taotluses esitatud teavet ja sõltumatutest allikatest, näiteks trükitud hinnaloenditest ja ametlikust impordistatistikast pärit teavet või teavet, mis saadi huvitatud isikutelt uurimise ajal ja mis oli saadud varasemate uurimiste käigus.

         3.2.1.   Tootmisvõimsus

               (48)

               Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon kättesaadavat teavet, mis käsitleb klaaskiust toodetega seotud tootmisvõimsust, nende tootmist ja nende tarbimist HRV siseturul ning eksporti HRVst. Andmete allikaks oli peamiselt teave, mille esitas APFE (6). See teave põhines kaubandusstatistikal (import/eksport) ja ühenduse liikmete kogutud ettevõtlusteabel. Komisjon kasutas selle teabe kontrollimiseks muudest kättesaadavatest sõltumatutest allikatest pärit teavet ega leidnud lisatõendeid. Huvitatud isikud ei vaidlustanud teavet, mida APFE esitas tootmisvõimsuse kohta.

               (49)

               Klaaskiu kogutootmine HRVs ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil omamaist tarbimist rohkem kui 700 000 tonni võrra. Ligikaudu 90 % sellest eksporditi teistesse kolmandatesse riikidesse ja ligikaudu 10 % liitu. Liigne tootmisvõimsus oli HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis moodustab rohkem kui 15 % liidu kogutarbimisest (vt põhjendus 68). Hinnanguliste näitajate kohaselt liigne tootmisvõimsus HRVs rohkem kui kahekordistus 2016. aastal ja oli ligikaudu 300 000 tonni ehk 30 % liidu kogutarbimisest.

               (50)

               Vaatamata liigsele tootmisvõimsusele ja sisenõudluse suurenemise prognoositud aeglustumisele 2016. aastal, jätkasid Hiina klaaskiutootjad võimsuse suurendamist HRVs ja teistes liidu turule suunatud kolmandates riikides.

               (51)

               HRV liigne tootmisvõimsus ja võrdlus liidu tarbimisega kinnitavad tõenäosust, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

         3.2.2.   Liidu turu hinnad

               (52)

               Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon liidu turu atraktiivsust hindade osas.

               (53)

               Komisjon analüüsis HRVst pärit ekspordi andmeid CN-koodide tasandil (7) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mis puutub klaaskiust toodetesse, siis HRVst pärit ekspordi maht oli suurim heide puhul. Klaaskiust heide ekspordi puhul oli liidu turg Ameerika Ühendriikide järel tähtsuselt teisel kohal. Hinnad olid küll kogu maailmas sarnased, kuid liidu turule suunatud hinnad olid kõrgeimad, st 1 USA dollar kilogrammi kohta. Võrdluseks Ameerika Ühendriikide puhul olid need 0,99 USA dollarit ning Malaisia ja India puhul 0,85 USA dollarit kilogrammi kohta (8). Liitu suunatud hinnad olid kümne kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad (9).

               (54)

               Tükeldatud kiudude puhul oli liidu turg HRVst pärit ekspordi suhtes tähtsuselt viiendal kohal. Liidu hinnad olid oluliselt kõrgemad kui peamistel eksporditurgudel, milleks olid tähtsuse järjekorras Ameerika Ühendriigid, Korea, Jaapan ja India.

               (55)

               Klaaskiust mattide puhul oli liidu turg tähtsaim ja liitu suunatud hinnad olid HRVst pärit ekspordi peamiste turgude seas kõige atraktiivsemad. Klaaskiust mattide tähtsuselt teine turg oli Ameerika Ühendriigid, mille keskmine hinnatase oli veidi kõrgem. Hind, mis oli suunatud teistele turgudele, milleks olid tähtsuse järjekorras Vietnam, Indoneesia ja Araabia Ühendemiraadid, oli oluliselt madalam kui liitu suunatud hind.

               (56)

               Komisjon võttis eespool nimetatud analüüsi aluseks andmed tollikoodide tasandil (CN-koodide tasand). Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, puudusid komisjonil toote kontrollnumbri tasandi andmed. Hindade andmed toote kontrollnumbri tasandil oleksid olnud täpsemad ning neid ei oleks mõjutanud võimalikud ebatäpsused tulenevalt sama kategooria toodete (nt erineva diameetriga tükeldatud kiud) hindade suurest varieeruvusest.

               (57)

               Vaatamata sellele puudusele näitavad kättesaadavad faktid, et enamikul muudel turgudel olid kõnealused hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui liidu turul. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsemaid hindu, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse praegu muudel turgudel müüdavad märkimisväärsed kogused samuti ümber liidu turule. Nagu on märgitud põhjenduses 49, eksporditi teistele turgudele üle 600 000 tonni tooteid; seda arvestades võidakse need vähemalt osaliselt suunata tagasi liidu turule.

               (58)

               Liidu turu atraktiivsust toetavad ka Hiina eksportijate investeeringud kolmandates riikides, eriti Egiptuses. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Egiptuses ülesseatud ahjude hinnanguline tootmisvõimsus 80 000 tonni. Prognooside kohaselt küündib see 2017. lõpuks 160 000 tonnini ja 2019. aasta lõpuks 200 000 tonnini (10).

               (59)

               Hindade tase liidu turul ja liidu turu tähtsus HRVst pärit ekspordi jaoks võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on HRV klaaskiutootjate jaoks atraktiivne. On väga tõenäoline, et import suureneks oluliselt, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

         3.2.3.   Muud kaalutlused

               (60)

               Komisjoni 2014. aasta subsiidiumivastase uurimise menetlus kinnitas, et HRV klaaskiu tootmisharule oli tehtud mitmesuguseid soodustusi, mis näitab, et HRV on valmis toetama klaaskiu tootmisharu laienemist ja selle üleilmset esindatust. Seetõttu võib eeldada liidu turule suunatud ekspordi suurenemist, kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

               (61)

               2016. aasta septembris pikendas India HRVst pärit klaaskiu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Türgi pikendas nimetatud impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu 2016. aasta novembris. Teistel turgudel kehtestatud dumpinguvastane tollimaks vähendab nende atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks.

               (62)

               Hiina hinnakäitumise suhtes on komisjon seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine muudes kolmandates riikides viitab samuti Hiina eksportivate tootjate dumpingule.

         3.2.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (63)

               Eespool esitatut arvestades on komisjon seisukohal, et Hiina dumpinguhinnaga eksport jätkuks tõenäoliselt suuremas mahus ja avaldaks suuremat hinnasurvet liidu turule, kui kehtivad meetmed kehtetuks tunnistatakse.

         4.   KAHJU

   4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (64)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (65)

               Arvestades andmeid, mille APFE esitas liidu tootmisharu kohta, tegi komisjon kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 652 000 tonni.

               (66)

               Nagu on märgitud põhjenduses 18, moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootmisettevõttest, mille toodete müük moodustas 74 % samasuguse toote kogumüügist liidu turul ja toodang 68 % liidu kogutoodangust.

         4.2.   Liidu tarbimine

               (67)

               Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks i) liidu tootmisharu toodangu müügi mahu alusel liidu turul vastavalt APFE andmetele ja ii) kolmandates riikidest pärit impordi alusel vastavalt Eurostati (Comext) andmetele.

               (68)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (tonnides)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Liidu kogutarbimine

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Allikas: APFE esitatud andmed; Eurostat (Comext).

               (69)

               Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. See näitab tegevuse taastumist finantskriisi eelsel tasemel. Tarbimise suurenemist hoogustas termoplastitööstuse jõuline areng ja pidevalt suurenev nõudlus vastupidavate kergmaterjalide järele.

         4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

   4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (70)

               HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordimaht (tonnides), turuosa

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           HRVst pärit impordi maht

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Turuosa (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Allikas: Eurostat (Comext).

               (71)

               Impordimahu suurenemine 2012. ja 2014. aasta vahel näitab, et 2011. aastal kehtestatud esialgse dumpinguvastase tollimaksu mõju oli väike. See suundumus muutus tänu meetmete karmistamisele 2014. aastal ja USA dollari kallinemisele. HRV eksportivad tootjad esitavad oma hindu USA dollarites ja selle kallinemine muutis impordi liidu importijate jaoks vähem atraktiivseks.

         4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

               (72)

               Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati statistika põhjal.

               (73)

               Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  HRVst pärit impordi hinnad (eurot tonni kohta)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Impordihinnad (eurot tonni kohta)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Allikas: Eurostat (Comext).

               (74)

               Asjaomase toote keskmine hind alanes 2012.–2014. aastal 4 % ja seejärel tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 %.

               (75)

               Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

               (76)

               valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

               (77)

               Eurostatil põhinevat impordistatistikat iga CN-koodi kohta CIF-hinna tasemel, mida korrigeeriti asjakohaselt tollimaksu ja importimisjärgsete kuludega.

               (78)

               Võrdluse tulemus on esitatud protsendina liidu tootmisharu oletatavast käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (79)

               Olenemata sellest, et Hiina importtoodete keskmine hind tõusis 2015. aastal, tehti kindlaks, et hinna allalöömise määr oli 15 %.

         4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

   4.4.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

               (80)

               Muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi maht muutus järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Impordimaht (tonnides), turuosa – muud riigid

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Malaisiast pärit impordi maht

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Malaisia turuosa (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Indeks

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Egiptusest pärit impordi maht

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Indeks

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                           Egiptuse turuosa (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Indeks

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                           Norrast pärit impordi maht

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Norra turuosa (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Indeks

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Türgist pärit impordi maht

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Indeks

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Türgi turuosa (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Indeks

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Muudest riikidest pärit impordi maht

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Indeks

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Muude riikide turuosa (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Indeks

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Allikas: Eurostat (Comext).

               (81)

               Liidu muud peamised tarneallikad olid Egiptus, Malaisia, Norra ja Türgi.

               (82)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes muude kolmandate riikide turuosa 21 %-lt 26 %ni.

               (83)

               Kõige märkimisväärsem oli Egiptusest pärit impordi suurenemine. Import Egiptusest, kuhu üks HRVs asuv suur tootja jätkuvalt suures mahus investeerib, vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel puudus, kuid 2015. aastal küündis see 5 % suuruse turuosani.

         4.4.2.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad

               (84)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad muutusid järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Impordihinnad (eurot tonni kohta)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Malaisiast pärit impordi hind

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Egiptusest pärit impordi hind

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Indeks

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                              puudub

                           Norrast pärit impordi hind

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Türgist pärit impordi hind

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Muudest riikidest pärit impordi hind

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Indeks

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Allikas: Eurostat (Comext).

               (85)

               CN-koodide võrdluse põhjal olid Malaisiast pärit impordi hinnad enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi HRVst pärit impordi hindadest kõrgemad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alanesid Malaisia hinnad veidi, erinevalt muudest riikidest pärit impordi hindadest.

               (86)

               Kuna Norra tootja on seotud ühe liidu tootjaga, on Norrast pärit impordi hinnad märkimisväärses ulatuses omavahel seotud osaliste vahelised siirdehinnad ega ole seega komisjoni seisukoha järgi sisulise võrdluse jaoks usaldusväärsed.

               (87)

               Keskmised statistilised hinnad ei näita tegelikke hindu, sest eri tooteliikide hindade erinevused on suured ja eri tooteliikide kogumid ei ole teada. Seepärast ei saa teha järeldust teistest kolmandatest riikidest pärit importtoodete hindade kohta.

         4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.5.1.   Üldised märkused

               (88)

               Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. Nagu on märgitud põhjenduses 18, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

               (89)

               Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

               (90)

               Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses, läbivaatamistaotluses ja hilisemates avaldustes esitatud andmete põhjal ning võrdles neid võimaluse korral statistiliste andmetega. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid.

               (91)

               Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule.

               (92)

               Leiti, et andmed, mida kasutati näitajate arvutamisel, on liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast tüüpilised.

               (93)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

               (94)

               Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

         4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (95)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Toodang tonnides

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Indeks

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Tootmisvõimsus tonnides

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Indeks

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Indeks

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

               (96)

               2012. aastat iseloomustasid väike tootmismaht, väike tootmisvõimsus ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste. Järgmistel aastatel tootmine suurenes järk-järgult, reageerides positiivselt suurenevale nõudlusele. 2012. aasta järgsel perioodil renoveeriti ka vähem ahje. Kõik need tegurid koos aitasid suurendada nii tootmisvõimsust kui ka tootmisvõimsuse rakendamist.

         4.5.2.2.   Müügimaht, turuosa ja kasv

               (97)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Müügimaht ja turuosa (tonnides)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Müügimaht liidu turul

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Indeks

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Turuosa (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Indeks

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

               (98)

               Müügimaht hakkas 2012. aasta madalalt tasemelt tänu nõudluse kasvule järk-järgult suurenema ning oli 2015. aastal 30 % suurem võrreldes 2012. aastaga.

               (99)

               Kuid kuni 2014. aastani edenes liidu tootmisharu müük allalöödud hindadega Hiina impordi tõttu aeglasemalt kui liidu tarbimine. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2012. ja 2014. aasta vahel 65 %-lt 63 %-ni ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 66 %-ni pärast meetmete karmistamist 2014. aastal.

         4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

               (100)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Töötajate arv

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Indeks

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Indeks

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Allikas: Vastused küsimustikule ja APFE.

               (101)

               Tööhõive vähenes 2012. ja 2015. aasta vahel 5 %, vaatamata positiivsele arengule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmisharu restruktureerimine, innovatsioonipüüdlused ja tootmisprotsesside optimeerimine ning suurem tootmisvõimsuse rakendamine aitasid vaatlusalusel perioodil tootlikkust oluliselt suurendada.

         4.5.2.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (102)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli üle 70 %. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule vähenes alates meetmete karmistamisest 2014. aastal. Liidu tootmisharu hakkas sellest kasu saama 2015. aastal.

               (103)

               Kehtestatud meetmed aitasid vähendada Hiina importi ja võimaldasid liidu tootmisharul säilitada oma turuosa. Vaatamata sellele olid liidu tootmisharu hinnad madalad ja keskmiselt allpool 2012. aasta taset.

               (104)

               Seega võib järeldada, et kehtivad meetmed olid liidu tootmisharule kasulikud ja ta hakkas taastuma Hiina eksportivate tootjate varasema dumpingu põhjustatud kahjust.

         4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (105)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Keskmine ühiku müügi tehasehind sõltumatutele klientidele liidus (eurot tonni kohta)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Indeks

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (106)

               Keskmised müügihinnad ei ole alates 2012. aastast oluliselt muutunud, ehkki 2015. aastal täheldati väikest 3 %-list langust võrreldes 2012. aastaga.

         4.5.3.2.   Ühiku keskmine tootmiskulu

               (107)

               Ühiku tootmiskulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Ühiku tootmiskulu

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Indeks

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (108)

               Ühiku tootmiskulu vähenes vaatlusalusel perioodil. Seda suundumust saab seletada suurema tootmisvõimsuse rakendamisega, mis aitab selles kapitalimahukas tootmisharus vähendada ühiku tootmiskulu. Liidu tootmisharule olid kasulikud ka madalad tooraine- ja energiahinnad.

         4.5.3.3.   Tööjõukulud

               (109)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Indeks

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (110)

               Vähehaaval tõusvad palgad ja madalapalgaliste töötajate koondamine ühe valimisse kaasatud tootja tegevuse tõhustamise projekti tagajärjel on põhjused, miks keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid.

         4.5.3.4.   Varud

               (111)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 12

                  Varud (tonnides)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Lõppvarud

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Indeks

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (112)

               Lõppvarud suurenesid veidi 2013. aastal ning seejärel jätkus nende vähenemine kogu vaatlusalusel perioodil tänu nõudluse suurenemisele.

               (113)

               Meetmete karmistamine 2014. aastal aitas kaasa nende vähenemisele vaatlusaluse perioodi lõpu poole.

         4.5.3.5.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (114)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 13

                  Kasumlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood)

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (protsent müügikäibest)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Indeks

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Rahavoog (tuhandetes eurodes)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Indeks

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investeeringud (tuhandetes eurodes)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Indeks

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Investeeringutasuvus (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Indeks

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (115)

               Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil hakkas valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus tasapisi suurenema ja muutus positiivseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (116)

               Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Liidu tootjate rahavoog oli 2012. ja 2013. aastal negatiivne. Olukord paranes järk-järgult vaatlusalusel perioodil ja alates 2014. aastast oli liidu tootjate rahavoog positiivne.

               (117)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud liikusid vaatlusalusel perioodil tõusvas joones. Nende suurenemine oli märkimisväärsem 2015. aasta eel. Investeeringuid tehti suurel määral ahjude renoveerimiseks.

               (118)

               Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus muutus sarnaselt kasumlikkusega. Investeeringutasuvus taastus tänu liidu tootmisharu majandusliku olukorra paranemisele vaatlusaluse perioodi lõpus.

               (119)

               Liidu tootmisharu 2012.–2014. aasta kesised majandustulemused vähendasid kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et ta suudaks renoveerida ahje korrapärase ajavahemiku järel ja jätkata oma tegevust.

         4.5.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (120)

               2012. aastat iseloomustasid väike nõudlus, väike tootmisvõimsus ahjude renoveerimise tõttu, madal tootmisvõimsuse rakendusaste, suured varud, restruktureerimismeetmed ja allasurutud hinnad varasema dumpingu tagajärjel ning kõik need tegurid põhjustasid valimisse kaasatud äriühingutele suurt kahjumit ja raha väljavoogu.

               (121)

               Seejärel aitas nõudluse järsk kasv 2012.–2014. aastal suurendada müüki ning see omakorda suurendada tootmist ja vähendada varusid. Tootmisvõimsus ja selle rakendamine suurenesid. Püsikulude parem katmine, tootlikkuse suurenemine ja mõningate oluliste sisendite deflatsioon võimaldasid valimisse kaasatud äriühingutel tootmiskulusid oluliselt vähendada.

               (122)

               Kuid esialgsed, 2011. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei tasakaalustanud täielikult hinna allalöömist tulenevalt Hiina impordist, mis suurenes 2012. ja 2014. aasta vahel 46 %. See olukord raskendas liidu tootmisharu taastumist.

               (123)

               Oma turuosa säilitamiseks pidi liidu tootmisharupidevalt hinda alandama ja suutis 2014. aastal vaevu saavutada tasuvustaseme.

               (124)

               Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal hakkasid liidu tootmisharu turuosa ja hinnad taastuma ning uuesti suurenema. Tootmise ühikukulu vähenes veelgi tänu tootmismahu suurenemisele ja see võimaldas liidu tootmisharul saada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8,6 % suurust kasumit. Kõik tulemuslikkuse näitajad, sealhulgas töökohtade loomine, muutusid positiivseks.

               (125)

               Nagu 2014. aasta uurimises kindlaks tehti, kannatas liidu tootmisharu olulist kahju kuni 2013. aasta septembrini. Dumpinguhinnaga ja subsideeritud import avaldas kahjulikku mõju jätkuvalt ka 2014. aastal. Alles pärast meetmete karmistamist hakkas liidu tootmisharu teenima taas kasumit ja töökohti looma.

               (126)

               Eespool esitatut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu taastus osaliselt varasema dumpingu põhjustatud kahjust pärast meetmete karmistamist 2014. aastal ega kannatanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         4.6.   Kahju kordumise tõenäosus

               (127)

               Nagu on märgitud põhjenduses 49, moodustas HRVs asuvate tootjate hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus suure osa liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kasutamata tootmisvõimsus kahekordistus 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga. Arvestades sellist suurenemise suundumust ja liidu turu atraktiivsust, nagu on järeldatud põhjenduses 59, on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral jätkuks importimine HRVst märkimisväärses mahus.

               (128)

               Nagu on märgitud põhjenduses 75, põhjustas Hiina import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt liidu tootmisharu hindade olulist allalöömist vaatamata euro ja USA dollari vahetuskursi ebasoodsale muutumisele.

               (129)

               Klaaskiu hindade taastumine on olnud väga aeglane. Liidu tootmisharu hinnad on püsivalt allpool 2012. aasta taset ja 2014. aastal meetmete karmistamisega saavutatud mõju on vähenenud Egiptusest pärit impordi järjest suurema surve tõttu. Pärast finantskriisi eelse taseme saavutamist liidu tarbimise suurenemine eeldatavasti aeglustub tasapisi.

               (130)

               Klaaskiu tootmine on väga kapitalimahukas tootmisharu. Valimisse kaasatud tootjad investeerisid vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsusesse 165 miljonit eurot. Samal ajal oli nende tegevuse rahavoog vaid 5 miljonit eurot. Seepärast kaasneksid meetmete kehtetuks tunnistamisega riskid ja finantsraskused, mis seaksid nende pikaajaliste investeeringute majandusliku mõttekuse kahtluse alla. Liidu tootmisharu oleks sunnitud oma ahjud sulgema. See ohustaks tootmisharu püsimajäämist. Peale selle muudab püsikulude suur osakaal selle tootmisharu tootmismahu kõikumise suhtes väga tundlikuks. See tähendab seda, et ka tootmise suhteliselt väike vähenemine põhjustaks suurt kahju. Liidu tootmisharu olukord paranes hiljuti märkimisväärselt tänu püsikulude paremale katmisele ja tootmisvõimsuse rakendamise suurenemisele, mida aitasid eelkõige saavutada kehtivad meetmed, eriti pärast 2014. aastat.

               (131)

               Peale selle aitasid liidu tootmisharu tulemusi parandada vaatlusalusel perioodil välistegurid, näiteks energia ja tooraine hinnad, mis olid suhteliselt madalad. Pikas perspektiivis on ebatõenäoline, et nende sisendite hinnad jääksid madalaks. Nende sisendite hinnatõus mõjutaks liidu tootmisharu kasumlikkust samuti negatiivselt.

               (132)

               Liidu tootmisharu olukord on seetõttu endiselt haavatav, ehkki see paranes 2015. aastal, ning seda iseloomustavad allasurutud hinnad, kõikuvad tootmiskulud ja suur kapitalivajadus. Niisuguses olukorras halvendaks suures mahus allalöödud ja dumpinguhinnaga Hiina import tõenäoliselt liidu tootmisharu majandustulemusi.

               (133)

               Seda arvestades järeldas komisjon, et kui dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse ja tasakaalustav tollimaks jääks kehtima tasemel, mis juba osutus allalöödud hindadega importkauba saabumise piiramise suhtes ebatõhusaks, on kahju kordumine tõenäoline.

         5.   LIIDU HUVID

               (134)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul dumpinguvastaste meetmete kehtima jätmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

         5.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (135)

               Liidu tootjad tegid käesolevas uurimises väga suurel määral koostööd.

               (136)

               Liidu tootmisharu on näidanud, et tema tegevus on elujõuline, kui seda ei mõjuta dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordist tulenev kõlvatu konkurents, ning kehtivad meetmed on võimaldanud tootmisharul varasemast kahjust osaliselt taastuda.

               (137)

               Meetmete kaotamise järel aga dumpinguhinnaga Hiina impordist tulenev kõlvatu konkurents tõenäoliselt suureneks, mis seaks ohtu liidu tootjate tegevuse jätkumise.

               (138)

               Seetõttu leitakse, et meetmete jätkumine on liidu tootmisharu huvides.

         5.2.   Sõltumatute importijate huvid

               (139)

               Nagu on märgitud põhjenduses 20, vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule kaheksa sõltumatut importijat. Valimisse kaasati kolm suurimat importijat ja kaks neist tegid koostööd. Nende import moodustas Hiinast pärit impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %. Mitte ükski käesolevas uurimises huvitatud isikuna registreeritud importija ei väljendanud oma seisukohta ei läbivaatamisega seotud meetmete poolt ega vastu.

               (140)

               Importijatel ja kauplejatel on juurdepääs paljudele tarneallikatele nii liidus kui ka väljaspool seda. Peale selle on vaatlusalune toode suurel määral standarditud ja selle tarneallikaid on võimalik tõhusalt vahetada.

               (141)

               Eespool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks importijatele vähe mõju.

         5.3.   Kasutajate huvid

               (142)

               Uurimisalust toodet kasutatakse paljude rakenduste puhul, näiteks transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri- ja elektroonikatoodetes, tuuleenergiaseadmetes, ehituses, mahutites ja torudes ning tarbekaupades. Paljusid eri kasutajaid kutsuti üles koostööd tegema.

               (143)

               64 kasutajast, kes registreeris end huvitatud isikuna, vastas komisjoni küsimustikule 19. Need tarbijad esindavad liidu kogutarbimisest ligikaudu 10 %.

               (144)

               Neliteist äriühingut oli meetmete pikendamise vastu, kolm äriühingut pooldas meetmete säilitamist, kaks jäi erapooletuks. Üks kasutajate ühendus väljendas meetmete suhtes vastuseisu.

               (145)

               Mitu kasutajat väitis, et kehtivate meetmete tõttu ei ole järgtööstuse tooted Aasias toodetud samasuguste toodete suhtes konkurentsivõimelised. Nad väitsid ka seda, et neil ei ole võimalik vastavat kulude suurenemist katta ega suunata seda edasi oma klientidele.

               (146)

               Pärast meetmete karmistamist 2014. aastal tõstis komisjon vaatlusalusele tootele kehtivate tollimaksude taset võrreldes esialgse dumpinguvastase tollimaksu tasemega ligikaudu kaks korda. Komisjoni hinnangul ei ületa taseme tõstmise mõju kasutajate tegevusalade kasumlikkust üle ühe protsendipunkti, ehkki ta tunnistas, et mõnele sektorile oli mõju suurem kui teistele.

               (147)

               Seda kinnitas ka käesolev uurimine. Koostööd teinud kasutajate esitatud andmed näitavad tõepoolest, et klaaskiu hind tõusis olenemata selle päritolust 2014.–2015. aastal summa võrra, mis moodustab 0,5 % kasutajate käibest. Samal ajal vaatlusaluse tootega seotud käive, kasum ja töökohtade arv suurenesid. Vaid kaks äriühingut andis teada käibe ja tööhõive vähenemisest ning neli äriühingut kasumi vähenemisest.

               (148)

               Mõned kasutajad väitsid ka seda, et liidu tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust liidu nõudluse rahuldamiseks, ta ei suurenda oma tootmisvõimsust ega ole konkurentsivõimeline, sest tema seadmed on vanemad ning energia- ja tööjõukulud suuremad.

               (149)

               Uurimine näitas, et need väited ei ole põhjendatud. Nagu on märgitud eespool esitatud põhjendustes, tegi liidu tootmisharu suuri investeeringuid, parandas oma tootlikkust ja suurendas tootmisvõimsust vaatamata pikale kahjumiperioodile, mis lõppes 2014. aastal pärast meetmete karmistamist samal aastal. Tootmisvõimsuse edasine suurendamine eeldab pikaajalisi kapitalikohustusi, mis sõltuvad võrdsete tingimuste säilitamisest, et konkurentsivõimelised tootjad saaksid eeldada piisavat investeeringutasuvust.

               (150)

               Peale selle kasvas liidu tarbimine vaatamata meetmete karmistamisele 2014.–2015. aastal jätkuvalt samas tempos nagu eelmistel aastatel. Väljaspool HRVd on ka muid tarneallikaid, nagu Bahrein, Egiptus, Jaapan, Malaisia ja Ameerika Ühendriigid. Vaatlusalusel perioodil ei olnud HRVst pärit import peaaegu mitte kunagi suurem kui pool kolmandatest riikidest pärit impordist ja selle turuosa tipnes 17 %-ga liidu kogutarbimisest 2014. aastal. Dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude eesmärk ei ole peatada toodete importimist Hiinast liitu, vaid tagada, et nende importimine konkureeriks õiglastel tingimustel muude tarneallikatega.

               (151)

               Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju.

         5.4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (152)

               Meetmete kehtetuks tunnistamine avaldaks liidu tootjatele olulist negatiivset mõju.

               (153)

               Dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks vähe mõju importijatele, kes olid neutraalsel seisukohal.

               (154)

               Ehkki vaatlusaluse ja samasuguse toote hinna tõus mõjutaks teatavate kasutajate tegevust, kinnitas uurimine, et meetmete mõju on kasutajate tegevusalade üldistele tulemustele väike.

               (155)

               Komisjon järeldab, et kokkuvõttes puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes praeguste dumpinguvastaste meetmete kehtimise jätkumist.

         6.   JÄRELDUS JA TEATAVAKSTEGEMINE

               (156)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ainult üks huvitatud isik, kaebuse esitaja, andis endast pärast teatavakstegemist teada ja nõustus komisjoni järeldustega ning tegi ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

               (157)

               Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks HRVst pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014, säilitada.

               (158)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei esitanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) ja 7019 31 00 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

               Äriühing

               Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

               TARICi lisakood

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud

               15,9

               Kõik muud äriühingud

               19,9

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ tollimaksu.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. aprill 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT L 67, 15.3.2011, lk 1.

      (3)  ELT L 367, 23.12.2014, lk 22.

      (4)  ELT C 99, 15.3.2016, lk 10.

      (5)  Jaapanis Nippon Electric Glass Co., Ltd (Jaapan), Malaisias Nippon Electric Glass (Malaisia) ja CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Türgi).

      (6)  APFE 2016. aasta oktoobris esitatud teave ettekande „European Market and Supply Situation“ põhjal.

      (7)  Hindu käsitlevate andmete aluseks on tollistatistika.

      (8)  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli HRVst Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordi maht ligikaudu 111 000 tonni, liitu 78 000 tonni, Malaisiasse 16 000 tonni ja Indiasse 14 000 tonni.

      (9)  Tähtsuse järjekorras: Ameerika Ühendriigid, EL, Saudi Araabia, Lõuna-Korea, Araabia Ühendemiraadid, Kanada, Tai, Jaapan, Malaisia ja India.

      (10)  APFE 2016. aasta oktoobris esitatud teave ettekande „European Market and Supply Situation“ põhjal.

      I LISA
      Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad:

                  Nimi

                  TARICi lisakood

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      II LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

                  1.

                  Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

                  2.

                  Järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) klaasfilamentkiudu, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) poolt HRVs. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

                  3.

                  Kuupäev ja allkiri.