title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 508/2013, 29. mai 2013 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               4.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 150/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 508/2013,
   29. mai 2013,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 63,5 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kolmele Hiina eksportivale tootjale, kellele võimaldati individuaalseid tollimaksumäärasid.

         2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (2)

               9. märtsil 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

               (3)

               Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Metalliliit (Eurométaux) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate volframelektroodide toodangust liidus.

               (4)

               Taotlus tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine liidu tootmisharule.

         3.   Uurimine

   3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         3.2.   Uurimisega seotud isikud

               (6)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (7)

               Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

               (8)

               Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral koostada valimi, paluti eespool nimetatud isikutel algmääruse artikli 17 kohaselt endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (9)

               Endast andis teada kolm importijat. Ükski neist ei importinud Hiinast pärit teatavaid volframelektroode aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

               (10)

               Kuna nõutud teabe esitas vaid kaks Hiina eksportivat tootjat, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks.

               (11)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, kahelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt USA tootjalt.

               (12)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad

                                       —

                                       Plansee SE, Austria

                                       —

                                       Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Saksamaa

                           b)

                              Hiina eksportivad tootjad

                                       —

                                       Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo

                                       —

                                       Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji

                           c)

                              ühe koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga seotud äriühing

                                       —

                                       Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai

                           d)

                              ühe koostööd tegeva Euroopa Liidu eksportiva tootjaga seotud äriühingud

                                       —

                                       Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Saksamaa

                                       —

                                       Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Belgia

                           e)

                              võrdlusriik

                                       —

                                       Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (13)

               Vaatlusalune toode on sama, mida on käsitletud ka määruses (EÜ) nr 260/2007, s.o CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla kuuluvad Hiinast pärit vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (14)

               Vaatlusalust toodet kasutatakse keevitamisel ja teistes sellistes protsessides. Volframelektroode kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmetes. Füüsiliste ja keemiliste omaduste ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena.

               (15)

               Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted ning võrdlusriigis toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (16)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

               (17)

               Nagu eespool selgitatud, ei osutunud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks. Kahe koostööd teinud äriühingu eksport hõlmas 80–85 % Hiinast liitu suundunud vaatlusaluse toote ekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.

               (18)

               Ühele koostööd teinud äriühingule võimaldati esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c ja teisele individuaalset kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5. Sealjuures tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaste uurimiste kontekstis nende kahe kohtlemise kohaldamist ei muudeta. Kolmandale äriühingule, kes käesolevas aegumise läbivaatamises koostööd ei teinud, võimaldati individuaalset kohtlemist esialgses uurimises.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   2.1.   Võrdlusriik

               (19)

               Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata sobivas kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse järgi.

               (20)

               Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina USAd. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi selle valiku sobivuse kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

               (21)

               Komisjon uuris ka, kas võrdlusriigiks võiks põhjendatult valida mõne muu riigi, ning tegi kindlaks teised kolmandad riigid, kust Eurostati andmetel volframelektroode imporditi. Nende riikide võimalike teadaolevate tootjatega võeti ühendust ja kutsuti neid uurimises koostööd tegema. Koostöö tegemist aga ei saavutatud.

               (22)

               Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt selle riigi omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Muutunud asjaolusid, mis õigustaksid võrdlusriigi muutust, ei paistnud esinevat ning sellistest asjaoludest ei antud ka komisjonile teada.

               (23)

               Seepärast kasutati käesolevas läbivaatamises turumajandusliku võrdlusriigina USAd. Ühendust võeti ainsa teadaoleva USA tootjaga, kes nõustus tegema koostööd, vastama küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäigu. Selle äriühingu kontrollitud müügi- ja tootmisandmeid on kasutatud normaalväärtuse kindlaksmääramisel äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist.

         2.2.   Normaalväärtus

               (24)

               Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti, kas volframelektroodide omamaine müük sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas omamaise tarbimise jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas 5 % või enam vaatlusaluse toote ekspordist liitu.

               (25)

               Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saaks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu.

               (26)

               Nende vaatlusaluse toote liikide puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti normaalväärtus kindlaks ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Vaatlusaluse toote ülejäänud liikide puhul tuli normaalväärtus leida arvestuslikult kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Seetõttu lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel äriühingu tootmiskuludest, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisest müügist saadud kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6.

               (27)

               Pärast avalikustamist väitis üks isik, et üld- ja halduskulude kindlaksmääramise metoodika erines esialgses uurimises kasutatust, mis võis olla mõjutanud kasumimarginaali, mida kasutati algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaseks arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks. Lisaks uurimise käigus juba eelnevalt esitatud teabele ei esitanud see isik tõendeid oma väite kinnituseks. Tuleks silmas pidada, et kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 jaotati kulud käibepõhiselt ja et seda metoodikat kasutati ka esialgses uurimises.

               (28)

               Esialgses uurimises kasutatud kasumit ei leitud tavapärase kaubandustegevuse testiga, sest ühtegi eksporditud vaatlusaluse toote liiki ei müüdud omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Praegune aegumise läbivaatamine näitas, et mõned vaatlusaluse toote liigid olid kasumlikud, ja seetõttu kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks neist kasumlikest tehingutest saadud kasumit.

               (29)

               Äriühingu puhul, kellele esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, tehti normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal. Võrdlusriigi tootja omamaine müük leiti olevat toimunud piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

         2.3.   Ekspordihind

               (30)

               Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, toimus kogu eksportmüük liitu seotud importijate kaudu ja müüdi seejärel edasi liidus asuvatele seotud ja mitteseotud äriühingutele. Ekspordihind leiti seetõttu arvestuslikult vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, samuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali. Sellega seoses kasutati seotud äriühingute endi müügi-, üld- ja halduskulusid.

               (31)

               Pärast avalikustamist väitis üks isik, et seotud importijate üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel võeti arvesse teatavaid kulusid, mis olid seotud muude toodete kui vaatlusaluse toote müügiga, ja seetõttu tuleks need kulud välja jätta. Tuleks silmas pidada, et asjaomaste äriühingute esitatud ja kontrollitud teavet üld- ja halduskulude kohta võeti arvesse ekspordihinna leidmisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Selle väite kinnituseks, et teatatud üld- ja halduskulud sisaldasid muude toodete müügiga seonduvaid üld- ja halduskulusid, ei esitatud tõendeid ja seetõttu ei saanud seda arvesse võtta.

               (32)

               Lisaks sellele põhinesid huvitatud isiku esitatud märkused ekspordihindade kohta asjaomase valuuta ekslikul vahetuskursil. Seetõttu ei saanud seda väidet arvesse võtta.

               (33)

               Mis puutub kasumimarginaali, siis ei teinud koostööd ükski mitteseotud liidu importija. Esialgses uurimises kasutati seotud importijate kasumimarginaali, tuginedes asjaolule, et mitteseotud importijate tegevus ei olnud seotud importija omaga piisavalt võrreldav. Uurimine näitas, et seotud importija tegevus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul sama, mis esialgse uurimisega seotud uurimisperioodi jooksul, st suuremat osa imporditud volframelektroodidest kasutati seejärel kontserni peamise toote, keevituspõleti, valmistamisel. Tuleb ka märkida, et volframelektroodide väärtus on lõpptoote väärtusega võrreldes väga väike. Selle põhjal jõuti sarnaselt esialgse uurimisega järeldusele, et arvestusliku ekspordihinna leidmise alusena oleks asjakohane kasutada seotud importija enda kasumimarginaali.

               (34)

               Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises individuaalset kohtlemist, toimus kogu eksportmüük liitu otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seetõttu kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

               (35)

               Kõigi teiste Hiinas asuvate tootjate ekspordihinna kindlaksmääramisel võeti aluseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav impordistatistika.

               (36)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10 arvati ekspordihindade kindlaksmääramisel neist maha makstud dumpinguvastased tollimaksud, sest ükski isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et tollimaks kajastus nõuetekohaselt edasimüügihindades ja seejärel müügihindades liidu turul.

         2.4.   Võrdlus

               (37)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

               (38)

               Selleks et tagada õiglane võrdlus mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

         2.5.   Dumpingumarginaal

               (39)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatule määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.

               (40)

               Sellest võrdlusest selgus, et koostööd teinud eksportiv tootja, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, jätkas dumpinguhinnaga müüki märkimisväärsel tasemel.

               (41)

               Koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises individuaalset kohtlemist, ning kõigi teiste Hiina koostööst hoiduvate eksportivate tootjate üleriigilise dumpingumarginaali põhjal selgus, et dumpinguhinnaga müük toimus märkimisväärsel tasemel, mis oli isegi ulatuslikum, kui tuvastati esialgses uurimises.

         3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   3.1.   Sissejuhatav märkus

               (42)

               Pärast seda, kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leiti olevat esinenud dumping, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

               (43)

               Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportivad tootjad esindasid vaid umbes 10 % kogu tootmisvõimsusest Hiinas. Seetõttu tuli järeldustes suures osas tugineda läbivaatamistaotluses esitatud teabele ning avalikult kättesaadavale teabele. Eeskätt kaaluti Hiina tootjate hinnakäitumist teiste kolmandate riikide turgudel, Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks.

         3.2.   Hiina tootjate hinnakäitumine teiste kolmandate riikide turgudel

               (44)

               Seoses ekspordiga teiste kolmandate riikide turgudele tuleks märkida, et Hiina avalikes andmebaasides kättesaadav statistiline teave hõlmab vaatlusalusest tootest laiemat tooteskaalat ning seetõttu ei saa koostada mõtestatud analüüsi muudele turgudele eksporditud koguste kohta ega hindade kohta neil turgudel. Kaks koostööd teinud Hiina tootjat ei eksportinud mitteseotud klientidele teistel kolmandate riikide turgudel. Seda silmas pidades ei saa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teiste kolmandate riikide turgudele toimunud ekspordi puhul ekspordihindasid usaldusväärselt kindlaks määrata ja kättesaadava teabe põhjal ei ole võimalik kindlaid järeldusi teha.

         3.3.   Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus

               (45)

               Allpool toodud analüüsi aluseks on andmed, mille taotleja esitas läbivaatamistaotluses ja mida kontrolliti, võrreldes neid avalikult kättesaadava teabega.

               (46)

               Selle põhjal oli Hiina tootjate tootmisvõimsus hinnanguliselt 1 600 000 kg. Taotleja hinnangu kohaselt on Hiina tootjate tootmisvõimsusest rakenduses umbes 63 %, mis annab kasutamata tootmisvõimsuseks umbes 600 000 kg, mis ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu kogutarbimist ligi viiekordselt. Seega oleks Hiinast ekspordiks kättesaadavad suured kogused, seda eeskätt seetõttu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks sellist märkimisväärset vaba tootmisvõimsust vastu võtta.

         3.4.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

               (47)

               Import Hiinast liitu suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 000 kg-ni, mis moodustas sel perioodil ligikaudu poole liidu kogutarbimisest.

               (48)

               Kogu vaatlusalusel perioodil impordihinnad kõikusid ja järgisid samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 42 % ja olid endiselt dumpinguhinna tasemel. Hinnatõusu selgitavad peamiselt suuremad peamise tooraine kulud (volframipulber) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         3.5.   Liidu turu atraktiivsus

               (49)

               Liidu turg on üks maailma suurimatest turgudest, ulatudes ligikaudu 20 %-ni maailma volframelektroodide tarbimisest. Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku arendamise vastu liidu turul, mida toetab asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nad säilitasid ja isegi kasvatasid oma märkimisväärset, 45 % turuosa.

         3.6.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (50)

               Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina import liidu turule jätkus dumpinguhindadega, mille dumpingumarginaal oli märkimisväärne. Arvestades eelkõige liidu turu hinnataseme analüüsi ja huvi, mida Hiina eksportijad on liidu turu vastu üles näidanud, samuti Hiinas kättesaadavat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis ületab kaugelt liidu kogutarbimise, võib järeldada, et meetmete kaotamise korral dumping suure tõenäosusega jätkub.

         D.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Liidu tootmisharu määratlus

               (51)

               Praegune uurimine kinnitas, et volframelektroode toodavad liidus kaks tootjat. Mõlemad tootjad tegid uurimises koostööd.

               (52)

               Kõnealused äriühingud moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

         2.   Sissejuhatav märkus

               (53)

               Kuna liidu tootmisharu moodustavad vaid kaks äriühingut, esitatakse andmed liidu tootmisharu koht kas indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 lõike kohaselt.

               (54)

               Kuna CN-koodidele vastavad Eurostati andmed impordi kohta hõlmasid ka muid tooteid peale volframelektroodide, on importi käsitleva teabe analüüsimisel tuginetud TARICi koodidele vastavatele andmetele, mida täiendavad algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. TARICi andmeid käsitatakse konfidentsiaalsena, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena.

         3.   Tarbimine liidus

               (55)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul ning TARICi koodidele vastavad Eurostati impordiandmed, mida täiendasid algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed.

               (56)

               2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (edaspidi „vaatlusalune periood”) vähenes liidu tarbimine 16 %. 2009. aastal vähenes liidu tarbimine 2008. aastaga võrreldes oluliselt. Pärast seda on see kasvanud, kuid kriisieelset taset see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saavutanud. 2009. aasta madalaimast tasemest kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tarbimine pea 40 %.

                  Tabel 1

                  Tarbimine

                           Maht
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tarbimine

                           140 000 – 150 000

                           90 000 – 100 000

                           110 000 – 120 000

                           120 000 – 130 000

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              61

                              75

                              84

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         4.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

               (57)

               Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahud ja turuosad määrati kindlaks TARICi koodidele vastavate statistiliste andmete põhjal, mida täiendas algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetest saadud teave.

               (58)

               Kuigi liidu tarbimine on absoluutväärtuses vähenenud, suurenes Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 9 % ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selgelt üle 50 000 kg (vt tabel 2). See suurenemine koos liidu tarbimise üldise vähenemisega vaatlusalusel perioodil tõi kaasa selle, et Hiina importijate turuosa kasvas umbes pooleni liidu turust.

                  Tabel 2

                  Import Hiinast

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Kogus

                           51 771

                           36 188

                           39 953

                           56 289

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              70

                              77

                              109

                           Turuosa (%)

                           35–40

                           35–40

                           35–40

                           45–50

                                          Allikas:

                                       Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         5.   Hiinast lähtuva impordi hinnad

   5.1.   Hindade areng

               (59)

               Hiinast lähtuva impordi hinnad tõusid 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 40 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tõusid need järsult. Hinnatõusu selgitavad peamiselt suuremad peamise tooraine kulud (volframipulber) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  Tabel 3

                  Hiinast lähtuva impordi hinnad

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hinnad
                           eurot/kg

                           36,59

                           33,83

                           41,56

                           51,83

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              92

                              114

                              142

                                          Allikas:

                                       Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         5.2.   Hinna allalöömine

               (60)

               Uurimisest selgus, et Hiinast lähtuva impordi hinnad lõid liidu tootmisharu keskmiseid hindasid alla. Tehti kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 37 %, ning kui arvutuses arvesse võtta ka dumpinguvastast tollimaksu, siis oli hinna allalöömise marginaal ikkagi märkimisväärsel tasemel, s.o 24 %. Arvutus põhines koostööd teinud eksportivate tootjate CIF-ekspordihindade ja liidu tootmisharu keskmiste tehasest hankimise tasandi hindade võrdlusel. Hindasid loeti Hiina puhul tüüpiliseks, sest kaks koostööd teinud eksportivat tootjat esindasid umbes 80 % Hiinast lähtuvast volframelektroodide impordist.

               (61)

               Pärast avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et hindasid ei võrreldud tooteliikide kaupa ning tooteliikidevaheliste väidetavate märkimisväärsete hinnaerinevuste tõttu ei olnud selliselt saadud hinna allalöömise tasemetel sisulist tähendust. Kättesaadava teabe põhjal oli hindasid võimalik tooteliikide kaupa võrrelda vaid teatava osa puhul liidu tootmisharu müügist liidu turul ja vaid teatava osa puhul liitu eksporditud toodete müügist. Samas ei esitanud see isik tõendeid, mis seaksid kasutatud metoodika mõistlikkuse kahtluse alla. Seda väidet ei saanud seetõttu arvesse võtta.

               (62)

               Pärast avalikustamist väideti ka, et Hiina impordihindasid ja liidu tootmisharu müügihindasid liidu turul ei võrreldud samal kaubanduslikul tasandil. Asjaomane isik ei esitanud selle väite kinnituseks teavet ega tõendeid, mis oleksid tõendanud, et müüja tegevuse ja hindade vahel esinevad väidetavate erinevate kaubanduslike tasandite puhul järjepidevad ja selged erinevused. Seetõttu ei saanud seda väidet arvesse võtta

         6.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (63)

               Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht ja hinnad vaatlusalusel perioodil. Muudest riikidest pärit impordi mahud ja turuosad määrati kindlaks TARICi koodidele vastavate statistiliste andmete põhjal, mida täiendas algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetest saadud teave.

                  Tabel 4

                  Import muudest kolmandatest riikidest

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Vietnam

                           Impordi maht (kg)

                           27 878

                           14 184

                           13 776

                           25 833

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              51

                              49

                              93

                           Hind
                           (eurot/kg)

                           44,36

                           45,34

                           46,02

                           56,01

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           102

                           104

                           126

                           Lõuna-Korea

                           Impordi maht (kg)

                           21 299

                           8 174

                           11 051

                           3 319

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              38

                              52

                              16

                           Hind
                           (eurot/kg)

                           50,99

                           44,16

                           44,16

                           59,31

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           87

                           87

                           116

                           Muud kolmandad riigid

                           Impordi maht (kg)

                           7 641

                           6 247

                           10 942

                           9 186

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              82

                              143

                              120

                           Hind
                           (eurot/kg)

                           43,24

                           59,82

                           64,98

                           57,75

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           138

                           150

                           134

                           Kokku

                           Impordi maht (kg)

                           56 818

                           28 605

                           35 779

                           38 338

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              50

                              63

                              67

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (%)

                           35–40

                           30–35

                           30–35

                           30–35

                           Hind
                           (eurot/kg)

                           46,70

                           48,17

                           51,25

                           56,71

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           103

                           110

                           121

                                          Allikas:

                                       Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

               (64)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes muudest kolmandatest riikidest liidu turule suunduva impordi maht ligikaudu 33 %. Turuosad vähenesid vaatlusalusel perioodil ja jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 30–35 %. Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi hinnad kasvasid sama perioodi jooksul 21 %.

               (65)

               Tuleks meenutada, et esialgses uurimises samasugust toodet liidu turule mujalt kui Hiinast märkimisväärselt ei imporditud. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et ülejäänud USA ja Jaapani tootjate põhituruks oli nende kummagi omamaine turg. Seetõttu järeldati, et import muudest riikidest kui Hiinast oli äärmiselt väike.

               (66)

               Liidu tootmisharu antud teabes väideti, et Vietnamis ja Lõuna-Koreas volframelektroode praegu ei toodeta ning et import neist riikidest lähtub tegelikult Hiinast. Siiski ei saadud käesoleva uurimise käigus selle väite kinnituseks mingit teavet.

         7.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   7.1.   Sissejuhatavad märkused

               (67)

               Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

               (68)

               Kuna liidu tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, on andmed konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud vahemikena.

         7.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (69)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmine igal aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks oli tootmine võrreldes 2008. aastaga vähenenud 29 %. See suundumus oli eriti ebasoodne 2009. aastal, mil tootmine vähenes 40 %.

                  Tabel 5

                  Liidu kogutoodang

                           Maht
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmine

                           60 000 – 70 000

                           35 000 – 40 000

                           50 000 – 60 000

                           40 000 – 50 000

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              60

                              82

                              71

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

               (70)

               Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna tootmine vähenes, vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 27 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 41 % ulatuses. Täpsed andmed on järgmised:

                  Tabel 6

                  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           Maht
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus

                           95 000 – 110 000

                           95 000 – 110 000

                           95 000 – 110 000

                           95 000 – 110 000

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           57

                           35

                           47

                           41

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              60

                              82

                              73

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.3.   Varud

               (71)

               Liidu tootmisharu lõppvarude tase suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra. See suundumus vastab sama perioodi jooksul aset leidnud kahaneva tarbimise suundumusele liidu turul.

                  Tabel 7

                  Lõppvarud

                           Maht
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud

                           5 000 – 15 000

                           5 000 – 15 000

                           5 000 – 15 000

                           5 000 – 15 000

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              70

                              85

                              80

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.4.   Müügimaht

               (72)

               Liidu tootmisharu müügimaht mitteseotud klientidele liidu turul vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 23 %, kusjuures 2009. aastal oli vähenemine 2008. aastaga võrreldes järsk. See negatiivne suundumus on olnud järsem kui kogutarbimise vähenemine, välja arvatud 2010. aastal.

                  Tabel 8

                  Müük mitteseotud klientidele

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (kg)

                           40 000 – 50 000

                           25 000 – 30 000

                           35 000 – 40 000

                           30 000 – 35 000

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              65

                              87

                              77

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.5.   Turuosa

               (73)

               Pidades silmas eelmises põhjenduses tehtud tähelepanekut liidu tootmisharu müügimahu kohta liidu turul, siis selle tulemusena liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kahanesid, suutis ta 2009. ja 2010. aastal oma turuosa säilitada, ent sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tagasilöögi, kus müük vähenes vaatamata turu kasvamisele. See andis tulemuseks 20–25 % suuruse turuosa, mis on vaatlusaluse perioodi alguse omast pisut väiksem.

                  Tabel 9

                  Liidu turuosa

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu turuosa (%)

                           25–30

                           25–30

                           30–35

                           20–25

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              107

                              117

                              91

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

         7.6.   Kasv

               (74)

               Nagu eespool selgitatud, vähenes liidu tarbimine majanduslanguse tõttu 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes oluliselt. Pärast seda on see kasvanud, kuid kriisieelset taset see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saavutanud. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kahanesid, suutis ta 2009. ja 2010. aastal oma turuosa säilitada, ent sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tagasilöögi, kus müük vähenes vaatamata turu kasvamisele.

         7.7.   Tööhõive ja tootlikkus

               (75)

               Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %.

               (76)

               Tootmise vähenemise järel on tootlikkus töötaja kohta, mida mõõdetakse toodanguna kilogrammides töötaja kohta, vaatlusalusel perioodil samuti vähenenud. Täpsed andmed on järgmised:

                  Tabel 10

                  Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate indeks

                           100

                           65

                           84

                           87

                           Tootlikkuse indeks

                           100

                           92

                           106

                           83

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.8.   Ühiku müügihinnad

               (77)

               Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus vähenesid 2010. aastal 2008. aastaga võrreldes mõnevõrra, mis osalt kajastab majanduskriisi mõju. 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid ühiku müügihinnad oluliselt. Kokkuvõttes kasvasid liidu tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 35 %. Hinna sellise arengu põhjuseks, eriti 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, oli volframelektroodide valmistamiseks kasutatavate põhikomponentide hinnatõus.

                  Tabel 11

                  Liidu müügi ühikuhind

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu müügi ühikuhinnad (eurot ühiku kohta)

                           80–120

                           80–120

                           80–120

                           100–140

                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              94

                              96

                              135

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.9.   Kasumlikkus

               (78)

               2009. ja 2010. aastal kasumlikkus kahanes, 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal aga kasvas. Kasumlikkus jäi siiski kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivseks.

                  Tabel 12

                  Kasumlikkus

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu müügi kasumlikkus
                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              95

                              95

                              104

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.10.   Investeeringud ja investeeringutasuvus

               (79)

               Investeeringud vaatlusaluse tootega seotud äritegevusse vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt.

               (80)

               Investeeringutasuvus järgis kasumlikkuse suundumusi. 2008. aastal oli liidu tootmisharu investeeringutasuvus negatiivne, see jäi küll ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul negatiivseks, kuid paranes pisut.

                  Tabel 13

                  Investeeringud ja investeeringutasuvus

                           Indeks (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Investeeringud

                           100

                           2

                           23

                           18

                           Investeeringutasuvus

                           100

                           100

                           96

                           103

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.11.   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

               (81)

               Rahavood, mis näitavad tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida, väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest, jäid küll negatiivseks, ent paranesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt.

                  Tabel 14

                  Rahavood

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Rahavood
                           Indeks (2008 = 100)

                              100

                              99

                              96

                              106

                                          Allikas:

                                       küsimustiku vastused

         7.12.   Palgad

               (82)

               2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal langesid liidu tootmisharu palgad 16 % vastavalt töötajate arvu vähenemisele.

         7.13.   Dumpingumarginaali suurusjärk

               (83)

               Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oluline dumpinguhinnaga müük tasemel, mis on meetmete praegusest tasemest märkimisväärselt kõrgem. Arvestades suurt vaba tootmisvõimsust, Hiinast lähtuva impordi tegelikke mahtusid ja liidu tootmisharu müügihinda märkimisväärselt alla löövaid hindasid, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada vähe tähtsaks.

         7.14.   Varasemast dumpingust taastumine

               (84)

               Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ei õnnestunud liidu tootmisharul varasema dumpingu mõjust toibuda. Vastusena Hiina impordi poolt avaldatavale hinnasurvele püüdis liidu tootmisharu hoida oma turuosa, kuid kandis selle tulemusena kahjumit.

         8.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (85)

               Liidu tootmisharu jäi haavatavasse majanduslikku olukorda ja kandis jätkuvalt olulist kahju. Peaaegu kõik liidu tootmisharu majandustulemustega seotud kahjunäitajad halvenesid vaatlusalusel perioodil. Seetõttu ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks olnud kindel.

               (86)

               Vastusena Hiina impordi poolt avaldatavale hinnasurvele püüdis liidu tootmisharu hoida oma turuosa, kuid tegi seda, müües kasumilävest suuresti allapoole jäävate hindadega. Liidu tootmisharu müügihindade tõus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal on tegelikult seotud toorainehindade tõusuga ega katnud liidu tootmisharu kogukulusid.

               (87)

               Sellest võib järeldada, et liidu tootmisharu raskusi võib selgelt seostada Hiina madalahinnalise impordi massiivse kohaloluga liidu turul vaatlusaluse toote puhul, mida vaatamata kehtivatele meetmetele müüakse märkimisväärsele dumpingule osutavate hindadega. Sellest tegurist piisas, et teha kindlaks olukord, kus liidu tootmisharu kannab kahju, püüdes säilitada mõistlikku turuosa. Lisaks sellele on peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul neid raskusi veelgi süvendanud kaks tegurit: turu langus 2008.-2009. aasta majanduskriisi ajal ja, küll vaid vähesel määral, toorainekulude järsk tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See on viinud olukorrani, kus kahjud on kasvanud märkimisväärseks.

               (88)

               Liidu tootmisharu iseloomustavate näitajate negatiivset arengut silmas pidades leitakse, et liidu tootmisharu kandis vaatlusalusel perioodil jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         E.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (89)

               Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu endiselt kergesti haavatavas olukorras ning Hiinast lähtuv dumpinguhinnaga import avaldas talle endiselt kahjulikku mõju.

               (90)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati importi asjaomasest riigist, et teha kindlaks, kas meetmete aeguda laskmise korral on kahju jätkumine tõenäoline.

         2.   Hiina impordimahud

               (91)

               Tuleks meelde tuletada, et tarbimine liidu turul vähenes pärast esialgset uurimist märkimisväärselt peamiselt majanduslanguse tõttu. Selles olukorras kasvasid Hiina impordimahud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele, mis selgelt ületab 50 000 kg. Impordimahud kasvasid 9 %, sellal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes.

         3.   Vaba tootmisvõimsus Hiinas

               (92)

               Nagu põhjenduses 46 kirjeldatud, näitasid kättesaadavad andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Võib oodata, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutada liidu turule impordi suurendamiseks. Seda seetõttu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või Hiina omamaine turg suudaks Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust vastu võtta. Seetõttu suudetaks liitu importimist oluliselt suurendada. Hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus ületaks liidu tarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul pea viiekordselt.

               (93)

               Lisaks sellele osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine (ammooniumparavolframaadi) turul. Selle tooraine suhtes kehtivad Hiina ametiasutuste kehtestatud ekspordikvoodid ja samuti ekspordimaksud. See piirab ammooniumparavolframaadi eksporti ja suurendab kunstlikult maailmaturuhindu. Need moonutused annavad Hiina tootmisharu jaoks tõenäoliselt täiendavaid stiimuleid madalate hindadega tootmiseks ja müümiseks, samal ajal kui liidu tootmisharu peab samasugust toodet tootma kunstlikult kõrgete toorainehindadega.

         4.   Liidu turu atraktiivsus

               (94)

               Tõestati, et Hiina eksportivad tootjad näitasid liidu turu vastu üles jätkuvat huvi ja suutsid suurendada oma impordimahtusid liidu tootmisharu müügi arvelt. Nad isegi suurendasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma niigi märkimisväärset turuosa.

         5.   Järeldus

               (95)

               Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast lähtuva dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras.

               (96)

               Kui meetmetel lastaks aeguda, siis dumpinguhinnaga import suure tõenäosusega suureneks, mis ohustaks tõsiselt liidu tootmisharu püsimajäämist. Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis meetmete aeguda laskmise korral suunatakse tõenäoliselt suuresti liidu turule dumpinguhindadega, mis löövad liidu tootmisharu müügihindasid liidu turul märkimisväärselt alla.

               (97)

               Pidades silmas uurimise käigus tehtud järeldusi, täpsemalt dumpingu jätkumist, Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraineturul leitud moonutusi, Hiina eksportivate tootjate võimalust suunata oma ekspordimahud ümber liidu turule ning Hiina tootjate hinnakäitumist, mis lööb liidu tootmisharu hindasid selgelt alla ja vähendab liidu turu atraktiivsust, tooks igasugune meetmete kehtetuks tunnistamine tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise.

         F.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (98)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (99)

               Tuleks meelde tuletada, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (100)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (101)

               Pidades silmas liidu tootmisharu olukorda ja kahju kordumise tõenäosuse analüüsi, on selge, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsseisund halveneb tunduvalt. Kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmis- ja müügimahud vähenesid, samal ajal kui import asjaomasest riigist kehtivatest meetmetest hoolimata suurenes. Samal ajavahemikul halvenes liidu tootmisharu finantsseisund, sest kanti suuri kahjumeid. Seega tuleb liidu turul kehtestada tegeliku konkurentsi tingimused.

               (102)

               Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning saaks sel juhul suurendada müügimahtusid ja parandada oma finantsseisundit. Meetmete lõpetamine ohustaks seevastu tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust.

         3.   Kasutajate huvid

               (103)

               Mitte ükski 15 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Sarnaselt esialgse uurimisega huvitatud kasutajatelt küsimustikule vastuseid ei saadud. Esialgses uurimises oli koostöösoovimatus selgitatav volframelektroodide väikse mõjuga nende tootmiskuludele, sest tundub, et klientide jaoks on peamine kriteerium kvaliteet ja usaldusväärsus. Võttes arvesse vaatlusaluse toote minimaalset mõju tootmisahelas sellele järgnevate toodete kuludele, jõuti järeldusele, et meetmetel ei oleks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele.

         4.   Importijate huvid

               (104)

               Komisjoniga võttis uurimise alguses ühendust kolm importijat, kuid neid ei loetud huvitatud isikuteks, sest nad ei olnud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul Hiinast importinud. Arvestades, et volframelektroodide importijad ei näidanud uurimise käigus üles mingit huvi, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole selgelt liidu huvide vastu.

         5.   Järeldus

               (105)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (106)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada kehtivad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (107)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavad nõukogu määrusega (EÜ) nr 260/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (108)

               Selleks, et vähendada meetmetest kõrvale hoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole sellist arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515900010) alla kuuluvatele vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodidele, sh keevituselektroodide volframvarrastele ja -lattidele (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane imporditollimaks.
   2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete puhul järgmine:

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

               17,0 %

               A754

               Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

               41,0 %

               A755

               Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

               38,8 %

               A756

               Kõik teised äriühingud

               63,5 %

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         R. BRUTON

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 72, 13.3.2007, lk 1.

      (3)  ELT C 71, 9.3.2012, lk 23.

      LISA
      Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama äriühingu töötaja allkirjastatud avaldust järgmises formaadis.

                  1.

                  Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja ametinimetus.

                  2.

                  Järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et [kogus] volframelektroode, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on valmistatud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/434, 16. märts 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 72/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/434,
   16. märts 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. märts 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  65,8

                  MA

                  84,9

                  TR

                  86,4

                  ZZ

                  79,0

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  MA

                  183,9

                  TR

                  185,1

                  ZZ

                  199,6

                  0709 93 10

                  MA

                  119,5

                  TR

                  192,4

                  ZZ

                  156,0

                  0805 10 20

                  EG

                  45,8

                  IL

                  72,7

                  MA

                  56,7

                  TN

                  57,3

                  TR

                  63,6

                  ZZ

                  59,2

                  0805 50 10

                  TR

                  61,4

                  ZZ

                  61,4

                  0808 10 80

                  BR

                  70,9

                  CA

                  81,0

                  CL

                  100,9

                  CN

                  91,1

                  MK

                  25,2

                  US

                  166,1

                  ZZ

                  89,2

                  0808 30 90

                  AR

                  112,0

                  CL

                  133,2

                  US

                  124,8

                  ZA

                  103,5

                  ZZ

                  118,4

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 203/2012, 8. märts 2012 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses maheveini tootmise üksikasjalike eeskirjadega

text:
               9.3.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 71/42

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 203/2012,
   8. märts 2012,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses maheveini tootmise üksikasjalike eeskirjadega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 3 teist lõiku, artikli 21 lõiget 2, artikli 22 lõiget 1, artikli 38 punkti a ning artiklit 40,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 834/2007, eelkõige selle III jaotise 4. peatükis, on sätestatud töödeldud toidu mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad kõnealuste põhinõuete rakendamiseks on kehtestatud komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (2).

               (2)

               Määruses (EÜ) nr 889/2008 tuleks esitada maheveini tootmise erieeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada veinisektori toodetele, millele on osutatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (3).

               (3)

               Maheveini töötlemisel on vaja täpselt määratletud tingimustel kasutada teatavaid tooteid ja aineid, nagu lisaained või töötlemise abiained. Selleks, ja toetudes kogu Euroopa Liitu hõlmava uuringu „Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework” („Mahepõllumajanduslik viinamarjakasvatus ja veinivalmistamine: keskkonna- ja tarbijasõbraliku tehnoloogia väljatöötamine maheveini kvaliteedi parandamiseks ning teadusel põhineva õigusraamistiku jaoks”, tuntud ka lühinimetuse ORWINE all) (4) alusel esitatud soovitustele, tuleks määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 21 kohaselt lubada selliste toodete ja ainete kasutamine.

               (4)

               Teatavaid tooteid ja aineid, mida veinivalmistustavade kohaselt kasutatakse lisaainetena ja töötlemise abiainetena vastavalt komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega, (5) saadakse põllumajanduslikust toorainest. Sellisel juhul võivad toorained turul olla mahepõllumajanduslikul kujul. Kõnealuste toorainete turunõudluse suurendamiseks tuleks eelistada mahepõllumajanduslikust toorainest saadud lisaainete ja töötlemise abiainete kasutamist.

               (5)

               ELi tasandil on veinitootmise tavad ja meetodid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ja selle rakenduseeskirjad määrusega (EÜ) nr 606/2009 ning komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (6). Kõnealuste tavade ja meetodite kasutamine maheveini valmistamisel ei tarvitse olla kooskõlas eesmärkide ja põhimõtetega, mis on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 834/2007, ja eelkõige mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes kohaldatavate konkreetsete põhimõtetega, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 6. Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed kitsendused ja piirangud teatavate veinivalmistamise tavade ja meetodite kasutamisele.

               (6)

               Teatavad muud tavad, mida laialdaselt kasutatakse toidu töötlemisel, on kättesaadavad ka veinivalmistamise puhul, ja neil võib olla ka mingi mõju teatavatele olulistele mahetoodete omadustele ja seega nende tegelikule olemusele, kuid praegu ei ole kättesaadavaid alternatiivmeetodeid nende asendamiseks. See kehtib kuumtöötlemise, filtrimise, pöördosmoosi ja ioonivahetusvaikude kasutamise kohta. Seepärast peaksid need töötlusviisid olema maheveinide valmistajatele kättesaadavad, kuid nende kasutamine peaks olema piiratud. Tuleks ette näha võimalus vaadata sobival ajal läbi kuumtöötlemise, ioonivahetusvaikude ja pöördosmoosise kasutamine.

               (7)

               Maheveini valmistamisel tuleks välistada sellised veinivalmistamise tavad ja meetodid, mis võiksid olla toote tegeliku laadi suhtes eksitavad. See kehtib jahutamisega kontsentreerimise, alkoholitustamise, vääveldioksiidi füüsikalises protsessis kõrvaldamise, elektrodialüüsi ja katioonivahetajate kasutamise kohta, kuna sellised veinivalmistamise tavad muudavad toote koostist oluliselt ja sellisel määral, et võivad olla eksitavad maheveini tegeliku laadi suhtes. Samuti võib mõne aine kasutamine või lisamine olla maheveini tegeliku laadi suhtes eksitav. Seepärast on kohane märkida, et maheveini valmistamise ja töötlemise tavade kohaselt ei tohiks selliseid aineid kasutada ega lisada.

               (8)

               Konkreetsemalt sulfititega seoses näitasid ORWINE uuringu tulemused, et ELi maheveinide tootjad on juba saavutanud vääveldioksiidisisalduse vähenemise mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinis, võrreldes maksimaalse väävlisisaldusega, mis on lubatud muude kui maheveinide puhul. Seepärast on kohane kehtestada maheveinidele omane suurim vääveldioksiidisisaldus, mis peaks olema väiksem kui muude kui maheveinide puhul lubatud väävlisisaldus. Vääveldioksiidi vajalik kogus sõltub eri veinikategooriatest ja veini teatavatest iseloomulikest omadustest, eelkõige suhkrusisaldusest, millega tuleks maheveini jaoks lubatud suurima vääveldioksiidisisalduse kehtestamisel arvestada. Äärmuslike ilmastikutingimuste korral võib teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades siiski tekkida raskusi, mistõttu veini valmistamisel on vaja kasutada suuremaid sulfitikoguseid, et saavutada kõnealuse aasta lõpptoote stabiilsus. Seepärast peaks selliste tingimuste esinemise korral olema lubatud suurendada vääveldioksiidisisalduse ülempiiri.

               (9)

               Vein on pika kõlblikkusajaga toode ja teatavaid veine on kombeks hoida enne turuleviimist mitu aastat vaatides või hoiutsisternides. Arvestades nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2029/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) (7) sätestatud tingimusi ning piiratud ajavahemiku jooksul kuni varude ammendumiseni peaks olema lubatud selliseid veine turustada vastavalt määrusele (EÜ) nr 889/2008, pidades kinni osutatud määruses esitatud märgistusnõuetest.

               (10)

               Mõned laos hoitavatest veinidest on juba toodetud sellise veinivalmistusprotsessi alusel, mis vastab käesolevas määruses sätestatud maheveini valmistamise eeskirjadele. Kus seda on võimalik tõendada, seal tuleks lubada kasutada määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 osutatud ühenduse mahetoote logo, mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse ELi mahetoote logoks, et võimaldada enne käesoleva määruse jõustumist toodetud ja pärast selle jõustumist toodetavate maheveinide ausat võrdlemist ja konkurentsi. Kui seda ei ole võimalik tõendada, tuleks vein märgistada üksnes „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, kuid mitte ELi mahetoote logoga, tingimusel et vein on valmistatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 ja määrusele (EÜ) nr 889/2008 enne selle muutmist käesoleva määrusega.

               (11)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

               1)

               II jaotist muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           artikli 27 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
                           „Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel võib mahepõllumajandusliku toidu töötlemiseks, v.a veinisektori tooted, mille puhul kohaldatakse 3.a peatükki, kasutada ainult järgmisi aineid:”;

                           b)

                           lisatakse 3.a peatükk:
                           „3.a PEATÜKK

                                 Veinivalmistamise erieeskirjad

                           Artikkel 29b
                           Kohaldamisala
                           1.   Käesoleva peatükiga kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 (8) artikli 1 lõike 1 punktis l nimetatud veinisektori toodete mahetootmise erieeskirjad.
                           2.   Kui käesolevas peatükis ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 606/2009 (9) ja (EÜ) nr 607/2009 (10).
                           Artikkel 29c
                           Teatavate toodete ja ainete kasutamine
                           1.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti a kohaldamisel valmistatakse veinisektori tooted mahepõllumajanduslikust toorainest.
                           2.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõike 2 punkti b kohaldamisel tohib veinisektori toodete valmistamiseks, sealhulgas veinivalmistamise protsesside ja tavade puhul, kasutada üksnes tooteid ja aineid, mis on loetletud osutatud määruse VIIIa lisas, arvestades tingimusi ja piiranguid, mis on esitatud määrustes (EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) nr 606/2009 ning eriti viimati nimetatud määruse I lisa A osas.
                           3.   Käesoleva määruse VIIIa lisas loetletud tooteid ja aineid, mis on märgitud tärniga ja on saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kasutatakse juhul, kui need on kättesaadavad.
                           Artikkel 29d
                           Veinivalmistustavad ja piirangud
                           1.   Piiramata artikli 29c ja käesoleva artikli lõigetes 2–5 esitatud konkreetsete keeldude ja piirangute kohaldamist, on lubatud üksnes sellised veinivalmistamise tavad, protsessid ja töötlused, mida kasutati enne 1. augustit 2010, arvestades piiranguid, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 120c ja 120d ning määruse (EÜ) nr 606/2009 artiklites 3, 5–9 ja 11–14, samuti nimetatud määruste lisades.
                           2.   Keelatud on kasutada järgmisi veinivalmistamise tavasid, protsesse ja töötlusi:

                                       a)

                                       osaline kontsentreerimine jahutamisega, vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunktile c;

                                       b)

                                       vääveldioksiidi kõrvaldamine füüsikaliste protsessidega, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 8;

                                       c)

                                       töötlemine elektrodialüüsiga veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 36;

                                       d)

                                       veini osaline alkoholitustamine, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 40;

                                       e)

                                       töötlemine katioonivahetajatega veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 43.

                                 3.   Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamine on lubatud järgmistel tingimustel:

                                       a)

                                       kuumtöötlemisel vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 2 ei tohi temperatuur olla kõrgem kui 70 °C;

                                       b)

                                       tsentrifuugimisel ja filtrimisel, kas inertse filtreerimisainega või ilma, vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktile 3 ei tohi pooride läbimõõt olla väiksem kui 0,2 mikromeetrit.

                                 4.   Järgmiste veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste kasutamise vaatab komisjon uuesti läbi enne 1. augustit 2015 selleks, et nende kasutamine järk-järgult lõpetada või seda veelgi piirata:

                                       a)

                                       kuumtöötlemised, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 2;

                                       b)

                                       ioonivahetusvaikude kasutamine, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punktis 20;

                                       c)

                                       pöördosmoos määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVa lisa B jao punkti 1 alapunkti b kohaselt.

                                 5.   Määrustes (EÜ) nr 1234/2007 või (EÜ) nr 606/2009 ette nähtud veinivalmistamise tavade, protsesside ja töötluste iga muudatust, mis tehakse pärast 1. augustit 2010, tohib maheveini tootmisel kohaldada alles pärast selliste meetmete vastuvõtmist, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 19 lõikes 3 ette nähtud tootmiseeskirjade rakendamiseks, ja vajaduse korral pärast osutatud määruse artikli 21 kohast hindamisprotsessi.

                           c)

                           artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

                                       i)

                                       esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt e:

                                                   „e)

                                                   vääveldioksiidi kasutamine kuni maksimumsisalduseni, mis kinnitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osale, kui erakordsed ilmatingimused asjaomasel saagiaastal halvendavad mahepõllumajanduslike viinamarjade sanitaarset seisundit bakteriaalsete või seenhaigustega konkreetses geograafilises piirkonnas ning sunnivad veinivalmistajaid kasutama rohkem vääveldioksiidi kui eelmistel aastatel, et saavutada võrreldav lõpptoode.”;

                                       ii)

                                       teine lõik asendatakse järgmisega:
                                       „Pädeva asutuse loa saamisel hoiavad üksikettevõtjad alles ülalkirjeldatud erandi kasutamist tõendavad dokumendid. Liikmesriigid teatavad esimese lõigu punktide c ja e kohaselt lubatud eranditest üksteisele ja komisjonile.”

               2)

               V jaotist muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           artikli 94 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt d:

                                       „d)

                                       ühe kuu jooksul pärast nende kinnitamist: artikli 47 esimese lõigu punktide c ja e kohaselt liikmesriikide poolt lubatud erandid.”;

                           b)

                           artikli 95 lõige 10a asendatakse järgmisega:
                           „10a.   Veinisektori toodete puhul lõpeb lõikes 8 osutatud üleminekuperiood 31. juulil 2012.
                           Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 kuni 31. juulini 2012 toodetud veini varude turuleviimist võib jätkata kuni varude lõppemiseni; seejuures peetakse kinni järgmistest märgistusnõuetest:

                                       a)

                                       ühenduse mahepõllumajandusliku toote logo, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 ning mida alates 1. juulist 2010 nimetatakse „ELi mahetoote logo”, tohib kasutada tingimusel, et veinivalmistamise protsess vastab käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükile;

                                       b)

                                       „ELi mahetoote logo” kasutavad tootjad hoiavad tõendavad materjalid, sealhulgas andmed asjaomase veini liitrites väljendatud koguse, iga veinikategooria ja iga aastakäigu kohta, alles vähemalt viie aasta jooksul pärast seda, kui nad on mahepõllumajanduslikult toodetud viinamarjadest saadud veini turule viinud;

                                       c)

                                       kui käesoleva lõike punktis b osutatud tõendavad materjalid ei ole kättesaadavad, võib sellise veini märgistada kui „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veini”, kui see vastab käesoleva määruse nõuetele, välja arvatud käesoleva määruse II jaotise 3.a peatükis sätestatud nõuded;

                                       d)

                                       veini, mis on märgistatud „mahepõllumajanduslikult kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinina”, ei saa tähistada „ELi mahetoote logoga”.”

               3)

               Lisatakse uus VIIIa lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. märts 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

      (3)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (4)  http://www.orwine.org/default.asp?scheda=263

      (5)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 1.

      (6)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

      (7)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrus (EMÜ) nr 2092/91 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EÜ) nr 834/2007 alates 1. jaanuarist 2009.

      (8)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (9)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 1.

      (10)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.”;

      LISA

            „VIIIa LISA

               Tooted ja ained, mida on lubatud artiklis 29c osutatud veinisektori mahetoodete puhul kasutada või osutatud toodetele lisada

                        Töötlemise tüüp vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osale

                        Toote või aine nimetus

                        Eritingimused, piirangud vastavalt määrustes (EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) nr 606/2009 esitatud piiridele ja tingimustele

                                    Punkt 1:

                                    õhutamine või gaasilise hapnikuga küllastamine

                                    —

                                    õhk

                                    —

                                    gaasiline hapnik

                                    Punkt 3:

                                    tsentrifuugimine ja filtrimine

                                    —

                                    perliit

                                    —

                                    tselluloos

                                    —

                                    kobediatomiit

                        üksnes filtrimisel inertse abiainena

                                    Punkt 4:

                                    kasutamine selleks, et luua inertne atmosfäär ja töödelda toodet õhust eraldatult

                                    —

                                    lämmastik

                                    —

                                    süsinikdioksiid

                                    —

                                    argoon

                                    Punktid 5, 15 ja 21:

                                    kasutamine

                                    —

                                    pärmseened (1)

                                    Punkt 6:

                                    kasutamine

                                    —

                                    diammooniumfosfaat

                                    —

                                    tiamiinvesinikkloriid

                                    Punkt 7:

                                    kasutamine

                                    —

                                    vääveldioksiid

                                    —

                                    kaaliumbisulfit või kaaliummetabisulfit

                                    a)

                                    vääveldioksiidisisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa A alaosa punkti 1 alapunkti a kohaselt 100 milligrammi sellise punase veini ühes liitris, mille jääksuhkru tase on alla 2 grammi liitri kohta;

                                    b)

                                    vääveldioksiidisisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa A alaosa punkti 1 alapunkti b kohaselt 150 milligrammi sellise valge ja roosa veini ühes liitris, mille jääksuhkru tase on alla 2 grammi liitri kohta;

                                    c)

                                    kõigi muude veinide puhul vähendatakse määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa kohast, alates 1. augustist 2010 kohaldatavat vääveldioksiidisisalduse ülempiiri 30 milligrammi võrra liitri kohta.

                                    Punkt 9:

                                    kasutamine

                                    —

                                    veinivalmistuses kasutatav süsi

                                    Punkt 10:

                                    selitamine

                                    —

                                    toiduželatiin (2)

                                    —

                                    nisust või hernest saadud taimne valk (2)

                                    —

                                    kalaliim (2)

                                    —

                                    ovoalbumiin (2)

                                    —

                                    tanniinid (2)

                                    —

                                    kaseiin

                                    —

                                    kaaliumkaseinaat

                                    —

                                    ränidioksiid

                                    —

                                    bentoniit

                                    —

                                    pektolüütilised ensüümid

                                    Punkt 12:

                                    kasutamine hapestamiseks

                                    —

                                    piimhape

                                    —

                                    L(+)-viinhape

                                    Punkt 13:

                                    kasutamine hapetustamiseks

                                    —

                                    L(+)-viinhape

                                    —

                                    kaltsiumkarbonaat

                                    —

                                    neutraalne kaaliumtartraat

                                    —

                                    kaaliumvesinikkarbonaat

                                    Punkt 14:

                                    lisamine

                                    —

                                    Süüria männi vaik

                                    Punkt 17:

                                    kasutamine

                                    —

                                    piimhappebakterid

                                    Punkt 19:

                                    lisamine

                                    —

                                    L-askorbiinhape

                                    Punkt 22:

                                    barboteerimine

                                    —

                                    lämmastik

                                    Punkt 23:

                                    lisamine

                                    —

                                    süsinikdioksiid

                                    Punkt 24:

                                    lisamine veini stabiliseerimiseks

                                    —

                                    sidrunhape

                                    Punkt 25:

                                    lisamine

                                    —

                                    tanniinid (2)

                                    Punkt 27:

                                    lisamine

                                    —

                                    metaviinhape

                                    Punkt 28:

                                    kasutamine

                                    —

                                    kummiaraabik (2)

                                    Punkt 30:

                                    kasutamine

                                    —

                                    kaaliumbitartraat

                                    Punkt 31:

                                    kasutamine

                                    —

                                    vask(II)tsitraat

                                    Punkt 31:

                                    kasutamine

                                    —

                                    vasksulfaat

                        lubatud kuni 31. juulini 2015

                                    Punkt 38:

                                    kasutamine

                                    —

                                    tammelaastud

                                    Punkt 39:

                                    kasutamine

                                    —

                                    kaaliumalginaat

                        Töötlemise tüüp vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa punkti A alapunkti 2 alapunktile b

                                    —

                                    kaltsiumsulfaat

                        üksnes vino generoso või vino generoso de licor’i puhul

         (1)  Üksikute pärmitüvede puhul: saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik.

         (2)  Saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2012, 20. juuli 2012 , milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta juuli seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

text:
               21.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 194/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 668/2012,
   20. juuli 2012,
   milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta juuli seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

               (2)

               2012. aasta juuli seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsitaotlused tooterühmade 1, 2, 4, 6, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2012 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

               (3)

               2012. aasta juuli esimese seitsme päeva jooksul tooterühma 5 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2012 esitatud impordiõiguste taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordiõigusi anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühmade 1, 2, 4, 6, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2012 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   2.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühma 5 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2012 esitatud impordiõiguste taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 21. juulil 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

      LISA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.10.2012 kuni 31.12.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  1

                  09.4211

                  0,573392

                  6

                  09.4216

                  1,345898

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.10.2012 kuni 31.12.2012 esitatud impordiõiguste taotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  5

                  09.4215

                  0,958773


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1110/2013, 5. november 2013 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Queso Los Beyos (KGT)]

text:
               8.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 298/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1110/2013,
   5. november 2013,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Queso Los Beyos (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Queso Los Beyos” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Queso Los Beyos” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 60, 1.3.2013, lk 11.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.3.   Juust

      HISPAANIA
      Queso Los Beyos (KGT)