title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/82, 21. jaanuar 2015 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes

text:
               22.1.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 15/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/82,
   21. jaanuar 2015,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 5,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „algne uurimine”) lõppu oma määrusega (EÜ) nr 1193/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit, CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 alla kuuluva sidrunhappe impordi suhtes (edaspidi „algsed meetmed”). Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna määraga 6,6 %–42,7 %.

               (2)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kiitis otsusega 2008/899/EÜ (3) heaks kuue Hiina eksportiva tootja (sealhulgas eksportivate tootjate rühm) ning Hiina metalli, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoja pakutud hinnakohustuse.

               (3)

               Otsusega 2012/501/EL (4) tühistas komisjon ühe eksportiva tootja — Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (edaspidi „Laiwu”) — pakutud hinnakohustuse.

         1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (4)

               Pärast teate avaldamist algsete dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon 2. augustil 2013 taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid äriühingud SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG (edaspidi „taotluse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % liidu sidrunhappe kogutoodangust.

               (5)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja uue kahju liidu tootmisharule.

         1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

               (6)

               Taotluse esitajad esitasid ka taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise kohta seoses dumpinguga, mida rakendab Laiwu. Taotluse esitajad esitasid esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et eelmisest uurimisperioodist saadik on Laiwu tootmisvõimsus suurenenud ja tema tootevalik laienenud.

               (7)

               Kuna algses uurimises võimaldati Laiwule turumajanduslikku kohtlemist, esitasid taotlejad arvutuse dumpingumarginaali kohta. Arvutuse aluseks oli arvestuslik normaalväärtus (tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) Hiina RVs, kus väidetavalt puudub tüüpiline omamaine müük, ning liitu suunatud Laiwu ekspordi hind. Arvutuste kohaselt tundub dumpingumarginaal olevat kõrgem kui praegune meetmete tase. Sellele tuginedes väitsid taotlejad, et meetmete jätkamine nende praegusel tasemel ei võimaldaks kõrvaldada dumpingu kahjustavat mõju, kuna nende kehtestamisel on aluseks võetud varasem dumpingumäär. Lisaks osutasid taotluse esitajad sellele, et Laiwu ei tarvitse enam vastata turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

         1.4.   Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

               (8)

               30. novembril 2013 algatas komisjon dumpinguvastase uurimise seoses Hiina RVst (edaspidi „asjaomane riik”) pärit sidrunhappe impordiga liitu ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (6). Algatati järgmine:

                           —

                           aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2;

                           —

                           Laiwu dumpingu osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3;

                           —

                           meetmete laadi osaline vahepealne läbivaatamine, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, ning

                           —

                           kahju osaline vahepealne läbivaatamine, mille komisjon algatas vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

         1.5.   Huvitatud isikud

               (9)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult ka kaebuse esitajatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kutsudes neid uurimises osalema. Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Kanadat (edaspidi „võrdlusriik”). Sellega seoses teavitas komisjon uurimise algatamisest ka Kanada tootjaid ja kutsus neid üles uurimises osalema.

               (10)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

         1.6.   Väljavõtteline uuring

               (11)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate ja importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas algmääruse artikliga 17.

         1.6.1.   Importijate väljavõtteline uuring

               (12)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

               (13)

               Nõutud teabe esitasid kuus sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat liitu suunatud impordi mahu alusel. Komisjon konsulteeris valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2. Ühtki arvamust ei avaldatud.

         1.6.2.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (14)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon kõikidel Hiina RVs asuvatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

               (15)

               Nõutud teabe esitasid ning valimisse kaasamisega nõustusid üheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat, kellest kaks on omavahel seotud. Kuna juhtum on keerukas ja tootmisharu struktuur keeruline, otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Ükski eksportiv tootja ei esitanud valimi kohta märkusi. Üheksast eksportivast tootjast esitas küsimustikule vastuse seitse, kaks loobusid koostöö tegemisest.

         1.7.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm

               (16)

               Komisjon saatis Laiwule turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b tähenduses.

         1.8.   Küsimustiku vastused

               (17)

               Selleks et selgitada välja dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus, saatis komisjon küsimustiku seitsmele koostööd tegevale eksportivale tootjale, kes kõik ka küsimustikule vastasid. Selleks et selgitada välja, kas dumpinguga seotud asjaolude muutumine on püsiv, saatis komisjon Laiwule eraldi küsimustiku, millele Laiwu ka vastas.

         1.9.   Kontrollkäigud

               (18)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
               a)   liidu tootjad:

                           —

                           S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgia;

                           —

                           Jungbunzlauer Austria AG, Viin, Austria;

                           —

                           Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksamaa;

                     b)   importijad:

                           —

                           Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg;

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa;

                     c)   kasutajad:

                           —

                           Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Prantsusmaa;

                           —

                           Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Šveits;

                           —

                           Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Madalmaad;

                     d)   Hiina RV eksportivad tootjad:

                           —

                           Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu;

                           —

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu;

                           —

                           RZBC Group, Rizhao;

                           —

                           Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

                     e)   võrdlusriigi tootjad:

                           —

                           Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

         1.10.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (19)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (20)

               Vaatlusalune toode on Hiina RVst pärit sidrunhape, sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraat, mille CN-koodid on praegu 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (21)

               Sidrunhape on hapendaja ja happesuse regulaator ning sellel on palju kasutusalasid, nt joogid, toit, pesuained, kosmeetika ja ravimid. Sidrunhappe põhitoorained on suhkur/melass, tapiokk, mais või glükoos (mida saadakse teraviljast) ning mitmesugused ained, mida kasutatakse süsivesikute mikroobsel sukelkääritamisel.

         2.2.   Samasugune toode

               (22)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                           1)

                           vaatlusalune toode;

                           2)

                           toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul;

                           3)

                           toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Kanada siseturul, ning

                           4)

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (23)

               Komisjon otsustas neid tooteid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPING

   3.1.   Tõenäosus, et dumping aegumise läbivaatamise raames jätkub

               (24)

               Komisjon uuris vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

         3.1.1.   Normaalväärtus

   —   Võrdlusriik

               (25)

               Kuna Hiina RVd peetakse mitteturumajanduslikuks riigiks, siis arvutati normaalväärtus välja kolmanda turumajandusliku riigi hinna põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Selleks tuli välja valida võrdlusriik (vt põhjendus 9).

               (26)

               Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb võrdlusriigiks valida Kanada, ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtki arvamust ei avaldatud.

               (27)

               Algses uurimises oli võrdlusriigiks Kanada. Kuna koostööd teha sooviv Kanada äriühing oli Kanada ainuke sidrunhappe tootja, kes lisaks on seotud ühe kaebuse esitanud tootjaga, uuris komisjon võimalusi leida koostööpartnereid teistest teadaolevatest tootvatest riikidest nagu Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Tai ja Ukraina. Üks Brasiilia ja üks Tai äriühing küll nõustusid koostööd tegema, kuid küsimustikule nad siiski ei vastanud. Nõutud teabe esitas ainult Kanada ainus sidrunhappe tootja.

               (28)

               Erinevalt USAst, Brasiiliast, Taist ja Ukrainast ei ole Kanada kehtestanud dumpinguvastast tollimaksu sidrunhappe impordi suhtes, ning tema tavapärane tollimaksu määr on 0 % (7).

               (29)

               Kuna Kanada turul valitseb vaba konkurents, järeldas komisjon, et Kanada on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Komisjon selgitas normaalväärtuse välja, võttes aluseks omamaise hinna, millega Kanada tootja müüb sidrunhapet sõltumatutele klientidele.

               (30)

               Võrdlusriigis ei toodetud ega müüdud ühte tooteliiki, mistõttu seal puudus vaste Hiina RVs toodetud ja liitu eksporditud tootele. Seetõttu tuli selle tooteliigi normaalväärtus tuletada algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt võrdlusriigi tootja samasuguse toote tootmiskuludest, liites sellele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.

         3.1.2.   Ekspordihind

               (31)

               Komisjon määras ekspordihinna kindlaks liidus sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. Kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad (välja arvatud Laiwu) eksportisid vahetult liidu sõltumatutele klientidele vastavalt võetud hinnakohustusele.

         3.1.3.   Võrdlus

               (32)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (33)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning komisjonitasusid.

         3.1.4.   Dumpingumarginaal

               (34)

               Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

               (35)

               Selle põhjal leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli dumpingumarginaali suurus kuni 38 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

               (36)

               Koostöö määr oli suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas peaaegu kogu liitu suunatud ekspordi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (37)

               Selle arvutuse kohaselt kasutasid dumpinguhindu ka need eksportivad äriühingud, kes olid võtnud hinnakohustusi. Siinkohal tuleb meenutada, et hinnakohustustega ettenähtud minimaalse impordihinna aluseks oli mittekahjustav hind vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Seega kohustused ei kõrvaldanud algse uurimise käigus väljaselgitatud dumpingut täielikult.

         3.2.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   3.2.1.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

               (38)

               Käesoleva uurimisega püüti kindlaks teha, milline on dumpingu jätkumise tõenäosus kindlaksmääratud ekspordihindade puhul. Ekspordihindade kindlaksmääramisel ei saa piirduda eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid uurida tuleb ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Teiste sõnadega, tuleb kindlaks määrata, kas varasemad ekspordihinnad on tulevaste tõenäoliste ekspordihindade usaldusväärsed näitajad. Sellega seoses tuleb meenutada, et viis äriühingut ekspordivad liitu vastavalt hinnakohustuse tingimustele. Seetõttu uuris komisjon, kas hinnakohustuse olemasolu on mõjutanud ekspordihindu nii, et nende põhjal ei saa usaldusväärselt kindlaks teha tulevast ekspordikäitumist.

               (39)

               Selleks et välja selgitada, kas liitu suunatud ekspordi hinnad olid hinnakohustuste valguses usaldusväärsed, võrreldi neid kohustustes ettenähtud minimaalse impordihinnaga. Eesmärk oli välja selgitada, kas liitu suunatud ekspordi hind põhines eelkõige hinnakohustustega kindlaksmääratud minimaalsel impordihinnal ja kas see oli seetõttu jätkusuutlik. Sellega seoses uuris komisjon, kas iga äriühingu liitu suunatud ekspordi hind kaalutud keskmise hinnana oli oluliselt kõrgem kui minimaalne impordihind või mitte. Komisjon vaatles ka seda, milline on nende hindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna seos.

               (40)

               Kõigi hinnakohustusega seotud äriühingute puhul oli liitu suunatud ekspordi hind keskmiselt minimaalse impordihinna tasemel, kuid nende liitu suunatud ekspordi hind oli märkimisväärselt kõrgem kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hind. Seega on väga tõenäoline, et hinnakohustuste kaotamisel hakkaks liitu suunatud ekspordi hind lähenema kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnale.

               (41)

               Sellest järeldati, et kohustused mõjutasid hinnakohustusega seotud äriühingute liitu suunatud ekspordi hinda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mistõttu nende hindade alusel ei saa aegumise läbivaatamise raames teha piisavalt usaldusväärseid järeldusi dumpingu jätkumise kohta.

               (42)

               Kuna hinnakohustuste tõttu puuduvad usaldusväärsed andmed Hiina eksportivate tootjate ekspordihinna kohta, uuris komisjon, kas leidub muid võimalusi määrata kindlaks ekspordihind ning hinnata, kas dumpingu jätkumine on tõenäoline. Kuna koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid sidrunhapet maailmaturul, uuris komisjon, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandate riikide poolt eksportimisel tegelikult makstud või makstavad ekspordihinnad olid dumpinghinnad.

               (43)

               Komisjon võrdles neid ekspordihindu võrdlusriigi normaalväärtusega (vt põhjendused 26 jj). Sel viisil tehti kindlaks, et dumpingumarginaal oli vahemikus 43 %–85 %, mis on kõrgem kui liitu suunduva ekspordi hinna põhjal leitud dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 36).

         3.2.2.   Tootmisvõimsus ja tarbimine asjaomases riigis

               (44)

               Taotluse esitajad esitasid läbivaatamistaotluses arvutused, millest selgub, et Hiina kasutamata tootmisvõimsus on suurem kui kogu ELi aastane sidrunhappenõudlus. Hiina sidrunhappe tootmisvõimsuseks hinnati 1 800 000 tonni. Kuigi komisjon leiab, et taotluse esitaja on kasutamata tootmisvõimsust üle hinnanud,

               (45)

               selgus uurimise käigus, et Hiina eksportivatel tootjatel on tõepoolest palju kasutamata tootmisvõimsust. Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate kasutamata tootmisvõimsus on ligikaudu 192 000 tonni ehk umbes 41 % ELi tarbimisest.

               (46)

               Mitmed isikud viitasid uurimise käigus tootmisharu käsitlevale uuringule „IHS Chemical Economics Handbook”, (8) mille kohaselt ületas Hiina tootmisvõimsus 2012. aastal mitmekordselt tarbimist liidu turul. Uuringu kohaselt langes 2012. aastal Hiina RV arvele 59 % maailma kogutoodangust, 69 % tootmisvõimsusest, 74 % ekspordist ja 12 % tarbimisest (9). Need andmed kinnitavad, et Hiina RV tootmisvõimsus on väga suur.

               (47)

               Väljaandest nähtub, et kuigi Hiinas tarbimine kasvab, on Hiina aastane hinnanguline tarbimine palju väiksem kui liidu oma ning senise kasvu jätkudes ei ületa see praegust liidu tarbimist enne 2018. aastat.

               (48)

               Need andmed kinnitavad, et Hiina toodang ja tootmisvõimsus on peamiselt mõeldud ekspordiks.

         3.2.3.   Seosed liidu hindade ja asjaomase riigi hindade vahel

               (49)

               Uurimise käigus sidrunhappe hindade kohta saadud andmete kohaselt on Hiina omamaine hind ligikaudu 48 % madalam kui hind kogu liidu turul.

               (50)

               Seetõttu on liit Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne eksporditurg.

         3.2.4.   Seosed kolmandate riikide hinna ja liidu turu hinna vahel

               (51)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli hind kolmandate riikide turgudel keskmiselt 40 % madalam kui ELi turul.

               (52)

               Kui meetmed lõpetataks, tekiks Hiina eksportijatel tugev stiimul suunata oma eksport liitu.

               (53)

               Sellist järeldust kinnitab ka Laiwu liitu suunatud ekspordi hinnatase ning Laiwu liitu suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vahe.

               (54)

               Seda järeldust toetab ka asjaolu, et ekspordi hind oli madal ka nende eksportivate tootjate puhul, kes käesolevas uurimises ei osalenud ja kelle eksport liitu oli väike.

         3.2.5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (55)

               Kui võrrelda Hiina RV kogutootmisvõimsust, sealhulgas vaba tootmisvõimsust, liidu turu suurusega, võib järeldada, et meetmete lõpetamisel eksport liitu tõenäoliselt suureneks ning toimuks tõenäoliselt selgelt dumpinguhinnaga.

               (56)

               Pärast avalikustamist seadsid huvitatud isikud kahtluse alla järeldused, mille kohaselt ei ole minimaalse impordihinna alusel ELi turule suunatud ekspordi hinnad olnud viimastel aastatel jätkusuutlikud ning langevad seega oluliselt, lähenedes isegi kolmandate riikide ekspordihindade tasemele. Samuti kahtlesid huvitatud isikud, et stabiilsel tasemel Hiina ekspordi maht hakkab tõenäoliselt kasvama ning seda pakutaks uuendatud meetmete puudumisel jätkuvalt dumpinguhinnaga. Uurimise käigus tuvastati siiski selgelt, et dumping jätkub isegi ekspordihindade alusel, mida peetakse ebausaldusväärseteks, kuna neid suurendab hinnakohustuste minimaalne impordihind. Tuvastati, et kõnealused hinnad on märkimisväärselt kõrgemad kui teiste turgude ekspordihinnad kõigi hinnakohustustega seotud eksportivate äriühingute jaoks. Sellised eksportivad äriühingud on harjunud eksportima ELi hindadest madalamate hindadega. Lisaks sellele tuletatakse meelde, et algse uurimise käigus tuvastati, et madala dumpinguhinnaga import Hiina RVst ELi suurenes 37 % ajavahemikus 2004. aastast kuni 2007. aasta juulis lõppenud kaheteistkümnekuulise perioodini (algne uurimisperiood) (10). Kõik nimetatud elemendid koos Hiina RV märkimisväärse vaba tootmisvõimsusega, mida ei ole kahtluse alla seatud, kinnitavad selgelt järeldusi, mille kohaselt jätkub meetmete kehtetuks tunnistamise korral eksport liitu tõenäoliselt dumpinguhindadega ning üha kasvavas mahus.

         3.3.   Laiwu dumpingu osaline vahepealne läbivaatamine

   3.3.1.   Normaalväärtus

   3.3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (57)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b selgitas komisjon välja, kas juhul, kui Laiwu vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning talle saaks seetõttu võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, oleks võimalik leida normaalväärus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 1–6.

               (58)

               Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:

                           —

                           majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

                           —

                           äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

                           —

                           puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

                           —

                           pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; ning

                           —

                           vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

               (59)

               Selleks et teha kindlaks, kas Laiwu vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele, palus komisjon tal täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Laiwu vastas ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kontrollis esitatud teavet Laiwu valdustes.

               (60)

               Komisjon leidis, et Laiwu ei vasta turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c.

               (61)

               Äriühing ei suutnud tõendada, et ta vastab 2. kriteeriumile, st et tal on kogu rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ettenähtud raamatupidamisdokumentide kogum. Tal puuduvad ka tõendavad dokumendid, mis võimaldaksid kontrollida raamatupidamise täpsust ja täielikkust. Äriühingul ei olnud dokumente teatavate raamatupidamiskannete tõendamiseks. Lisaks ei olnud tal finantsaruandeid omakapitali muutuste kohta teatud perioodidel. Need puudused on vastuolus tõese raamatupidamisteabe esitamise põhimõttega, ja mis veelgi halvem, on jäänud audiitorile märkamata. Seega ei vastanud dokumendihaldus ega auditeerimine rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele.

               (62)

               Laiwu väitis, et tema raamatupidamisdokumendid on piisavalt selged, et olla kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, ning et turumajanduslikku kohtlemist käsitlevas dokumendis nimetatud ebajärjekindlused ei mõjuta tema raamatupidamise usaldusväärsust. Äriühing leidis, et raamatupidamisnõudeid tuleks vaadelda nende eesmärgi — näiteks investorite kaitsmise — valguses.

               (63)

               Komisjon osutab sellele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises taandes on sätestatud, et äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. See on ametlik nõudmine. Hoolimata äriühingu väidetest peab raamatupidamine olema kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega olenemata äriühingu staatusest siseriikliku raamatupidamisseaduse kohaselt.

               (64)

               Peale selle leiab komisjon, et Laiwu raamatupidamine ei olnud kooskõlas ka Hiina raamatupidamisseadusega, sest audiitor oli jätnud kommenteerimata Hiina raamatupidamisseaduse rikkumise, millele on osutatud põhjenduses 61.

               (65)

               Seda arvesse võttes tuli kõnealused väited tagasi lükata.

               (66)

               Äriühing ei suutnud tõendada, et vastab 3. kriteeriumile, st et tema puhul ei esine varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi. Nimelt kuna tegemist on kõrgtehnoloogilise või uut tehnoloogiat kasutava ettevõttega, kehtib tema suhtes ettevõtte tulumaksu soodustus, mis mõjutab oluliselt tema finantsolukorda.

               (67)

               Laiwu väitis, et maksusoodustus on subsiidium, mistõttu seda ei saa käsitada turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi kohaselt.

               (68)

               Komisjon märgib, et turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumile vastavust hinnatakse selleks, et teha kindlaks, kas tootja puhul ei esine varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi.

               (69)

               Laiwu on saanud maksusoodustuse kujul riiklikku soodustust, mis vastavalt 2007. aastal vastuvõetud ettevõtte tulumaksu seaduse artiklile 28 on püsivat laadi soodustus. Soodustus on kehtestatud vastavalt Hiina RV põhiseaduse sissejuhatusele, mille kohaselt partei säilitab ja täiustab majandussüsteemi aluseid, milles suurimat rolli mängib üldrahvalik omand ja samaaegselt võivad areneda eri majandussektorid.

               (70)

               Üks soodustuse eesmärk on ligi meelitada madala intressimääraga kapitali. See põhjustab konkurentsimoonutusi kapitaliturgudel. See, et tulumaksusüsteem pakub soodustusi teatavatele äriühingutele, mida valitsus peab strateegiliselt oluliseks, näitab, et tegemist ei ole turumajandusliku maksusüsteemiga, vaid sellisega, mis on endiselt tugevalt mõjutatud mitteturumajanduslikele majandussüsteemidele omasest riiklikust plaanimisest. Komisjon osutab ka sellele, et maksusoodustuste põhjustatud moonutused on märkimisväärsed, sest need muudavad äriühingu maksueelse kasumi künnist, millest alates muutub äriühing investoritele huvipakkuvaks.

               (71)

               Seda arvesse võttes tuli kõnealused väited tagasi lükata.

               (72)

               Komisjon tegi turumajandusliku kohtlemise uurimise tulemused teatavaks Laiwule, Hiina RV ametiasutustele ja taotluse esitajatele. Komisjon palus neil esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Esitatud märkused ei muutnud komisjoni esialgseid järeldusi.

               (73)

               Laiwu väitis, et komisjoni kavatsus keelduda turumajanduslikust kohtlemisest lähtub muudest põhjustest kui need, mille alusel uurimine algatati. Äriühingu arvates oleks komisjon pidanud turumajandusliku kohtlemise analüüsimisel lähtuma ainult turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumist.

               (74)

               Esiteks tuleb märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis c on loetletud viis kumulatiivset kriteeriumi, mis kõik peavad olema täidetud, et turumajanduslikku kohtlemist saaks võimaldada, ning tõendid peab esitama turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing.

               (75)

               Lisaks on algatamisteate (11) punktis 5.2 nimetatud algatamise põhjused — Laiwu tootmismahu kasv ja tema tootevaliku laienemine. Algatamisteatega ei piirata mingil moel turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumi täitmise uurimist. Lisaks analüüsitakse esmapilgul usutavaid tõendeid eraldi, et selgitada välja, kas tuleks algatada uurimine. Algatamisteate punkti 6.1.1.2 kohaselt uuritakse algmääruse artikli 2 lõike 7 kohase turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks põhjalikult, kas konkreetne tootja tegutseb turumajanduse tingimustes.

               (76)

               Komisjon märgib, et Laiwu esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, väites, et ta vastab kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Vastavalt algmäärusele tuleb turumajanduslikku kohtlemist taotleval äriühingul tõendada, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, st turumajandusliku kohtlemise taotluse põhjendamine on äriühingu enese ülesanne. Seetõttu lükati Laiwu taotlus tagasi.

               (77)

               Komisjon teavitas liikmesriike vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c turumajandusliku kohtlemise analüüsi tulemustest ning huvitatud isikuid oma lõplikust otsusest turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta.

         3.3.1.2.   Võrdlusriik

               (78)

               Laiwu normaalväärtus määrati kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Sel eesmärgil valis komisjon kolmandaks turumajanduslikuks riigiks Kanada (vt põhjendused 26 jj).

               (79)

               Komisjon selgitas normaalväärtuse välja, võttes aluseks omamaise hinna, millega Kanada tootja müüb sidrunhapet sõltumatutele klientidele.

         3.3.2.   Ekspordihind

               (80)

               Komisjon määras ekspordihinna kindlaks liidus sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

         3.3.3.   Võrdlus

               (81)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (82)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning komisjonitasusid.

         3.3.4.   Dumpingumarginaal

               (83)

               Komisjon võrdles võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

               (84)

               Sellest lähtuvalt on Laiwu lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 37,8 %.

         3.3.5.   Muutunud asjaolude püsivus

               (85)

               Komisjon analüüsis vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.

               (86)

               Kuna Laiwu oli muutunud väikseimast ELi eksportivast tootjast suurimaks, tuleb seda muutust pidada püsivaks. Ka äriühing ise kinnitas oma vastustes küsimustikule, et ta kavatseb ekspordimahtu säilitada ning mitte teha muudatusi oma eksporditingimustesse.

         4.   KAHJU

   4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (87)

               Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (88)

               Kuna liidu tootmisharu moodustavad ainult kaks tootjat, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

         4.2.   Liidu tarbimine

               (89)

               Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades Hiina RVst ja teistest riikidest tulevale impordile liidu tootmisharu müügi liidu turul. Kasutati Eurostati ja küsimustikule antud vastuste andmeid.

               (90)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tarbimine tonnides (vahemik)

                           450 000–500 000

                           430 000–480 000

                           470 000–520 000

                           450 000–500 000

                           Indeks

                              100

                              95

                              105

                              101

                              Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat

               (91)

               Tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil +/– 5 % ulatuses. Vaatlusalusel perioodil ei ilmnenud siiski selget suundumust.

         4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

   4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (92)

               Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjendustes 88 jj.

               (93)

               Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordi maht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Asjaomasest riigist pärit impordi maht tonnides

                           202 391

                           176 451

                           206 222

                           183 026

                           Indeks

                              100

                              87

                              102

                              90

                           Turuosa (vahemik)

                           40 %–45 %

                           36 %–41 %

                           38 %–43 %

                           35 %–40 %

                           Turuosa (indeks)

                              100

                              92

                              97

                              90

                              Allikas: Eurostat

               (94)

               Impordi maht vaatlusalusel perioodil kõikus. Kõikumisest paistab teataval määral ilmnevat liidu tarbimise suundumus. 2011. aastal, kui tarbimine oli madal, oli Hiina import madalaimal tasemel. 2012. aastal, kui tarbimine järsult kasvas, oli ka Hiinast pärit import suurim.

               (95)

               Hiina import ei järginud seda suundumust ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui see oli umbes 10 % väiksem kui 2010. aastal, kuigi liidu tarbimine oluliselt ei muutunud. Hoolimata impordi vähenemisest jäi selle turuosa küllalt suureks. Selle osatähtsus liidu turul moodustas kogu vaatlusalusel perioodil 35 %–45 %.

         4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

               (96)

               Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Impordi hinnad

                           (eurodes tonni kohta)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina RV

                           806

                           938

                           1 000

                           933

                           Indeks

                              100

                              116

                              124

                              116

                              Allikas: Eurostat

               (97)

               Hiinast pärit sidrunhappe impordi hinnad suurenesid 2010. kuni 2012. aastani 24 %, kuid vähenesid 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 protsendipunkti. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järgis sidrunhappe hind muu tooraine, näiteks maisi hinda.

               (98)

               Pärast avalikustamist seadis üks huvitatud isik kahtluse alla Eurostati andmete täpsuse, esitamata olulisi tõendeid, millega oma väiteid põhjendada. Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.

               (99)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon

                           1)

                           liidu tootjate kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele; ning

                           2)

                           vastavaid koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul tooteliikide kaupa, väljendatuna CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tavapäraste maksude ja impordikulude arvesse võtmiseks.

               (100)

               Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei ole seotud põhjenduses 2 nimetatud hinnakohustusega, kasutati võrdluseks hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidus. Hinnakohustuse pakkunud eksportivate tootjate puhul ei olnud võimalik kasutada hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks liidus, kuna neid tootjaid mõjutas nende hinnakohustus. Nende eksportijate puhul kasutati hinna allalöömise kindlaksmääramiseks hinda esimese sõltumatu kliendi jaoks kolmandates riikides.

               (101)

               Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et hinnakohustustega mitte seotud huvitatud isikute puhul oleks pidanud hinna allalöömise kindlaksmääramiseks kasutama esimese sõltumatu kliendi hinda kolmandates riikides. Uurimine näitas siiski, et hinnakohustustega mitte seotud isikute küsitav hind oli märkimisväärselt madalam kui hinnakohustusi võtnud isikute küsitav hind. See näitab, et nende hindu ei mõjutanud hinnakohustus ning seetõttu saab neid kasutada hinna allalöömise kindlaksmääramiseks.

               (102)

               Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel komisjonitasude ja pulbristamisega seoses asjakohaseid kohandusi.

               (103)

               Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et pulbristamisega seotud kohandamine ei ole enam põhjendatud, kuna puudub vajadus Hiina sidrunhappe pulbristamiseks. Uurimisest selgus, et kuigi pulbristamine ei ole alati vajalik, esineb siiski olukordi, kus see on nõutav, õigustades seega kõnealust kohandamist.

               (104)

               Koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul ei saanud hindade allalöömise kindlaksmääramiseks kasutada tooteliikide hindu, kuna sellekohane teave puudus. Seetõttu kasutati hinna allalöömise kindlakstegemiseks liidu tootjate ja koostööst keeldunud Hiina eksportivate tootjate üldise kaalutud keskmise müügihinna võrdlust.

               (105)

               Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrdluse tulemusel selgus, et üldine kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 20 % ja 45 % vahel.

         4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.4.1.   Üldised märkused

               (106)

               Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

         4.4.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (107)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil alljärgnevad.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Toodang tonnides (vahemik)

                           270 000–300 000

                           290 000–320 000

                           300 000–330 000

                           300 000–330 000

                           Indeks

                              100

                              106

                              108

                              107

                           Tootmisvõimsus tonnides (vahemik)

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           Indeks

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)

                              100

                              105

                              106

                              106

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (108)

               Vaatlusalusel perioodil oli tootmismahu suundumus positiivne: aastail 2010–2011 suurenes tootmismaht 6 %, hiljem jäi muutus väiksemaks.

               (109)

               Kuna tootmisvõimsus oluliselt ei muutunud, järgis tootmisvõimsuse rakendusaste tootmismahu muutumist. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes aastail 2010–2011 märkimisväärsed 5 % ning seejärel stabiliseerus.

         4.4.3.   Müügimaht ja turuosa

               (110)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kogumaht liidu turul (indeks)

                              100

                              108

                              108

                              108

                           Turuosa (indeks)

                              100

                              111

                              102

                              107

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (111)

               Ajavahemikus 2010–2011 suurenes ka liidu tootmisharu müügimaht, suurenemine oli 8 %. Seejärel jäi müügimaht muutumatuks kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.

               (112)

               Samamoodi muutus ka liidu tootmisharu turuosa, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. 2011. ja 2012. aastal mõjutas turuosa ka liidu tarbimise kõikumine, mida on kirjeldatud põhjenduses 91.

         4.4.4.   Kasv

               (113)

               Liidul õnnestus suurendada nii tootmisharu müügimahtu (8 %) kui ka turuosa (7 %). Sarnaselt suurenes samal ajavahemikul ka tootmismaht. Järelikult suutis liidu tootmisharu kasvuvõimalused ära kasutada, suurendades oma turuosa üsna stabiilsel turul.

         4.4.5.   Tööhõive ja tootlikkus

               (114)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv (indeks)

                              100

                              101

                              105

                              106

                           Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja)

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (115)

               Vaatlusalusel perioodil oli tööhõive suundumus positiivne ja see kasvas 6 %. Samal ajal püsis tootlikkus töötaja kohta vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena.

         4.4.6.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (116)

               Kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest oluliselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule oli siiski väiksem, kuna paljude Hiina eksportivate tootjate hinnataset mõjutas hinnakohustus. Teiste eksportivate tootjate jaoks tasakaalustasid kahjustavat mõju tollimaksud. Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu on taastunud Hiina eksportivate tootjate varasema dumpingu põhjustatud kahjust.

         4.4.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (117)

               Liidu tootjate kaalutud keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 7

                  Müügihind liidus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ühiku müügihind ELis (eurodes tonni kohta, vahemik)

                           1 000–1 150

                           1 050–1 200

                           1 150–1 300

                           1 150–1 300

                           Indeks

                              100

                              103

                              113

                              115

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta, vahemik)

                           750–900

                           850–1 000

                           850–1 000

                           850–1 000

                           Indeks

                              100

                              113

                              111

                              115

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (118)

               Kaalutud keskmine ühiku tootmiskulu suurenes 2010. kuni 2011. aastani 13 % ning seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veel 2 protsendipunkti.

               (119)

               Samalaadselt, kuid umbes aasase viivitusega, muutus müügihind. Liidu tootmisharu suutis 2011. aastal toimunud kulude kasvu klientidele üle kanda alles 2012. aastal. Nagu on näidatud põhjendustes 120 jj, oli selle tulemusel nende kasumlikkus 2011. aastal väiksem.

         4.4.8.   Tööjõukulud

               (120)

               Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 8

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine töötasu töötaja kohta (indeks)

                              100

                              103

                              114

                              118

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (121)

               Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes kokku 18 %, mis on peamiselt tingitud suurest, 11-protsendipunktisest tõusust aastail 2011–2012.

         4.4.9.   Vara

               (122)

               Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 9

                  Laovaru

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Laovarud perioodi lõpul (tonnides, vahemik)

                           14 000–16 000

                           14 000–16 000

                           17 000–19 000

                           22 000–24 000

                           Indeks

                              100

                              101

                              121

                              155

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (123)

               Liidu tootmisharu laovarud perioodi lõpu seisuga kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Suured laovarud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus on tingitud hooajalistest teguritest. Muude perioodide puhul arvestatakse laovarude seisu detsembri lõpu seisuga, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi oma arvestatakse juuni lõpu seisuga, s.o aeg, mil on algamas suur nõudlus karastusjookide järele, kuid suvepuhkuste alguse tõttu on tootmine on suhteliselt väike. Seepärast on loomulik, et sel aastaajal on varud mõnevõrra suuremad.

         4.4.10.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (124)

               Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (vahemik)

                           12 %–17 %

                           7 %–12 %

                           12 %–17 %

                           12 %–17 %

                           Indeks

                              100

                              69

                              103

                              103

                           Rahavoog (indeks)

                              100

                              50

                              86

                              80

                           Investeeringud (indeks)

                              100

                              162

                              123

                              106

                           Investeeringutasuvus (vahemik)

                           30 %–40 %

                           15 %–25 %

                           25 %–35 %

                           25 %–35 %

                           Indeks

                              100

                              59

                              93

                              90

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (125)

               Komisjon määras liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. See oli stabiilne peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kogu vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus suurem kui algse uurimise käigus kindlaks määratud sihtkasum.

               (126)

               Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. See püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul rahuldaval tasemel.

               (127)

               Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle muutumine üldiselt vastas kasumlikkuse muutumisele ja see püsis peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul rahuldaval tasemel.

               (128)

               Ükski liidu tootja ei teatanud, et tal oleks vaatlusalusel perioodil olnud raskusi kapitali kaasamisega.

         4.4.11.   Järeldus kahju kohta

               (129)

               Enamik kahjunäitajaid, nagu toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, tööhõive, tööjõukulud ja müügihinnad muutusid positiivses suunas. Kuigi finantsnäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus muutusid eri suundades, oli nende absoluutne tase rahuldav ja kahjustumist ei ilmnenud.

               (130)

               Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu taastus varasema dumpingu põhjustatud kahjust ilma algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses olulist kahju kandmata.

         4.5.   Kahju kordumise tõenäosus

               (131)

               Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi hindade ja mahu suundumustest võib järeldada, et kuigi Hiina eksportijatele kuulub endiselt märkimisväärne osa liidu turust, on võetud meetmed (tollimaks ja hinnakohustused) põhjustanud mahtude vähenemist ja hinnatõusu. Kuna muude kolmandate riikide turuosa oli üsna väike, sai sellest kasu eelkõige liidu tootmisharu. Järelikult kõrvaldati kahju peamiselt võetud meetmete tõttu.

               (132)

               Nagu on märgitud põhjenduses 45, on Hiina eksportivatel tootjatel kasutamata tootmisvõimsusi, mistõttu neil on võimalik eksporti järsult suurendada. Võttes arvesse ka ELi turu tulusamaid hindu võrreldes enamiku kolmandate riikide turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunatakse praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber ELi turule.

               (133)

               Dumpinguvastased tollimaksud on Hiinast pärit sidrunhappe suhtes kehtestatud ka sellistel suurtel rahvusvahelistel turgudel nagu Ameerika Ühendriigid, Brasiilia, Tai ja Ukraina. Seetõttu kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda, oleks Hiina eksportivatel tootjatel nendel turgudel raskem müüa kui liidu kaitsmata turul.

               (134)

               Sellele lisaks löövad nende Hiina eksportivate tootjate hinnad, kes hinnakohustust ei ole võtnud, oluliselt (20 %–45 %) alla liidu tootmisharu hindu. Nende eksportivate tootjate hinnad, kelle suhtes hinnakohustus kehtib, löövad ELi tootmisharu hindu alla 20 %–39 %. See ongi tõenäoliselt see hinnatase, millega Hiina eksportivad tootjad tulevad liidu turule, kui meetmeid ei võeta.

               (135)

               Seda, et meetmete puudumisel oleks Hiina ekspordi hinnatase tõenäoliselt madal, kinnitavad ka põhjenduses 133 osutatud riikides teostatud arvukad Hiina sidrunhappe dumpingu uurimised.

               (136)

               Hindadega, mis löövad oluliselt alla liidu tootmisharu hindu, suudavad Hiina eksportivad tootjad märkimisväärselt suurendada oma niigi suurt turuosa liidu tootmisharu turuosa arvel.

               (137)

               Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et Hiina eksportivad tootjad ei alanda tõenäoliselt oma hindu kolmandate riikide turgudel valitseva hinnatasemeni. Kõnealust väidet ei toeta aga uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud. Vastavalt eespool põhjenduses 134 esitatule on ELi turul hinnakohustusi mitte võtnud Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud hindade allalöömise marginaalid (20 %–45 %) väga sarnased kolmandate riikide turgudel hinnakohustusi võtnud Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud hindade allalöömise marginaalidega (20 %–39 %). Seetõttu on tõenäoline, et meetmete puudumisel läheneksid Hiina toodete hinnad ELi turul Hiina eksportivate tootjate poolt muudel turgudel küsitavatele hindadele.

               (138)

               Sellest võib järeldada, et kahju tõenäoliselt kordub, kui meetmetel lubatakse aeguda.

         5.   LIIDU HUVID

               (139)

               Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõiki, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

         5.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (140)

               Mõlemad liidu tootjad, kelle toodang moodustab kokku 100 % liidu toodangust, tegid käesoleva uurimisega koostööd. Nagu on märgitud põhjenduses 130, on liidu tootmisharu taastunud varasema dumpingu põhjustatud kahjust.

               (141)

               Liidu tootmisharul on varasemast kahjust võimaldanud taastuda võetud meetmed. Liidu tootmisharu on tõestanud oma elujõulisust, kui vaid dumpinguhinnaga import ei tekita ebaausat konkurentsi.

               (142)

               Meetmete kaotamine aga tõenäoliselt tekitaks dumpinguhinnaga Hiina impordi poolse ebaausa konkurentsi ning seaks ohtu selle muidu elujõulise tootmisharu allesjäänud tootjate tegevuse jätkumise. Tuleb meenutada, et enne Hiinast pärit impordi suhtes meetmete kehtestamist lõpetas kolm liidu tootjat oma tegevuse.

               (143)

               Komisjon järeldab, et liidu tootmisharu huvides on meetmete jätkamine.

         5.2.   Sõltumatute importijate huvid

               (144)

               Nagu on märgitud põhjenduses 13, esitas väljavõttelisele uuringule vastuse kuus sõltumatut importijat. Valimisse võeti kolm suurimat importijat, kuid üks neist ei esitanud küsimustikule sisulist vastust. Lõplik valim koosnes ülejäänud kahest importijast.

               (145)

               Mõlemad importijad kauplevad laia tootevalikuga ning sidrunhappe osatähtsus nende kogukäibes on üsna erinev. Ühe importija puhul moodustab sidrunhape kogukäibest tühise osa, kuid teise importija jaoks on see üks olulisemaid tooteid.

               (146)

               Kumbki valimisse kaasatud importija ei ole täielikult meetmete vastu, kuid mõlemad juhtisid tähelepanu asjaolule, et minimaalne impordihind on liiga kõrge ja liidu tootmisharu saab suurt kasumit. Need importijad palusid minimaalse impordihinna taset langetada.

         5.3.   Kasutajate huvid

               (147)

               Komisjon sai täieliku vastuse peamiselt keemia- ja ravimitööstuse ettevõtetelt, kokku kuuelt kasutajalt. Kuigi toidu- ja joogitööstus on selgelt suurim sidrunhappe kasutaja ja tema arvele langeb üle 50 % kogutarbimisest, ei teinud täielikult koostööd ükski kasutaja sellest tootmisharust.

               (148)

               Kasutajaid pani muretsema varustuskindlus. Probleemide seas toodi välja liidu tootmisharu suutmatus varustada liidu turgu. Tuleb aga märkida, et meetmete võtmine ei ole takistanud suurtes kogustes Hiina impordi jõudmist liidu turule ning tarnimast seda, mida liidu tootmisharu tarnida ei suuda.

               (149)

               Suure rühma kasutajate (näiteks toidu- ja joogitööstus ning ravimitööstus) toodetes on vajaliku sidrunhappe kogus väga väike. Nende arvates on sidrunhapet keeruline asendada, mistõttu varustuskindlus on nende jaoks sageli olulisem kui hind. Kõnealused meetmed neid kasutajaid rahaliselt eriti ei mõjuta, kuna sidrunhappe osatähtsus nende kulude struktuuris on väga väike.

               (150)

               Keemiatooteid tootvate kasutajate arvele langeb ligikaudu 25 % ELi sidrunhappe kogutarbimisest ja nende toorainekuludes on sidrunhappe osatähtsus väikesepoolne, ligikaudu 5 %. Nende arvates pole vaja dumpinguvastaseid meetmeid säilitada. Mõned kasutajad juhtisid tähelepanu sellele, et ELi tootjate finantsolukord on hea. Meetmed mõjutavad kõnealuseid kasutajaid rohkem kui toidu- ja joogitööstust ning ravimitööstust. Sellest hoolimata ilmneb teabest, mille esitasid koostööd teinud keemiatooteid tootvad kasutajad, et nad said korralikku kasumit hoolimata võetud meetmetest. Seega avaldavad meetmed neile vaid vähest mõju.

               (151)

               Pärast avalikustamist väitsid pesuainetööstuses tegutsevad huvitatud isikud, et teatavate toodete puhul on sidrunhappe osakaal kuludes suurem kui eespool nimetatud keskmine näitaja 5 %. Samal ajal ei esitanud kõnealused isikud tõendeid, et just eelkõige pesuainetööstuse keskmine näitaja erineb üldiselt keemiatööstuses arvestatavast 5 %. Seetõttu ollakse seisukohal, et keemiatööstust käsitlevad järeldused on üldiselt kohaldatavad ka pesuainetööstuse suhtes.

               (152)

               Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et tulevane nõudepesumasinate pesuvahendites fosfaadi kasutamise keeld toob alates 2017. aastast ELis kaasa sidrunhappe tarbimise suurenemise. Kuigi on selge, et fosfaat tuleb selleks ajaks asendada muude ainetega, ei ole veel kindel, kas fosfaadid asendatakse sidrunhappe või muude ainetega. Samuti ei esitanud huvitatud isikud kõnealuse muudatuse üldise mõju kohta faktilisi tõendeid.

               (153)

               Kokkuvõttes võib öelda, et meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub selgelt üles selle vähese või lausa tühise negatiivse mõju, mida meetmed avaldavad kasutajatele.

         5.4.   Liidu turu tarneallikad

               (154)

               Huvitatud isikud kaebasid, et liidu turul puudub konkurents. Tõepoolest, ELis on ainult kaks liidu tootjat. ELi kasutajate nõudmiste rahuldamiseks on vaja importi, ja see tuleb peamiselt Hiina RVst.

               (155)

               Asjaolu, et liidus on järgi jäänud ainult kaks tootjat, tuleneb Hiina eksportivate tootjate dumpingust, millele vastuseks kehtestatigi praegu läbivaadatavad meetmed. 2004. aastal, algses uurimises vaadeldud perioodi alguses, oli liidus veel viis tootjat, kes konkureerisid suuremahulise ja dumpinguhinnaga Hiina impordiga. Järgnevatel aastatel (2004–2007), kui märkimisväärselt madala dumpinguhinnaga Hiina eksport liitu oli väga suur, oli kolm liidu tootjat sunnitud turult lahkuma, mistõttu tekkis praegune duopoolne olukord.

               (156)

               Liidu tootjate arvu vähenemine peatus pärast meetmete kehtestamist. Kui võimaldada Hiina eksportivatel tootjatel taas piiramatult dumpingut kasutada, kannaks liidu tootmisharu uuesti kahju ning hakkaks kaotama turuosa Hiinast pärit impordile.

               (157)

               Liidu tootjad ei suuda täielikult rahuldada liidu turu nõudlust (vt põhjendus 107). Meetmetest hoolimata tuli liidu turule endiselt suurtes kogustes Hiinast pärit importi, mille turuosa oli vaatlusaluse perioodi jooksul 35 %–45 % (vt põhjendus 93).

               (158)

               Ei ole võimatu, et kui meetmeid ei võeta, tuleb ELi turult lahkuda ka ülejäänud kahel ELi tootjal. Sellisel juhul satuksid ELi kasutajad veelgi suuremasse sõltuvusse ühest impordiallikast — Hiina RVst. Eespool mainitud tarnekindlust silmas pidades oleks see vastuolus liidu huvidega.

         5.5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (159)

               Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et meetmete säilitamine Hiina RVst pärit sidrunhape impordi suhtes ei ole liidu huvides.

         6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

   6.1.   Kahju vahepealne läbivaatamine

               (160)

               Enamiku koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate suhtes kehtib põhjenduses 2 osutatud hinnakohustus. Põhjenduse 41 kohaselt selgus aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, et nende ELi suunatud ekspordi hinna tingis nende hinnakohustus, millega on kindlaks määratud minimaalne impordihind. Seetõttu ei peetud nende ekspordihinda piisavalt usaldusväärseks, et selle alusel analüüsida dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust vastavalt käesoleva uurimise asjaoludele. Samuti, nagu selgitatud põhjenduses 100, ei saa neid ekspordihindu käsitada usaldusväärse näitajana korrektse ja tegelikkusele vastava hindade allalöömise arvutuse tegemiseks. Samal põhjusel ei ole need hinnad piisavalt usaldusväärsed kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks.

               (161)

               Koostööd tegeva hinnakohustusega mitteseotud Hiina eksportiva tootja (Laiwu) ekspordihindu hinnakohustused ei mõjutanud, mistõttu nende hindade alusel on võimalik kindlaks määrata uus kahju kõrvaldamist võimaldav tase.

         6.2.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (162)

               Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suur peaks olema tollimaks, et ei korduks kahju liidu tootmisharule.

               (163)

               Kahju ei korduks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Algse uurimise raames kindlaksmääratud kasumimarginaali suurus oli 6 %.

               (164)

               Selle põhjal arvutas komisjon välja samasuguse toote mittekahjustava hinna liidu tootmisharu jaoks. Selleks lahutati liidu müügihinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud tegelik kasumimarginaal, ning asendati see eespool nimetatud 6 % kasumimarginaaliga.

               (165)

               Üks huvitatud isik väitis, et 6 %-line kasumieelne maksumarginaal on liiga madal, kuna kõrge maksumäära tõttu ei jää maksujärgsest kasumist üle vajalikke vahendeid.

               (166)

               Sellega seoses tuleb märkida, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks kasutatud kasumimarginaal peegeldab dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saadavat kasumimarginaali. Huvitatud isik ei esitanud ühtegi tõendit, mille kohaselt ei ole 6 %-line kasumimarginaal, mis on algse uurimise käigus kindlaks tehtud liidu tootmisharu tegelik kasumimarginaal dumpinguhinnaga impordi puudumise korral, selleks otstarbeks sobilik.

               (167)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes Laiwu kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna võrdlusest. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

         6.3.   Lõplikud dumpinguvastased meetmed

               (168)

               Äriühingu Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaali ja dumpingumarginaali. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahjumarginaali kõrvaldamise tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

               (169)

               Eelneva põhjal peaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnev.

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                           Lõplik dumpinguvastane tollimaks

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

                           37,8 %

                           15,3 %

                           15,3 %

               (170)

               Aegumise läbivaatamisest tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletagem meelde, et need meetmed seisnevad erineva määraga väärtuselistes tollimaksudes ja teatavate äriühingute puhul ka hinnakohustustes.

               (171)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need äriühingute uurimise käigus väljaselgitatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

               (172)

               Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime või aadressi, võib taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (12). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus või aadressi muutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

               (173)

               Kaks eksportivat tootjat teatas komisjonile aadressi muutusest. Üks neist teatas komisjonile ka nimevahetusest. Kõnealused muudatused ei mõjuta asjaomase toote osas nende tegevust.

               (174)

               Teise eksportiva tootja suhtes ei tuleks enam kohaldada individuaalset tollimaksumäära, kuna ta on tegevuse lõpetanud.

               (175)

               Eespool põhjendustes 173 ja 174 esitatud järeldused avalikustati ning märkusi ei esitatud.

         7.   MEETMETE VORM

               (176)

               Meetmete aegumise läbivaatamise käigus uuris komisjon hinnakohustuste kohase minimaalse impordihinna struktuuri. Eelkõige uuris komisjon indekseerimismehhanismi.

               (177)

               Algselt indekseeriti minimaalset impordihinda vastavalt Ameerika Ühendriikide maisi hinna kõikumisele. Algsete meetmete kehtestamise ajal ei olnud avalikult kättesaadav allikas, mida eksportivad tootjad oleksid saanud kasutada ELi maisi hinna kindlakstegemiseks. Nüüd on see allikas olemas ja seda peetakse sobivamaks, kuna minimaalne impordihind põhineb liidu tootmisharu mittekahjustaval hinnal.

               (178)

               Komisjon analüüsis ka muutujat, millega indekseeritakse toorainekulu sidrunhappe tonni kohta, ja leidis, et see on õige.

               (179)

               Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et eespool kirjeldatud minimaalse impordihinna indekseerimise asemel tuleks lisaks maisile kasutada ka teiste toorainete hindadel baseeruvat kindlaks määratud miinimumhinda või indekseerimist, kuna mitte kõik ELi tootjad ei kasuta sidrunhappe tootmisel toorainena maisi. Arvestades siiski nii tootmiskulude kui ka sidrunhappe hinna suurt kõikumist, võib kindlaks määratud miinimumhind kiiresti aeguda ning jääda põhjendamatult kõrgeks või madalaks. Samuti ei peeta sobivaks suhteliselt stabiilse hinnaga tooraine indekseerimist, kui sidrunhappe hind kõigub märkimisväärselt ning usaldusväärne avalik allikas puudub.

               (180)

               Seetõttu ollakse seisukohal, et teisel toorainel baseeruv kindlaks määratud miinimumhind või indekseerimine ei ole mõistlikum kui maisihinnal baseeruv indekseerimine. Kuna mais ei ole kõigi ELi tootjate jaoks põhitooraine, peeti siiski sobilikuks läbi vaadata tooraine tarbimise indekseerimise muutuja, et paremini arvesse võtta liidu tootmisharu kaalutud keskmist maisitarbimist ning liidu tootmisharu mittekahjustava hinna arengut tervikuna.

               (181)

               Kahju vahepealse osalise läbivaatamise raames määras komisjon kindlaks liidu tootmisharu uue mittekahjustava hinna. Selleks et hinnakohustused jääksid jõusse, tuleks minimaalne impordihind seega läbi vaadata ja seda ajakohastada.

               (182)

               Pärast lõplikku avalikustamist pakkusid viis koostööd tegevat eksportivat tootjat, sealhulgas eksportivate tootjate rühm, kes on seotud kehtivate hinnakohustustega, ning Hiina metalli, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda (vt põhjendused 2 ja 3 eespool) välja uue vastuvõetava hinnakohustuse.

               (183)

               Komisjon kiitis rakendusotsusega (EL) 2015/87 (13) kõnealuse uue, kehtivaid hinnakohustusi asendava hinnakohustuse heaks. Uus hinnakohustus võimaldab kõrvaldada dumpingu kahjustava mõju ja piirata kõrvalehoidmise ohtu piisaval tasemel.

               (184)

               Selleks et võimaldada komisjonil ja tollil ka edaspidi tulemuslikult jälgida äriühingute võetud hinnakohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni asjaomasele tolliasutusele esitamisel sellest:

                           i)

                           kas esitatakse kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisa kohaseid andmeid ja deklaratsiooni;

                           ii)

                           kas asjaomased äriühingud on importtooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning

                           iii)

                           kas tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

                     Kui eespool loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

               (185)

               Kui komisjon algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel tühistab rikkumise korral hinnakohustuse heakskiitmise, viidates konkreetsetele tehingutele, ja tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.

               (186)

               Importijad peavad arvestama tollivõlaga kui tavalise äririskiga, mis võib tekkida kauba vabasse ringlusesse lubamise avalduse heakskiitmisel vastavalt põhjendustes 184 ja 185 kirjeldatule, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.

               (187)

               Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe ja trinaatriumtsitraatdihüdraadi impordi suhtes, mis praegu kuulub CN-koodide 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918150010) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

               Äriühing

               Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

               TARICi lisakood

               COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Hiina RV

               35,7

               A874

               Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. — No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Hiina RV

               15,3

               A880

               RZBC Co., Ltd. — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Hiina RV

               36,8

               A876

               RZBC (Juxian) Co., Ltd. — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Hiina RV

               36,8

               A877

               TTCA Co., Ltd. — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Hiina RV

               42,7

               A878

               Weifang Ensign Industry Co., Ltd. — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Hiina RV

               33,8

               A882

               Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Hiina RV

               32,6

               A879

               Kõik teised äriühingud

               42,7

               A999

         3.   Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud rakendusotsuses (EL) 2015/87, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui:

               a)

               asjaomased äriühingud on importtooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning

               b)

               nendele importtoodetele on lisatud kinnitusarve, mis on faktuurarve, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisa kohaseid andmeid ja deklaratsiooni; ning

               c)

               tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavalt täpselt kinnitusarves kirjeldatule.

         2.   Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:

               a)

               kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või

               b)

               kui komisjon tühistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.

         Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. jaanuar 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 1.

      (3)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 62.

      (4)  ELT L 244, 8.9.2012, lk 27.

      (5)  ELT C 60, 1.3.2013, lk 9.

      (6)  ELT C 351, 30.11.2013, lk 27.

      (7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm

      (8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

      (9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx Andmed pärinevad uuringuaruande väljavõttest, mis on avalikkusele kättesaadav.

      (10)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 488/2008 (ELT L 143, 3.6.2008, lk 13) põhjendus 61.

      (11)  ELT C 351, 30.11.2013, lk 27.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.

      (13)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75.

      LISA
      Koos äriühingu poolt Euroopa Liitu müüdava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, mis sisaldab järgmisi andmeid:

                  1.

                  Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

                  2.

                  Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

                  3.

                  Faktuurarve number.

                  4.

                  Faktuurarve väljastamise kuupäev.

                  5.

                  TARICi lisakood, mille alusel toimub arvel nimetatud kauba tollivormistus Euroopa Liidu piiril.

                  6.

                  Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

                              —

                              hinnakohustusega seotud tootekood (PCN),

                              —

                              tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles,

                              —

                              äriühingu tootekood (CPC),

                              —

                              TARICi kood,

                              —

                              kogus (tonnides).

                  7.

                  Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

                              —

                              tonnihind,

                              —

                              kohaldatavad maksetingimused,

                              —

                              kohaldatavad tarnetingimused,

                              —

                              kõik hinnaalandused ja mahahindlused.

                  8.

                  Selle Euroopa Liidus importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.

                  9.

                  Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allakirjutatud avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub [ÄRIÜHINGU NIMI] pakutud ja Euroopa Komisjoni poolt rakendusotsusega (EL) 2015/87 heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 403/2014, 22. aprill 2014 , millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1. – 7. aprillini 2014 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

text:
               23.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 119/62

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 403/2014,
   22. aprill 2014,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. aprillini 2014 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja komisjoni 25. veebruari 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 (milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega) (4) kohaselt ajavahemikul 1.–7. aprillini 2014 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused ületavad järjekorranumbri 09.4321 jaoks ette nähtud koguse.

               (2)

               Seetõttu tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1301/2006 kehtestada jaotuskoefitsient järjekorranumbri 09.4321 all välja antavate impordilitsentside kohta. Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt tuleks uute litsentsitaotluste esitamine kõnealuse järjekorranumbri kohta turustusaasta lõpuni peatada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt ajavahemikul 1.–7. aprillini 2014 esitatud impordilitsentsi taotlustes märgitud kogused korrutatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendiga.
   2.   Lisas osutatud järjekorranumbritele vastavate uute litsentsitaotluste esitamine peatatakse kuni turustusaasta 2013/2014 lõpuni.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

      (4)  ELT L 55, 27.2.2013, lk 1.

      LISA
      CXL kontsessioonisuhkur
      Turustusaasta 2013/2014
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.–7.4.2014

                  Järjekorranumber

                  Riik

                  Jaotuskoefitsient
                  (%)

                  Uued taotlused

                  09.4317

                  Austraalia

                  —

                  Peatatud

                  09.4318

                  Brasiilia

                  —

                  09.4319

                  Kuuba

                  —

                  Peatatud

                  09.4320

                  Muud kolmandad riigid

                  —

                  Peatatud

                  09.4321

                  India

                  15,8701

                  Peatatud

      Balkani suhkur
      Turustusaasta 2013/2014
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.–7.4.2014

                  Järjekorranumber

                  Riik

                  Jaotuskoefitsient
                  (%)

                  Uued taotlused

                  09.4324

                  Albaania

                  —

                  09.4325

                  Bosnia ja Hertsegoviina

                  (1)

                  09.4326

                  Serbia

                  (1)

                  09.4327

                  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

                  —

      Üleminekumeetmed, erakorraline ja tööstuslik importsuhkur
      Turustusaasta 2013/2014
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.–7.4.2014

                  Järjekorranumber

                  Liik

                  Jaotuskoefitsient
                  (%)

                  Uued taotlused

                  09.4367

                  Üleminekuperioodil (Horvaatia)

                  —

                  Peatatud

                  09.4380

                  Erakorraline

                  —

                  09.4390

                  Tööstuslik

                  —

         —: Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

            (1)
          Ei kohaldata: taotlused ei ületa saadaolevaid koguseid ja need rahuldatakse täies ulatuses


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1104, 8. juuli 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 237/2012 seoses Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kasutamisega uuel kujul (loa hoidja Kerry Ingredients and Flavours) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 181/61

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1104,
   8. juuli 2015,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 237/2012 seoses Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kasutamisega uuel kujul (loa hoidja Kerry Ingredients and Flavours)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused.

               (2)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 237/2012 (2) on antud kümneks aastaks luba kasutada Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) broilerkanade söödalisandina ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1365/2013 (3) vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ning munakanade söödalisandina.

               (3)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 on loa hoidja teinud ettepaneku muuta loa tingimusi nii, et see hõlmaks ka vedelal kujul α-galaktosidaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi kasutamist söödalisandina broilerkanade puhul. Taotlusele olid lisatud asjakohased täiendavad andmed. Komisjon edastas taotluse Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”).

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 28. oktoobri 2014. aasta arvamuses (4) järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4) ei kahjusta vedelal kujul loomade ja inimeste tervist ega keskkonda ja võivad avaldada kasulikku mõju broilerkanade jõudlusele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

               (5)

                  Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seega tuleks kehtivat luba muuta nii, et see hõlmaks kasutamist kõnealusel uuel kujul.

               (6)

               Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 237/2012 lisa vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 237/2012 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 237/2012, 19. märts 2012, Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamise kohta broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (ELT L 80, 20.3.2012, lk 1).

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1365/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamise lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ning munakanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (ELT L 343, 19.12.2013, lk 31).

      (4)  EFSA Journal 2014; 12(11): 3897.

      LISA

            „LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja nimi

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

                           Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

                        4a17

                        Kerry Ingredients and Flavours

                        α-galaktosidaas
                        EC 3.2.1.22
                        Endo-1,4-β-glükanaas
                        EC 3.2.1.4

                           Söödalisandi koostis

                           Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) valmistis, mille minimaalne aktiivsus on:

                                    tahkel kujul

                                                —

                                                1 000 U (1)
                                                   α-galaktosidaasi grammi kohta

                                                —

                                                5 700 U (2) endo-1,4-β-glükanaasi grammi kohta

                                    vedelal kujul

                                                —

                                                500 U α-galaktosidaasi grammi kohta

                                                —

                                                2 850 U endo-1,4-β-glükanaasi grammi kohta.

                           Toimeaine kirjeldus

                           Saccharomyces cerevisiae'st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas ja Aspergillus niger'ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas.

                           Analüüsimeetod
                            (3)

                        Määramine:

                                    —

                                       α-galaktosidaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse p-nitrofenooli vabanemist α-galaktosidaasi toimel p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidist;

                                    —

                                    endo-1,4-β-glükanaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vees lahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-glükanaasi toimel odra glükaanist, mis on ristseotud asuriiniga.

                        Broilerkanad

                        —

                        50 U α-galaktosidaasi
                        285 U endo-1,4-β-glükanaasi

                        —

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

                                    2.

                                    Soovituslik maksimumkogus:

                                                —

                                                100 U α-galaktosidaasi kilogrammi kohta;

                                                —

                                                570 U endo-1,4-β-glükanaasi kilogrammi kohta.

                                    3.

                                    Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                        9. aprill 2022

         (1)  1 U on ensüümi kogus, mille toimel pH väärtusel 5,0 ja temperatuuril 37 °C vabaneb p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidist (pNPG) üks mikromool p-nitrofenooli minutis.

         (2)  1 U on ensüümi kogus, mille toimel pH väärtusel 5,0 ja temperatuuril 50 °C vabaneb β-glükaanist üks milligramm redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

         (3)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports”