title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/81, 19. detsember 2014 , millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamise ühtsed tingimused seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksetega

text:
               22.1.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 15/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/81,
   19. detsember 2014,
   millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamise ühtsed tingimused seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksetega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti selle artikli 70 lõiget 7,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühtne kriisilahendusfond loodi määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt kui ühtne kriisilahendusrahastu kõigi liikmesriikide jaoks, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (2) ja ühtses kriisilahenduskorras (edaspidi „osalevad liikmesriigid”).

               (2)

               Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 67 lõike 2 kohaselt haldab ühtne kriisilahendusfondi kõnealuse määruse kohaselt loodud ühtne kriisilahendusnõukogu.

               (3)

               Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklile 76 tuleks ühtset kriisilahendusfondi kasutada kriisilahendusmenetlustes, kui ühtne kriisilahendusnõukogu peab seda vajalikuks kriisilahendusvahendite tulemusliku rakendamise tagamiseks. Ühtsel kriisilahendusfondil peaks olema piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad kriisilahendusraamistiku tulemuslikku toimimist, et ta saaks sekkuda, kui seda on vaja kriisilahendusvahendite tulemuslikuks rakendamiseks ja finantsstabiilsuse kaitsmiseks ilma maksumaksja raha kasutamata.

               (4)

               Ühtsel kriisilahendusnõukogul on õigus arvutada vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikele 2 individuaalsed ex ante osamaksed, mida peavad tegema kõikide osalevate liikmesriikide territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutused ja investeerimisühingud.

               (5)

               Ühtne kriisilahendusnõukogu peaks arvutama ühtse kriisilahendusfondi tehtavad iga-aastased osamaksed ühtse sihttaseme alusel, mis kehtestatakse kõikides osalevates liikmesriikides tegevusloa saanud kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute tagatud hoiuste summa protsendimäärana. Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikele 1 peaks ühtne kriisilahendusnõukogu tagama, et 1. jaanuarist 2016 algava ja kaheksa aastat kestva algse ajavahemiku lõpuks või muul juhul alates kuupäevast, mil määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõige 1 muutub nimetatud määruse artikli 99 lõike 6 alusel kohaldatavaks, on ühtse kriisilahendusfondi kasutada olevad rahalised vahendid saavutanud vähemalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud sihttaseme.

               (6)

               Osamaksed, mis on kogutud osalevate liikmesriikide poolt kooskõlas Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (3) artiklitega 103 ja 104 ja kantud ühtsesse kriisilahendusfondi vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 36 osutatud osamaksete fondi ülekandmist ja ühiskasutusse võtmist käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) artikli 3 lõikele 3, tuleks arvesse võtta individuaalsete osamaksete arvutamisel ja seega tuleks need maha arvata iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt makstavast summast. Selles arvutuses tuleks arvesse võtta seda, et lepinguosaliste poolt vastavalt lepingu artikli 3 lõigetele 3 ja 4 ülekantavad summad peaksid vastama 10 protsendile direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikes 1 sätestatud sihttasemest. Ühtne kriisilahendusnõukogu tagab, et lepingu kohaselt üle kantavate summadega kaasneb iga osaleva liikmesriigi jaoks sama osa tagasivõtmatutest maksekohustustest.

               (7)

               Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 kohaselt peaks ühtse kriisilahendusfondi tehtav iga-aastane osamakse põhinema kindlasummalisel osamaksel, mis määratakse kindlaks vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustustele, ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta, ja riskipõhisel osamaksel, mis sõltub kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilist.

               (8)

               Kui ühtne kriisilahendusnõukogu täidab ülesandeid või kasutab õigusi, mida määruse (EL) nr 806/2014 ja direktiivi 2014/59/EL kohaselt peab täitma või kasutama liikmesriigi kriisilahendusasutus, käsitatakse ühtset kriisilahendusnõukogu kooskõlas määruse (EL) nr 806/2014 artikli 5 lõikega 1 nimetatud õigusaktide kohaldamisel asjaomase liikmesriigi kriisilahendusasutusena või piiriülese konsolideerimisgrupi kriisilahenduse korral asjaomase konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusena, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 kohaldamist. Seepärast tuleks ühtset kriisilahendusnõukogu käsitada kriisilahendusasutusena ka komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (4) kohaldamisel. Kõnealuse delegeeritud õigusakti sätteid kohaldatakse ühtse kriisilahendusnõukogu suhtes, kui ta täidab ülesandeid ja kasutab õiguseid, mis on sätestatud käesolevas määruses.

               (9)

               Iga-aastaste osamaksete arvutamisel kasutab ühtne kriisilahendusnõukogu metoodikat, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2015/63, nagu on nõutud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 6. Seepärast kohaldatakse kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingutena käsitatavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavat erikorda ka kõikide osalevate liikmesriikide territooriumil tegevusloa saanud kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes vastavad kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud kriteeriumidele, mille alusel krediidiasutusi ja investeerimisühinguid käsitatakse väikestena.

               (10)

               Kuna käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjadega määratakse kindlaks direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud metoodika kasutamise tingimused, peaksid erinevused ühtse kriisilahendusnõukogu poolt osalevates liikmesriikides tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute iga-aastaste osamaksete ning ühtses kriisilahenduskorras mitteosalevates liikmesriikides iga-aastaste osamaksete arvutamisel kajastama üksnes ühtse süsteemi eripärasid osalevates liikmesriikides. Need eripärad tulenevad eelkõige asjaolust, et ühtses kriisilahenduskorras on kõigi osalevate liikmesriikide jaoks ühtne sihttase. Kõigis liikmesriikides üldreeglina sama metoodika kasutamine iga-aastaste osamaksete arvutamisel peaks säilitama võrdsed tingimused osalevates liikmesriikides ja tugeva siseturu.

               (11)

               Üleeuroopalise sihttasemega ühtse kriisilahendusfondi puhul sõltub kõigi osalevate liikmesriikide territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalne iga-aastane osamakse kõigi nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksetest, kelle suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda. Ühtse kriisilahenduskorra tulemuslikuks toimimiseks ja ühtse kriisilahendusfondi sihttaseme sujuvaks saavutamiseks on määrava tähtsusega, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud teevad oma iga-aastased osamaksed ühtsesse kriisilahendusfondi õigel ajal ja täies mahus.

               (12)

               Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 67 lõike 4 kohaselt koguvad ühtse kriisilahendusnõukogu arvutatud osamakseid ühtsesse kriisilahendusfondi liikmesriikide kriisilahendusasutused ja need osamaksed kantakse üle ühtsesse kriisilahendusfondi vastavalt lepingule. Ühtse kriisilahendusnõukogu poolt kindlaks määratud andmevormingud ja esitusnõuded võivad hõlmata nõuet, et kõik krediidiasutuste ja investeerimisühingute esitatavad andmed, eriti määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõikes 2 osutatud andmed, peab kinnitama audiitor või, kui see on asjakohane, pädev asutus.

               (13)

               Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 punktis b nõutakse, et ühtne kriisilahendusnõukogu võtaks individuaalsete osamaksude arvutamisel riskipõhist osamakset kohaldades arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, tekitamata moonutusi liikmesriikide pangandussektorite struktuuride vahel. Riskipõhised osamaksed põhinevad kriteeriumidel, mis on sätestatud direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 7. Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 1 kolmandale lõigule sõltub ühtse kriisilahendusfondi kasutamine lepingu jõustumisest. Lepingu kohaselt jaotatakse osalevate liikmesriikide kogutud osamaksed nende vastavatesse alafondidesse. Alafondid võetakse kaheksa aasta pikkuse üleminekuaja jooksul järk-järgult ühiskasutusse, nii et pärast üleminekuaja lõppu lakkavad need eksisteerimast.

               (14)

               Olukord, et ühelt poolt arvutatakse määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt osamaksed ühtse sihttaseme põhjal ja et teiselt poolt võetakse lepingu kohaselt teatavate selliste riskide tagamine, mis on lepingus osutatud üleminekuaja jooksul riigi pangandussektori piires korrelatsiooni viidud, ühiskasutusse alles järk-järgult, võib avaldada mõju mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute mainele turul ja sellest tulenevalt ka nende finantsseisundile direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 7 punkti c tähenduses, mõjutades seega nende riskiprofiili. Lisaks võib ajutiselt alafondidel põhinev süsteem mõjutada üldiselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtelist tähtsust finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse jaoks, nagu on osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 7 punktis g. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute tähtsus finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse jaoks tuleks kindlaks määrata nii seoses liikmesriigiga, kus krediidiasutus või investeerimisühing asub (s.o eeldatav kahju alafondi veel ühiskasutusse võtmata osa jaoks) kui ka seoses pangandusliidu kui tervikuga (s.o eeldatav kahju alafondi ühiskasutusse võetud osa jaoks) See viib riskipõhise osamakse vastavusse vastava alafondi ühiskasutusse võtmata rahaliste vahendite eeldatava kasutamisega üleminekuperioodi jooksul.

               (15)

               Kohandamismetoodika, mis on piisav põhjenduses 14 osutatud olukordade käsitlemiseks ning milles seetõttu võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja millega hoitakse ära moonutusi liikmesriikide pangandussektorite struktuuride vahel, tuleks kehtestada ajani, mil kõik ühtsesse kriisilahendusfondi tehtud ex ante osamaksed on täielikult ühiskasutusse võetud. Osamaksete arvutamise meetodit tuleks seetõttu kohandada nii, et see oleks ajalises korrelatsioonis ühtse kriisilahendusfondi ühiskasutusse võtmisega. Sellest tulenevalt peaks ühiskasutusse võetud osasse määratavate osamaksete arvutamine põhinema määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud kriteeriumidel, samas kui, erandina direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikes 1 ette nähtud ajavahemikust, peaks alafondide ühiskasutusse võtmata osasse jaotatavate osamaksete arvutamine põhinema direktiivis 2014/59/EL sätestatud kriteeriumidel ning sihttasemel, mis määratakse kindlaks ajavahemikuks, mis vastab määruses (EL) nr 806/2014 sätestatud algsele perioodile.

               (16)

               Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 osutatud tagasivõtmatute maksekohustuste kasutamine ei tohiks mingil moel mõjutada ühtse kriisilahendusfondi finantssuutlikkust ja likviidsust. Maksekohustused tuleks sisse nõuda üksnes ühtset kriisilahendusfondi puudutava kriisilahendusmeetme korral. Kui ei esine erakorralisi asjaolusid, peaks ühtne kriisilahendusnõukogu algsel perioodil jaotama tagasivõtmatute maksekohustuste kasutamise seda taotlevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahel võrdselt. Need maksekohustused peaksid olema täielikult tagatud madala riskiga varadest tagatisega, mis ei ole koormatud mingite kolmandate isikute õigustega, mis on vabalt kättesaadavad ja määratud ainuüksi ühtse kriisilahendusnõukogu käsutusse ühtses kriisilahendusfondis kasutamise otstarbel.

               (17)

               Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 kolmandale lõigule võetakse kindlasummalise osamakse ja riskipõhise osamakse suhte juures arvesse osamaksete tasakaalustatud jaotust eri liiki krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahel. Vastavalt sellele tuleks ette näha erikord väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavate osamaksete kindlaksmääramiseks.

               (18)

               Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, kes ei kuulu delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklis 10 osutatud väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute kategooriasse ja kelle varade koguväärtus on 3 000 000 000 eurot või vähem, on väiksemad riskid kui suurtel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ning enamikul juhtudel ei kujuta nad süsteemset riski ja tõenäosus, et nende suhtes tuleb kohaldada kriisilahendust, on väiksem, ning see vähendab järelikult tõenäosust, et nad saavad ühtsest kriisilahendusfondist vahendeid. Seetõttu on asjakohane kehtestada nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavate osamaksete arvutamiseks lihtsustatud meetod. See hoiaks ära ka võimalikud lühiajalised muutused nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute staatuses, mida võidaks teha selleks, et nad kvalifitseeruksid delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 10 kohaldamise tingimustele. Kõnealune arvutus peaks sisaldama kindlasummalist komponenti. Selline süsteem peaks võimaldama ära hoida krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahelisi moonutusi ning saavutada osamaksete tasakaalustatud jaotuse eri liiki krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahel. Ühtlasi kergendaks see haldus- ja finantskoormust, mida tekitab individuaalsete osamaksete kogumine selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt.

               (19)

               Samal ajal delegeeritud määruse (EL) 2015/63 läbivaatamisega vaatab komisjon läbi ka käesoleva määruse rakendamise, et vajaduse korral võimaldada käesolevas määruses sätestatud eeskirjade kohandamist.

               (20)

               Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 99 lõikele 2 kohaldatakse kõnealust määrust alates 1. jaanuarist 2016. Siiski esitab ühtne kriisilahendusnõukogu alates 1. jaanuarist 2015 igal kuul Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile oma täiskogus vastu võetud aruande selle kohta, kas tingimused liikmesriigi tasandil kogutud osamaksete ülekandmiseks on täidetud. Kui aruanded osutavad, et tingimused osamaksete ülekandmiseks ühtsesse kriisilahendusfondi ei ole täidetud, lükatakse alates 1. detsembrist 2015 määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamist seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate osamaksetega iga kord ühe kuu võrra edasi. Seepärast tuleks ka käesolevat määrust kohaldada alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõiget 1,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel ühtne kriisilahendusnõukogu täidab oma kohustust arvutada määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt konkreetsete krediidiasutuste ja investeerimisfondide poolt ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavad osamaksed ning metoodika nende osamaksete arvutamiseks.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   Käesolevat määrust kohaldatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisfondide suhtes, kellelt kogutakse osamakseid vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklile 70.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 3 määratletud mõisteid, välja arvatud nimetatud artikli punktides 2 ja 11 määratletud mõisted. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „osalevad liikmesriigid”— liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 tähenduses;
   2)   „aasta sihttase”— iga-aastaste osamaksete kogusumma, mille ühtne kriisilahendusnõukogu määrab igaks osamakseperioodiks kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 2 sätestatud menetlusele, et saavutada nimetatud määruse artikli 69 lõikes 1 ja artiklis 70 osutatud sihttase;
   3)   „iga-aastane osamakse”— määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 1 osutatud summa, mille ühtne kriisilahendusnõukogu igal aastal arvutab ja mida koguvad liikmesriikide kriisilahendusasutused osamakseperioodil kõikide osalevate liikmesriikide territooriumil tegevusloa saanud kõigilt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt;
   4)   „osamakseperiood”— kalendriaasta;
   5)   „ühtses kriisilahenduskorras mitteosaleva liikmesriigi kriisilahendusasutus”— direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 osutatud asutus või mis tahes muu asjaomane asutus, mille liikmesriigid on määranud direktiivi 2014/59/EL artikli 100 lõigete 2 ja 6 kohaldamiseks;
   6)   „tagatud hoiused”— direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõikes 1 osutatud hoiused, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutine suur kontojääk;
   7)   „pädev asutus”— vastavalt kas pädev asutus, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40, või Euroopa Keskpank;
   Artikkel 4
   Iga-aastaste osamaksete arvutamine
   Igaks osamakseperioodiks arvutab ühtne kriisilahendusnõukogu pärast EKPga või riikide pädevate asutustega konsulteerimist ning tihedas koostöös riiklike kriisilahendusasutustega iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuuluva iga-aastase osamakse, võttes aluseks ühtse kriisilahendusfondi aasta sihttaseme. Aasta sihttase määratakse kindlaks määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 ja artiklis 70 osutatud ühtse kriisilahendusfondi sihttaseme alusel ja kooskõlas delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud metoodikaga.
   Artikkel 5
   Ühtse kriisilahendusnõukogu edastatav teave
   1.   Ühtne kriisilahendusnõukogu teavitab asjaomaseid liikmesriikide kriisilahendusasutusi oma otsustest, millega arvutatakse vastavate riikide territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute iga-aastased osamaksed.
   2.   Pärast lõikes 1 osutatud teate saamist teavitab iga liikmesriigi kriisilahendusasutus igat oma territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutust või investeerimisühingut ühtse kriisilahendusnõukogu otsusest, millega arvutatakse selle krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuuluv iga-aastane osamakse.
   Artikkel 6
   Aruandlus
   Ühtne kriisilahendusnõukogu kehtestab andmevormingud ja esitusviisid, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad iga-aastaste osamaksete arvutamiseks nõutava teabe esitamiseks, et suurendada esitatud teabe võrreldavust ja saadud teabe töötlemise tulemuslikkust.
   Artikkel 7
   Maksekohustuste sissenõudmine
   1.   Määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 osutatud tagasivõtmatute maksekohustuste kasutamine ei mõjuta kuidagi ühtse kriisilahendusfondi finantssuutlikkust ja likviidsust.
   2.   Kui kriisilahendusmeede hõlmab kooskõlas määruse (EL) nr 806/2014 artikliga 76 ühtse kriisilahendusfondi kasutamist, nõuab ühtne kriisilahendusfond sisse osa vastavalt määrusele (EL) nr 806/2014 tehtud tagasivõtmatutest maksekohustustest või kõik need maksekohustused, et taastada tagasivõtmatute maksekohustuste osa ühtse kriisilahendusfondi kasutada olevates rahalistes vahendites, mille ühtne kriisilahendusnõukogu on kindlaks määranud vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 sätestatud ülempiirile.
   Kui sissenõutud tagasivõtmatute maksekohustusega seotud osamakse on nõuetekohaselt ühtsesse kriisilahendusfondi laekunud, tagastatakse selliste maksekohustuste tagatised. Kui nõutud rahasumma ei ole nõuetekohaselt ühtsesse kriisilahendusfondi laekunud esimesel nõudmisel, arestib ühtne kriisilahendusnõukogu asjaomase tagasivõtmatu maksekohustuse tagatise kooskõlas määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikega 3.
   3.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu tagasivõtmatud maksekohustused, mis ei kuulu enam määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamisalasse, tühistatakse ning nende tagatised tagastatakse.
   Artikkel 8
   Konkreetsed kohandused algsel perioodil
   1.   Erandina käesoleva määruse artiklist 4 arvutatakse määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algsel perioodil artiklis 2 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute iga-aastased osamaksed kooskõlas järgmise kohandatud metoodikaga:

               a)

               algse perioodi esimesel aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 60 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 40 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               b)

               algse perioodi teisel aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 40 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 60 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               c)

               algse perioodi kolmandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 33,33 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 66,67 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               d)

               algse perioodi neljandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 26,67 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 73,33 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               e)

               algse perioodi viiendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 20 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 80 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               f)

               algse perioodi kuuendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 13,33 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 86,67 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               g)

               algse perioodi seitsmendal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 6,67 % ulatuses vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklile 4 ning 93,33 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4;

               h)

               algse perioodi kaheksandal aastal arvutatakse nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute tehtavad iga-aastased osamaksed 100 % ulatuses vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklitele 69 ja 70 ning käesoleva määruse artiklile 4.

         2.   Algse perioodi jooksul võtab ühtne kriisilahendusnõukogu iga krediidiasutuse või investeerimisühingu individuaalsete osamaksete arvutamisel arvesse osalevate liikmesriikide poolt direktiivi 2014/59/EL artiklite 103 ja 104 kohaselt kogutud ja lepingu artikli 3 punkti 3 kohaselt ühtsesse kriisilahendusfondi üle kantud osamaksed, arvates need maha iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuuluvast summast.
   3.   Kui ei esine erakorralisi asjaolusid, peab ühtne kriisilahendusnõukogu algsel perioodil lubama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel vastava taotluse korral kasutada tagasivõtmatuid maksekohustusi. Ühtne kriisilahendusnõukogu jaotab algsel perioodil tagasivõtmatute maksekohustuste kasutamise seda taotlevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute vahel võrdselt. Jaotatud tagasivõtmatud maksekohustused ei või moodustada vähem kui 15 % krediidiasutuse või investeerimisühingu maksekohustuste kogusummast. Iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuuluvate iga-aastaste osamaksete arvutamisel tagab ühtne kriisilahendusnõukogu, et kõnealuste tagasivõtmatute maksekohustuste summa ei ületa ühelgi konkreetsel aastal 30 % määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 kohaselt kogutud osamaksete kogusummast.
   4.   Lõike 1 kohaldamisel määratakse direktiivi 2014/59/EL artikli 103 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 4 kohaselt arvutatud iga-aastased osamaksed kindlaks sihttaseme alusel, mis on määratud kindlaks ajavahemikuks, mis vastab algsele perioodile.
   5.   Ilma et see piiraks delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 10 kohaldamist, teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle varade koguväärtus on 3 000 000 000 eurot või väiksem, määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algse perioodi jooksul kohustuste kogusumma (ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta) esimese 300 000 000 euro eest ühekordse makse summas 50 000 eurot. 300 000 000 eurot ületava kohustuste kogusumma (ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta) eest teevad need krediidiasutused ja investeerimisühingud osamakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklitele 4–9.
   Artikkel 9
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 või alates kuupäevast, mil vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 99 lõikele 6 hakatakse kohaldama nimetatud määruse artikli 69 lõiget 1, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja osalevates liikmesriikides vahetult kohaldatav.
      Brüssel, 19. detsember 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. GOZI

      (1)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

      (2)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

      (4)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex ante osamaksetega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 44).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1036/2013, 24. oktoober 2013 , millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine etofeenproksi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides EMPs kohaldatav tekst

text:
               25.10.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 283/35

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1036/2013,
   24. oktoober 2013,
   millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine etofeenproksi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) I, IA või IB lisasse. Etofeenproks kuulub kõnealusesse nimekirja.

               (2)

               Etofeenproksi on hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks), mis vastab määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliigile 18.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Austria esitas 9. augustil 2011 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 27. septembril 2013 hindamisaruandesse.

               (5)

               See aruanne näitab, et etofeenproksi sisaldavate biotsiidide kasutamisel tooteliiki 18 kuuluva tootena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele.

               (6)

               Samuti ilmneb aruannetest, et etofeenproksi omaduste tõttu võib see olla bioakumuleeruv (B) ja toksiline (T) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (4) XIII lisas kehtestatud kriteeriumidega. Heakskiidu kehtivusperioodiks peaks olema kümme aastat kooskõlas direktiivis 98/8/EÜ sätestatud praeguse tavaga, kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud. Toodetele loa andmisel kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 23 tuleks etofeenproksi siiski käsitada asendamisele kuuluva ainena vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõike 1 punktile d.

               (7)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks etofeenproksi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides.

               (8)

               Kuna hindamine ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks heakskiitmine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõike 4 kohaselt hõlmata kõnealuseid materjale.

               (9)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid, huvitatud isikud ja komisjon saaksid vastavalt vajadusele valmistuda kaasnevate uute nõuete täitmiseks.

               (10)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine etofeenproksi kasutamine tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides vastavalt käesolevas lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. oktoober 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

      LISA

                  Tavanimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisnumbrid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiitmise lõppkuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused (2)

                  Etofeenproks

                  IUPACi nimetus:
                  3-fenoksübensüül-2-(4-etoksüfenüül)-2-metüülpropüüleeter
                  EÜ nr: 407-980-2
                  CASi nr: 80844-07-1

                  970 g/kg

                  1. juuli 2015

                  30. juuni 2025

                  18

                  Etofeenproksi käsitatakse asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktiga d.
                  Toote hindamisel pööratakse eritähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida toimeaine riskide ELi tasandil hindamisel ei ole käsitletud.
                  Lubade andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

                              1)

                              Tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased organisatsioonilised meetmed. Juhul, kui kokkupuudet ei ole vajaliku tasemeni võimalik muude vahenditega vähendada, kasutatakse toodete kasutamisel sobivaid isikukaitsevahendeid.

                              2)

                              Toodete puhul, mis võivad põhjustada jääke toidus või söödas, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005, (4) ning võtavad asjakohased riskivähendamismeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

         (1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

         (2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1732, 28. september 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               29.9.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 262/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1732,
   28. september 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. september 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  144,4

                  ZZ

                  144,4

                  0707 00 05

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  125,7

                  0709 93 10

                  AR

                  162,6

                  TR

                  141,7

                  ZZ

                  152,2

                  0805 50 10

                  AR

                  94,2

                  CL

                  128,7

                  TR

                  83,4

                  UY

                  74,7

                  ZA

                  105,1

                  ZZ

                  97,2

                  0806 10 10

                  TR

                  131,4

                  ZA

                  80,3

                  ZZ

                  105,9

                  0808 10 80

                  AR

                  103,1

                  BR

                  97,9

                  CL

                  145,9

                  NZ

                  120,0

                  US

                  144,0

                  ZA

                  122,0

                  ZZ

                  122,2

                  0808 30 90

                  CL

                  126,9

                  CN

                  92,9

                  TR

                  132,1

                  ZA

                  155,4

                  ZZ

                  126,8

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  128,6

                  ZZ

                  128,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1531, 7. september 2017, millega pikendatakse asendust vajava toimeaine imasamoksi heakskiitu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               8.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 232/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1531,
   7. september 2017,
   millega pikendatakse asendust vajava toimeaine imasamoksi heakskiitu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 24 koostoimes artikli 20 lõikega 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiviga 2003/23/EÜ (2) lisati imasamoks toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

               (2)

               Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

               (3)

               Toimeaine imasamoksi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2018.

               (4)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus imasamoksi heakskiidu pikendamiseks.

               (5)

               Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

               (6)

               Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 13. aprillil 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“) ja komisjonile.

               (7)

               Amet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Amet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

               (8)

               15. märtsil 2016 esitas amet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas võib eeldada, et imasamoks vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas pikendamise esialgse aruande imasamoksi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 11. juulil 2016.

               (9)

               Taotlejale anti võimalus esitada pikendamise esialgse aruande kohta märkusi.

               (10)

               Vähemalt ühe imasamoksi sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses on leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane imasamoksi heakskiitu pikendada.

               (11)

               Imasamoksi heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei piira neid kasutusi, mida imasamoksi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane kaotada üksnes herbitsiidina kasutamise piirang.

               (12)

               Komisjon võtab siiski arvesse, et imasamoks on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 24 asendust vajav aine. Imasamoks on määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktidele 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 vastavalt püsiv ja toksiline aine, kuna selle poolestusaeg magevees ja settes on pikem kui 120 päeva ja pikaajaliselt täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon on veetaimede puhul 0,0045 mg/l. Seega vastab imasamoks määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.

               (13)

               Seepärast on asjakohane pikendada imasamoksi kui asendust vajava aine heakskiitu.

               (14)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud.

               (15)

               Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

               (16)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/841 (7) pikendati imasamoksi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2018, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu kehtivusaja pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. novembrist 2017.

               (17)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Asendust vajava toimeaine heakskiidu pikendamine
   Imasamoksi kui asendust vajava toimeaine heakskiitu pikendatakse vastavalt I lisale.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
   Artikkel 3
   Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. september 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni 25. märtsi 2003. aasta direktiiv 2003/23/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete imasamoksi, oksasulfurooni, etoksüsulfurooni, foraamsulfurooni, oksadiargüüli ja tsüatsofamiidi lisamisega (ELT L 81, 28.3.2003, lk 39).

      (3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

      (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

      (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

      (6)  EFSA Journal 2016; 14(4):4432. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

      (7)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/841, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, Ampelomyces quisqualis'e tüve AQ 10, benalaksüüli, bentasooni, bifenasaadi, bromoksüniili, karfentrasoon-etüüli, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dikvaadi, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, flumioksasiini, foraamsulfurooni, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, imasamoksi, imasosulfurooni, isoksaflutooli, laminariini, metalaksüül-M-i, metoksüfenosiidi, milbemektiini, oksasulfurooni, pendimetaliini, fenmedifaami, pümetrosiini, S-metolakloori ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 125, 18.5.2017, lk 12).

      I LISA

                  Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

                  IUPACi nimetus

                  Puhtus (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumine

                  Erisätted

                  imasamoks
                  CASi nr 114311-32-9
                  CIPACi nr 619

                  2-[(RS)-4-isopropüül-4-metüül-5-okso-2-imidasoliin-2-üül]-5-metoksümetüülnikotiinhape

                  ≥ 950 g/kg
                  Tsüaniidiooni (CN) sisaldus lisandina ei tohi ületada 5 mg/kg tehnilises materjalis.

                  1. november 2017

                  31. oktoober 2024

                  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse imasamoksi heakskiidu pikendamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

                              —

                              tarbijakaitsele;

                              —

                              veetaimede ja sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele;

                              —

                              põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas.

                        Vajaduse korral hõlmavad loa saamise tingimused riskivähendusmeetmeid ning ohualdistel aladel käivitatakse seireprogrammid, et kontrollida metaboliitide CL 312622 ja CL 354825 esinemist põhjavees.

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

      II LISA
      Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  A osast jäetakse välja kanne 41 imasamoksi kohta;

                  2)

                  E osasse lisatakse järgmine kanne:

                              Number

                              Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

                              IUPACi nimetus

                              Puhtus (1)

                              Heakskiitmise kuupäev

                              Heakskiidu aegumine

                              Erisätted

                              „8

                              imasamoks
                              CASi nr 114311-32-9
                              CIPACi nr 619

                              2-[(RS)-4-isopropüül-4-metüül-5-okso-2-imidasoliin-2-üül]-5-metoksümetüülnikotiinhape

                              ≥ 950 g/kg
                              Tsüaniidiooni (CN) sisaldus lisandina ei tohi ületada 5 mg/kg tehnilises materjalis.

                              1. november 2017

                              31. oktoober 2024

                              Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse imasamoksi heakskiidu pikendamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                              Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

                                          —

                                          tarbijakaitsele;

                                          —

                                          veetaimede ja sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele;

                                          —

                                          põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas.

                                    Vajaduse korral hõlmavad loa saamise tingimused riskivähendusmeetmeid ning ohualdistel aladel käivitatakse seireprogrammid, et kontrollida metaboliitide CL 312622 ja CL 354825 esinemist põhjavees.“

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 885/2014, 13. august 2014 , millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Indiast pärit söödava muskushibiski ja karrilehtede impordi suhtes, ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 91/2013  EMPs kohaldatav tekst

text:
               14.8.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 242/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 885/2014,
   13. august 2014,
   millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Indiast pärit söödava muskushibiski ja karrilehtede impordi suhtes, ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 91/2013
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus, et liit võib võtta asjakohaseid kiireloomulisi meetmeid, kui selgub, et kolmandast riigist imporditud sööt või toit võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist ja keskkonda ning riski ei saa rahuldavalt ohjata asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmete abil.

               (2)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 669/2009 (3) on kehtestatud kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine teatava mitteloomse sööda ja toidu importimisel.

               (3)

               Muu hulgas on seoses pestitsiidijääkidega rakendatud karrilehtede puhul suurema sagedusega ametlikku impordikontrolli üle kahe aasta ja söödava muskushibiski puhul peaaegu kaks aastat.

               (4)

               Sagedasema kontrolli tulemustest selgub, et jätkuvalt ületatakse väga sageli liidu õigusaktides kehtestatud pestitsiidide jääkide piirnorme ja mitmel korral on tuvastatud nende ainete väga suur kontsentratsioon. Need tulemused tõendavad, et nimetatud toitude import kujutab endast ohtu inimeste tervisele. Pärast liidu piiridel tehtud sagedasemat kontrolli täheldati, et olukord ei ole paranenud. Hoolimata Euroopa Komisjoni selgesõnalisest palvest ei esitanud India ametiasutused tootmis- ja kontrollisüsteemides esinevate kitsaskohtade ja puudujääkide likvideerimiseks mitte ühtki konkreetset ja rahuldavat tegevuskava.

               (5)

               Et kaitsta inimeste tervist liidus, oli vaja kehtestada täiendavad tagatised Indiast pärineva kõnealuse toidu kohta. Seetõttu kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 91/2013, (4) et kõikidele Indiast pärit karrilehtede ja söödava muskushibiski saadetistele peab olema lisatud tõend, mis kinnitab, et neist toodetest on võetud proovid ja neid on analüüsitud pestitsiidide jääkide esinemise osas ja nad on tunnistatud liidu õigusaktidele vastavateks.

               (6)

               Selleks, et tagada liidu tasandil tõhus korraldus ja ühtsus teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatava sööda ja toidu impordi kontrollimisel aflatoksiinide esinemise suhtes, on asjakohane, et kogu kolmandatest riikidest pärit sööt ja toit, mille suhtes kohaldatakse aflatoksiini esinemise tõttu eritingimusi, koondatakse ühte määrusesse.Seetõttu tuleks Indiast ja Ghanast pärit maapähklite suhtes kohaldatavad sätted ning Nigeeriast pärit arbuusiseemnete suhtes kohaldatavad sätted integreerida ühte määrusesse, mis sisaldab komisjoni määrusega (EÜ) nr 1152/2009 (5) ette nähtud sätteid.

               (7)

               Selleks et tagada liidu tasandil impordi kontrollimise tõhus korraldus ja ühtsus, on kõnealuses määruses asjakohane ette näha Indiast pärit karrilehtede ja söödava muskushibiski pestitsiidijääkide füüsilise kontrolli menetlused, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 669/2009 sätestatud meetmetega.

               (8)

               Saadetistest proovide võtmine ja analüüside tegemine peab toimuma kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega. Pestitsiidide jääkide piirnormid on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005 (6). Sätted proovivõtumeetodite kohta pestitsiidijääkide ametlikuks kontrollimiseks on kehtestatud komisjoni direktiiviga 2002/63/EÜ (7).

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise toidu saadetiste suhtes, mis kuulub I lisas esitatud CN-koodide ja TARIC- klassifikatsiooni kohaldamisalasse:

               a)

               Indiast pärit või sealt lähetatud söödav muskushibisk (toit, värske ja külmutatud);

               b)

               Indiast pärit või sealt lähetatud karrilehed (toit, ürdid).

         2.   Käesolevat määrust kohaldatakse samuti liittoidu suhtes, mis sisaldab rohkem kui 20 % lõikes 1 nimetatud toitu.
   3.   Käesolevat määrust ei kohaldata lõigetes 1 ja 2 nimetatud toidu saadetiste suhtes, mis on ette nähtud üksnes eraisikule isiklikuks tarbimiseks ja kasutamiseks. Kahtluse korral lasub tõendamiskohustus saadetise saajal.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 2 ja 3, määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 669/2009 artiklis 3 esitatud mõisteid.
   Käesolevas määruses kasutatakse mõistet „saadetis” samas tähenduses kui direktiivis 2002/63/EÜ esitatud mõistet „partii”.
   Artikkel 3
   Import Euroopa Liitu
   Artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud toidu saadetisi võib liitu importida ainult käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt.
   Sellise toidu saadetisi võib liitu tuua vaid määratud sisenemiskoha kaudu.
   Artikkel 4
   Proovide võtmise ja analüüside tulemused
   1.   Artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud toidu saadetistega peavad kaasas olema proovivõtu ja analüüside tulemused, mille on teinud päritoluriigi pädevad asutused või saadetise saatnud riigi pädevad asutused, kui saatev riik on erinev päritoluriigist, ning sellega tõendatakse vastavust pestitsiidide jääkide piirmäärasid käsitlevatele liidu õigusaktidele artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud toidu puhul, sealhulgas liittoidu puhul, mis sisaldab kõnealust toitu rohkem kui 20 %.
   2.   Lõikes 1 osutatud proovide võtmine peab toimuma kooskõlas pestitsiidide jääke käsitleva direktiiviga 2002/63/EÜ.
   Artikkel 5
   Terviseohutuse sertifikaat
   1.   Saadetistele peab olema lisatud ka terviseohutuse sertifikaat vastavalt II lisas esitatud näidisele.
   2.   Terviseohutuse sertifikaadi täidab, allkirjastab ja kinnitab päritoluriigi või selle riigi, kust saadetis on lähetatud, kui see ei ole päritoluriik, pädeva asutuse volitatud esindaja.
   3.   Terviseohutuse sertifikaat koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle liikmesriigi ametlikest keeltest, kus asub määratud sisenemiskoht. Liikmesriik võib siiski nõustuda terviseohutuse sertifikaadiga, mis on koostatud mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
   4.   Terviseohutuse sertifikaat kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast.
   Artikkel 6
   Identifitseerimisandmed
   Kõik artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toidu saadetised tähistatakse sama identifitseerimiskoodiga, mis on märgitud artiklis 4 nimetatud proovivõtu- ja analüüsitulemustele ja artiklis 5 osutatud terviseohutuse sertifikaadile. Selle identifitseerimiskoodiga tuleb tähistada saadetise iga kott või muu pakend.
   Artikkel 7
   Eelnev saadetistest teatamine
   1.   Toidukäitlejad või nende esindajad teevad määratud sisenemiskoha pädevatele asutustele eelnevalt teatavaks artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toidu saadetiste sisenemiskohta saabumise eeldatava kuupäeva ja kellaaja ning saadetiste laadi.
   2.   Selleks täidavad nad ühise sisenemisdokumendi I osa ja saadavad selle soovitavalt vähemalt üks tööpäev enne saadetise tegelikku saabumist määratud sisenemiskoha pädevale asutusele.
   3.   Ühise sisenemisdokumendi täitmiseks käesoleva määruse rakendamisel võtavad toidukäitlejad arvesse määruse (EÜ) nr 669/2009 II lisas kehtestatud ühise sisenemisdokumendi juhiseid, kui tegemist on käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja b nimetatud toiduga, sealhulgas sellist toitu rohkem kui 20 % sisaldava liittoiduga.
   Artikkel 8
   Ametlik kontroll
   1.   Määratud sisenemiskoha pädev asutus teostab dokumentide kontrolli kõikide artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toidu saadetiste puhul, et kontrollida vastavust artiklites 4 ja 5 kehtestatud nõuetele.
   2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja b nimetatud toidu ja artikli 1 lõikes 2 nimetatud liittoidu identsuse ja füüsiline kontrollimine teostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 669/2009 artiklitele 8, 9 ja 19 ja käesoleva määruse I lisas kehtestatud sagedusega.
   3.   Pärast kontrollide teostamist peavad pädevad asutused:

               a)

               täitma ühise sisenemisdokumendi II osa asjaomased lahtrid;

               b)

               lisama käesoleva artikli lõike 2 kohaselt tehtud analüüsi ja proovivõtu tulemused;

               c)

               esitama ühise sisenemisdokumendi viitenumbri ja kandma selle ühisele sisenemisdokumendile;

               d)

               panema ühise sisenemisdokumendi originaalile templi ja andma sellele allkirja;

               e)

               tegema allkirjastatud ja templiga varustatud ühisest sisenemisdokumendist koopia ja selle säilitama.

         4.   Ühise sisenemisdokumendi ja terviseohutuse sertifikaadi originaalid peavad koos artiklis 4 osutatud proovivõtu ja analüüsi tulemustega olema saadetisega kaasas kogu selle transportimise aja, kuni saadetis lubatakse vabasse ringlusesse. Kui artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud toidu saadetiste edasiseks transportimiseks antakse luba enne tegeliku füüsilise kontrolli tulemuste saamist, peab väljastama ka ühise sisenemisdokumendi originaali kinnitatud koopia.
   Artikkel 9
   Saadetise jagamine osadeks
   1.   Saadetisi ei jagata osadeks enne, kui ametlik kontrollimine on lõpule viidud ja pädevad asutused on täitnud ühise sisenemisdokumendi artikli 8 kohaselt.
   2.   Kui saadetis jagatakse osadeks, peab kuni kauba vabasse ringlusesse lubamiseni olema iga saadetise osaga transportimise ajal kaasas ühise sisenemisdokumendi kinnitatud koopia.
   Artikkel 10
   Vabasse ringlusse lubamine
   Saadetiste vabasse ringlusse laskmiseks peavad toidukäitlejad või nende esindajad esitama tolliasutusele (füüsiliselt või elektrooniliselt) ühise sisenemisdokumendi, mille on pärast ametliku kontrollimise lõppemist nõuetekohaselt täitnud pädev asutus. Tolliasutus lubab saadetise vabasse ringlusse alles pärast seda, kui pädev asutus on ühise sisenemisdokumendi II osa lahtrisse 14 märkinud soodsa otsuse ja on selle lahtris 21 allkirjastanud.
   Artikkel 11
   Nõuetele mittevastavus
   Kui ametliku kontrollimise käigus tuvastatakse mittevastavus asjaomaste liidu õigusaktidele, täidab pädev asutus ühise sisenemisdokumendi III osa ja võetakse määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklite 19, 20 ja 21 kohased meetmed.
   Artikkel 12
   Aruandlus
   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kolme kuu järel aruande toidu saadetiste ametliku kontrolli käigus tehtud kõikide analüüside tulemustest vastavalt käesolevale määrusele. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul.
   Aruanne peab sisaldama järgmist teavet:

               —

               imporditud saadetiste arv;

               —

               selliste saadetiste arv, millest on võetud analüüside tarbeks proove;

               —

               artikli 8 lõikes 2 sätestatud kontrollimise tulemused.

         Artikkel 13
   Kulud
   Toidukäitlejad tasuvad kõik kulud, mis tekivad seoses ametlike kontrollide teostamisega, sealhulgas proovivõtu, analüüside, ladustamise ja mis tahes meetmete võtmisega seoses nõuetele mittevastavusega.
   Artikkel 14
   Kehtetuks tunnistamine
   Rakendusmäärus (EL) nr 91/2013 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 15
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. august 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 669/2009, 24. juuli 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

      (4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 91/2013, 31. jaanuar 2013, millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Ghanast ja Indiast pärit maapähklite, Indiast pärit söödava muskushibiski ja karrilehtede ja Nigeeriast pärit arbuusiseemnete impordi suhtes, ja muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 669/2009 ja nr 1152/2009 (ELT L 33, 2.2.2013, lk 2).

      (5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1152/2009, 27. november 2009, millega kehtestatakse eritingimused teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate toiduainete impordile seoses aflatoksiinidest tuleneva saastamisohuga ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/504/EÜ (ELT L 313, 28.11.2009, lk 40).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

      (7)  Komisjoni direktiiv 2002/63/EÜ, 11. juuli 2002, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30).

      I LISA
      Mitteloomset päritolu toit, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud meetmeid:

                  Sööt ja toit
                  (kavandatud kasutusotstarve)

                  CN-kood (1)

                  TARICi alamrubriik

                  Päritoluriik

                  Oht

                  Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

                  Söödav muskushibisk

                        (Toit — värske ja külmutatud)

                  ex 0709 99 90

                  20

                  India (IN)

                  Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (2)

                  20

                  Karrilehed (Bergera/Murraya koenigii)

                        (Toit — ürdid — värskelt kuivatatud või külmutatud)

                  ex 1211 90 86

                  10

                  India (IN)

                  Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (3)

                  20

         (1)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kaupade nomenklatuuris puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

         (2)  Päritoluriigi kinnitus ja liikmesriikide poolt tehtud impordikontroll, et tagada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1), eelkõige järgmiste pestitsiidide jääkide osas: atsefaat, metamidofoss, triasofoss, endosulfaan, monokrotofoss, metomüül, tiodikarb, diafentiuroon, tiametoksaam, fiproniil, oksamüül, aseetamipriid, indoksakarb, mandipropamiid.

         (3)  Päritoluriigi kinnitus ja liikmesriikide poolt tehtud impordikontroll, et tagada vastavus määrusele (EÜ) nr 396/2005, eelkõige järgmiste pestitsiidide jääkide osas: triasofoss, metüüloksüdemeteoon, kloropürifoss, atseetamipriid, tiametoksaam, klotianidiin, metamidofoss, atsefaat, propargiit, monokrotofoss.

      II LISA


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 955/2014, 8. september 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               9.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 268/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 955/2014,
   8. september 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. september 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  76,6

                  ZZ

                  76,6

                  0707 00 05

                  TR

                  123,3

                  ZZ

                  123,3

                  0709 93 10

                  TR

                  124,8

                  ZZ

                  124,8

                  0805 50 10

                  AR

                  175,5

                  BR

                  100,4

                  CL

                  196,7

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  134,4

                  ZA

                  172,8

                  ZZ

                  169,9

                  0806 10 10

                  BR

                  167,7

                  EG

                  167,7

                  TR

                  116,5

                  ZZ

                  150,6

                  0808 10 80

                  BR

                  62,8

                  CL

                  103,3

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  119,3

                  US

                  129,1

                  ZA

                  129,9

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  50,3

                  ZA

                  120,5

                  ZZ

                  96,8

                  0809 30

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  43,1

                  ZZ

                  38,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1151/2011, 14. november 2011 , millega rakendatakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

text:
               15.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 296/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1151/2011,
   14. november 2011,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 9. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (1), eriti selle artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias.

               (2)

               Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 14. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/736/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), tuleks määruse (EL) nr 442/2011 II lisas esitatud loetellu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, kanda täiendavad isikud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas loetletud isikud lisatakse määruse (EL) nr 442/2011 II lisas esitatud loetellu.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Brüssel, 14. november 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. ASHTON

      (1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 1.

      (2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 55.

      LISA

         Artiklis 1 osutatud isikud

                  Nimi

                  Tuvastamisandmed

                  Põhjendus

                  Loetellu kandmise kuupäev

                  1.

                  Kindralmajor Jumah Al-Ahmad

                  Eriüksuste juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

                  14.11.2011

                  2.

                  Kolonel Lu'ai al-Ali

                  Süüria sõjaväeluure Dera'a osakonna juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest Dera'as.

                  14.11.2011

                  3.

                  Kindralleitnant Ali Abdullah Ayyub

                  Peastaabi ülema asetäitja (töötajad ja tööjõud). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

                  14.11.2011

                  4.

                  Kindralleitnant Jasim al-Furayj

                  Peastaabi ülem. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

                  14.11.2011

                  5.

                  Kindral Aous (Aws) ASLAN

                  Sünniaeg: 1958

                  Pataljoniülem vabariiklikus kaardiväes. Maher al-ASSADile ja president al-ASSADile lähedalseisev isik. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest kogu Süüria territooriumil.

                  14.11.2011

                  6.

                  Kindral Ghassan BELAL

                  4. divisjoni büroo kindral-komandant. Maher al-ASSADi nõunik ja julgeolekuoperatsioonide koordinaator. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest kogu Süüria territooriumil.

                  14.11.2011

                  7.

                  Abdullah BERRI

                  Juhib BERRI perekonna rühmitusi. Vastutab valitsusmeelsete rühmituste eest, kes on seotud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonidega Aleppos.

                  14.11.2011

                  8.

                  George CHAOUI

                  Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

                  14.11.2011

                  9.

                  Kindralmajor Zuhair Hamad

                  Üldluure direktoraadi asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

                  14.11.2011

                  10.

                  Amar ISMAEL

                  Süüria elektroonilise armee tsiviiljuht (maavägede luurebüroo). On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

                  14.11.2011

                  11.

                  Mujahed ISMAIL

                  Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

                  14.11.2011

                  12.

                  Saqr KHAYR BEK

                  Asesiseminister. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias.

                  14.11.2011

                  13.

                  Kindralmajor Nazih

                  Üldluure direktoraadi asedirektor. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

                  14.11.2011

                  14.

                  Kifah MOULHEM

                  Pataljoniülem 4. divisjonis. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Deïr el-Zoris.

                  14.11.2011

                  15.

                  Kindralmajor Wajih Mahmud

                  18. soomusdivisjoni juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla eest Homsis.

                  14.11.2011

                  16.

                  Bassam SABBAGH

                  Sündinud 24. augustil 1959 Damaskuses Aadress: Kasaa, rue Anwar al Attar, immeuble al Midani, Damas. Süüria pass nr 004326765, välja antud 2/11/2008, kehtiv kuni novembrini 2014.

                  Advokaadibüroo Sabbagh et Associés (Damaskus) juht, Pariisi advokatuuri advokaat. Rami Makhloufi ja de Khaldoun Makhloufi õigus- ja finantsnõunik ning asjaajaja. Bachar al-Assadi kaasosanik kinnisvaraprojekti rahastamises Lattakias. Osaleb režiimi rahastamises.

                  14.11.2011

                  17.

                  Kindralleitnant Tala Mustafa Tlass

                  Peastaabi ülema asetäitja (logistika ja tarned). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

                  14.11.2011

                  18.

                  Kindralmajor Fu'ad Tawil

                  Süüria õhujõudude luureteenistuse asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

                  14.11.2011


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 722/2013, 25. juuli 2013 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               27.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 202/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 722/2013,
   25. juuli 2013,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. juuli 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Plastveljest ja täisplastrehvist ratas läbimõõduga umbes 20 cm ja laiusega umbes 5 cm.
                  Velje keskel on ava ja süsinikterasest kuullaager.
                  Ratast saab monteerida mitmesuguste toodete külge nagu ratastoolid ja muud vahendid liikumispuuetega inimestele, käimistoolid/käimisraamid ja haiglavoodid.

                      (1) Vt pilt.

                  3926 90 97

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 3926 ja 3926 903926 90 97 sõnastusega.
                  Ratta kavandatud peamine kasutusotstarve ei ilmne selle objektiivsetest omadustest, kuna see sobib sama hästi näiteks rubriigi 8713 (ratastoolid), 9021 (käimistoolid/käimisraamid) või 9402 (haiglavoodid) toodetele. Seega ei saa ratast klassifitseerida konkreetse toote osaks.
                  Ratas on erinevatest materjalidest (plast ja süsinikteras) liittoode. Komponent, mis annab rattale põhiomaduse, on plastvelg, kuna see on toote konstruktsiooni alus.
                  Seepärast tuleb toode klassifitseerida muu plastist tootena CN-koodi 3926 90 97 alla.

         (1)  Pilt on üksnes illustratsiooniks.