title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/297, 20. veebruar 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes

text:
                  21.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 50/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/297,
         20. veebruar 2019,
         millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit seemisnaha impordi suhtes. Meede kehtestati väärtuselise tollimaksu (58,9 %) kujul.

                     (2)

                     Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1153/2012 (3) kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada.

               1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                     (3)

                     Pärast teate avaldamist dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (4) sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine.

                     (4)

                     Taotluse esitas Ühendkuningriigi nahatööstuse föderatsioon (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu seemisnaha kogutoodangust ja see põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

               1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                     (5)

                     Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 6. detsembril 2017Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               1.4.   Huvitatud isikud

                     (6)

                     Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele. Liidus ei ole teisi teadaolevaid seemisnaha tootjaid peale nende, keda esindab taotluse esindaja.

               1.5.   Väljavõtteline uuring

                     (7)

                     Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada sõltumatutest liidu importijatest ja Hiina eksportivatest tootjatest alusmääruse artikli 17 kohaselt valimi.

                     (8)

                     Kuna kahe ainukese olemasoleva liidu tootja toodang moodustas 100 % liidu kogutoodangust, liidu tootjate väljavõttelist uuringut ei kavandatud.

               1.5.1.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

                     (9)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik sõltumatud importijad. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile algatamisteate II lisas nõutud teabe.

                     (10)

                     Endast andis teada kaks sõltumatut importijat. Kõnealused kaks äriühingut ei ole vaatlusalust toodet siiski alates eelmisest aegumise läbivaatamisest, st alates 2012. aastast importinud.

               1.5.2.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                     (11)

                     Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel Hiina RV eksportijatel või tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportijad või tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Hiina Rahvavabariigi esindus ei vastanud taotlusele. Komisjon võttis seega ühendust ainult taotluse esitaja poolt aegumise läbivaatamise algatamise taotluses märgitud eksportivate tootjatega.

                     (12)

                     Ükski Hiina RV eksportiv tootja ei esitanud siiski nõutud teavet ega teinud uurimise käigus koostööd.

               1.6.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                     (13)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

                     (14)

                     Komisjon saatis küsimustikud kahele taotluse esitaja poolt esindatud liidu tootjale. Küsimustikule saadi vastused mõlemalt liidu tootjalt.

                     (15)

                     Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                           Liidu tootjad:

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Ühendkuningriik, ning

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Itaalia.

               1.7.   Läbivaatamise uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (16)

                     Dumpingu ja kahju läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

                     (17)

                     Vaatlusalune toode on seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul, mis on pärit Hiina RVst ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Seda kasutatakse peamiselt puhastamiseks ja poleerimiseks.

                     (18)

                     Uurimine (nagu ka esialgne uurimine) kinnitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mida valmistab ja müüb liidu turul liidu tootmisharu, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusalad ning seega on need samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPING

                     (19)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda Hiina eksportivate tootjate dumpingu jätkumine või kordumine.

                     (20)

                     Kuna ükski Hiina RV eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud (vt põhjendus (12)), hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust kättesaadavate faktide alusel, eelkõige Eurostati statistiliste andmete, Hiina ekspordiandmebaasi, läbivaatamise taotluses esitatud teabe, avalikult kättesaadava teabe, nt Hiina tootja Henan Prosperi ametliku veebilehe (6) ning läbivaatamise uurimise käigus taotluse esitajalt saadud teabe alusel.

               3.1.   Läbivaatamise uurimisperioodil toimunud dumping

         3.1.1.   Normaalväärtus

                     (21)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse Hiina RVst pärit impordi puhul normaalväärtus tavaliselt turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal või sellise hinna järgi, mis kehtib sellisest kolmandast turumajanduslikust riigist teistesse riikidesse, sh liitu toimuva müügi korral, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

               Normaalväärtus esialgse uurimise käigus ja eelmine aegumise läbivaatamine

                     (22)

                     Esialgse uurimise käigus valis komisjon võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“) ja määras normaalväärtuse USA koostööd tegeva seemisnaha tootja hindade alusel.

                     (23)

                     USAs tegutsev ainuke seemisnaha tootja on tänaseks tootmise lõpetanud. Eelmise aegumise läbivaatamise käigus määras komisjon seetõttu normaalväärtuse Indiast liitu saabuva impordi keskmise hinna alusel (India oli sellel ajal suurim liitu importija).

               Normaalväärtus praeguse uurimise raames

                     (24)

                     Praeguse aegumise läbivaatamise algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et normaalväärtuse aluse määramiseks on tal kavas kasutada liidus kehtivaid hindu. Komisjon teavitas huvitatud isikuid ka sellest, et seemisnaha teised turumajanduslikud tootjad võivad asuda Indias, Nigeerias, Türgis ja Uus-Meremaal. Seega võib neid riike käsitleda kolmandate turumajanduslike riikidena (edaspidi „võrdlusriigid“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ühtegi märkust ei esitatud.

                     (25)

                     Komisjon võttis esmalt ühendust eespool nimetatud võimalike võrdlusriikide esindustega, et paluda neilt abi nende tootjate kindlakstegemisel oma riikides, keda võiks võrdlusriigi tootjatena kutsuda koostööd tegema. Seejärel saatis komisjon koostöötaotluse nende riikide kõikidele teadaolevatele seemisnaha tootjatele, nimelt seitsmele teadaolevale tootjale ja kahele teadaolevale tootjate ühendusele Indias, ainsale teadaolevale Uus-Meremaa tootjale ja ainsale teadaolevale Türgi tootjale.

                     (26)

                     Ainult üks Indias asuv seemisnaha tootja nõustus esialgu koostööd tegema. Seejärel jättis ta siiski täitmata komisjoni saadetud küsimustiku ja lõpetas koostöö. Seega ei teinud lõpuks uurimise käigus koostööd ükski võrdlusriigi seemisnaha tootja, kellega ühendust võeti.

                     (27)

                     Kuna turumajandusliku riigi tootja koostööd ei teinud, otsustas komisjon määrata normaalväärtuse sama metoodika alusel nagu eelmise aegumise läbivaatamise käigus, nimelt seemisnaha suurima liitu importija impordihindade alusel.

                     (28)

                     Statistiliste andmete alusel (7) oli Nigeeriast liitu saabuva impordi maht läbivaatamise uurimisperioodil kõige suurem. Normaalväärtus määrati seega Nigeeriast liitu saabuva impordi keskmise hinna alusel.

               3.1.2.   Ekspordihind

                     (29)

                     Kuna ükski Hiina RV eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud (vt põhjendus (12)), hindas komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Ekspordihind tehti kindlaks Hiina RVst liitu saabuva impordi keskmise statistilise hinna alusel (8).

               3.1.3.   Dumping

                     (30)

                     Komisjon võrdles normaalväärtust punktis 3.1.1 kirjeldatud meetodi alusel ekspordihinnaga, mis tehti kindlaks kooskõlas punktis 3.1.2 kirjeldatud meetodiga. Dumpingu arvutamine andis tulemuseks dumpingumarginaali 118 %.

               3.1.4.   Järeldus läbivaatamise uurimisperioodil toimunud dumpingu kohta

                     (31)

                     Kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise ajal, jätkasid Hiina eksportivad tootjad läbivaatamise uurimisperioodil seemisnaha eksportimist liitu dumpinguhinnaga.

               3.2.   Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüs

                     (32)

                     Edasi analüüsis komisjon, kas juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, oleks dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline. Seda tehes vaatles komisjon Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda Hiina siseturul ning liidu turu atraktiivsust.

                     (33)

                     Kuna ükski teadaolev seemisnaha eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud, tuli põhjendustes 34–44 esitatud, dumpingu jätkumist või kordumist käsitlevate järelduste aluseks võtta teised allikad, st Eurostati andmed, Hiina ekspordiandmebaas, läbivaatamise taotluses esitatud teave, avalikult kättesaadav teave, nt Hiina tootja Henan Prosperi ametlik veebileht ja taotluse esitajalt läbivaatamise uurimise käigus saadud teave.

               3.2.1.   Tootmisvõimsus

                     (34)

                     Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, põhineb komisjonile kättesaadav teave tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta taotluse esitaja esitatud teabel ja avalikult kättesaadaval teabel.

                     (35)

                     Teabe kohaselt on Hiinas oluline seemisnaha tootmisvõimsus.

                     (36)

                     Esiteks asub Hiinas maailma suurim lambanaha tootmise ettevõte, nimelt äriühing Henan Prosper. Kuigi Henan Prosper töötleb erinevaid loomanahku (sealhulgas nahad, mis toote määratluse alla ei kuulu), on selle tootmisvõimsus 30 000 nahka päevas. Äriühingu Henan Prosper veebilehe kohaselt võrdub nimetatud tootmisvõimsus iga-aastase töötlemisvõimsusega 7 miljonit nahka (ligikaudu 47,3 miljonit ruutjalga) (9). Äriühingul on 3600 töötajat ja sihtotstarbeline seemisnaha parkimise töökoda (10). Kuigi teave seemisnaha tootmise täpse osakaalu (ja tootmisvõimsuse) kohta kogutootmises ei ole kättesaadav, siis võrdlusena jäi liidu tootmisharu seemisnaha tootmisvõimsus läbivaatamise uurimisperioodil vahemikku 7 kuni 10 miljonit ruutjalga (11).

                     (37)

                     Teiseks on taotluse esitaja esitatud teabe kohaselt Hiinas mitmeid teisi seemisnaha tootjaid. Komisjoni käsutuses ei ole teavet kõnealuste tootjate tootmisvõimsuse kohta. Ainuüksi Henan Prosperi aastane tootmisvõimsus 7 miljonit nahka ületab siiski liidu kogutarbimise läbivaatamise uurimisperioodil (vt tabel 1 põhjenduses 53).

                     (38)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et Hiina seemisnaha tootjatel on piisavad tootmisvõimsused, mida on võimalik kasutada seemisnaha tootmiseks liitu eksportimise eesmärgil, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

               3.2.2.   Hiina eksportijate tegevus kolmandate riikide turgudel

                     (39)

                     Hiina tootjad eksportisid läbivaatamise uurimisperioodil seemisnahka märkimisväärsetes kogustes kolmandatesse riikidesse väljaspool Euroopa Liitu, eelkõige Malaisiasse, Bangladeshi, Singapuri, Vietnami, Jaapanisse ja USAsse. Hiina ekspordiandmebaasi kohaselt moodustas seemisnaha ekspordi kogumaht läbivaatamise uurimisperioodil 5,1 miljonit ruutjalga.

                     (40)

                     Komisjon võrdles läbivaatamise uurimisperioodil peamistele eksporditurgudele eksporditud seemisnaha keskmist hinda liidu turule saabuva keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus tehti Hiina ekspordiandmebaasis (12) esitatud teabe alusel.

                     (41)

                     Hiina ekspordiandmebaasi hinnad näitasid erinevatesse riikidesse eksportimisel olulisi erinevusi hindades kilogrammi kohta läbivaatamise uurimisperioodil. Samuti ilmnes, et 72,8 % kogustest eksporditi Hiinast kolmandatesse riikidesse madalama hinnaga kui sama toote liitu saabuv eksport, mille hind osutus dumpinguhinnaks. Seega toimus seemisnaha eksport Hiinast kolmandatesse riikidesse isegi madalama hinnaga kui eksport liitu.

               3.2.3.   Liidu turu atraktiivsus

                     (42)

                     Enne meetmete kehtestamist oli liit Hiina RV jaoks traditsiooniline eksporditurg. Esialgse uurimise perioodil (aprill 2004 – märts 2005) ulatus Hiinast liitu saabuv seemisnaha import 6,6 miljoni ruutjalani, mis on 28 korda rohkem kui praegu liitu suunatud ekspordi tase.

                     (43)

                     Läbivaatamise uurimisperioodil oli keskmine hinnatase liidu turul (0,99 eurot ruutjala kohta) kõrgem kui Hiina keskmine ekspordihind teistel eksporditurgudel, mis näitab, et Hiina eksportivatel tootjatel on majanduslik stiimul suunata eksport liitu, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

                     (44)

                     Pidades silmas asjaolu, et enne meetmete kehtestamist oli liit traditsiooniline Hiina turg ja (kõrgete) hindade tõttu on komisjon seega seisukohal, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, muutub liidu turg Hiina tootjate jaoks atraktiivsemaks ja tõenäoliselt üritavad nad suurendada liitu suunatud müüki oma olemasolevaid tootmisvõimsusi kasutades, mitte ei hakka eksportima teistele turgudele.

               3.2.4.   Järeldus dumpingu ja dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                     (45)

                     Uurimine näitas, et läbivaatamise uurimisperioodil jätkus vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga importimine Hiinast liidu turule. Uurimine näitas ka seda, et Hiina RV tootmisvõimsus oli võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamise uurimisperioodil väga märkimisväärne. Kui meetmetel lastakse aeguda, eksporditakse seda tootmisvõimsust tõenäoliselt vähemalt osaliselt liidu turule.

                     (46)

                     Lisaks olid Hiina ekspordihinnad teistel turgudel madalamad kui liitu suunatud ekspordi korral. Hiina eksportijate selline hinnakäitumine kolmandatel turgudel kinnitab tõenäosust, et liitu suunatud dumping jätkub, kui meetmetel lastakse aeguda.

                     (47)

                     Lisaks näitas liidu turu atraktiivsus suuruse ja hindade põhjal, et Hiina eksport suunatakse tõenäoliselt liidu turule, kui meetmetel lastakse aeguda.

                     (48)

                     Komisjon tegi seetõttu järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa märkimisväärse dumpinguhinnaga impordi Hiina RVst liitu, teiste sõnadega, et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline.

               4.   KAHJU

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                     (49)

                     Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                     (50)

                     Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt 4 – 5 miljonit ruutjalga. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe alusel liidu tootmisharu kohta, nimelt kahelt koostööd tegevalt liidu tootjalt uurimise käigus kogutud andmete alusel. Nende kahe koostööd tegeva liidu tootja toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust.

                     (51)

                     Kuna mikro- ja makromajanduslikud kahjunäitajad põhinevad ainult kahe ettevõtja andmetel, on need esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt alusmääruse artiklile 19.

               4.2.   Liidu tarbimine

                     (52)

                     Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu kontrollitud müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.

                     (53)

                     Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                        Tabel 1

                        Liidu tarbimine (ruutjalgades)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine (tuhandetes ruutjalgades)

                                 25 000  – 35 000

                                 30 000  – 40 000

                                 35 000  – 45 000

                                 40 000  – 50 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Allikas: Taotluse esitaja esitatud andmed ja Eurostati andmed.

                     (54)

                     Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil igal aastal püsivalt 13–14 % ja kokku 41 %.

               4.3.   Import Hiina RVst

         4.3.1.   Maht ja turuosa

                     (55)

                     Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati impordiandmete põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on esitatud põhjendustes 52–54.

                     (56)

                     Hiina RVst liitu saabuv import muutus järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Impordi maht (ruutjalgades) ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Hiina RVst pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Hiina RVst pärit impordi turuosa (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Allikas: Eurostati andmed.

                     (57)

                     Läbivaatamise uurimisperioodil vähenes Hiina RVst pärit impordi maht järsult, 3,2 miljonilt ruutjalalt 2014. aastal 0,2 miljoni ruutjalani, st 93 % ning turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil vastavalt 10–15 %-lt 0–5 %-ni. Hiina eksportivate tootjate turuosa on praegu väga väike, mis toetab mõtet, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on olnud tõhusad.

               4.3.2.   Hiina RVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                     (58)

                     Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu saabuva impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 3

                        Impordihinnad (eurodes ruutjala kohta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Hiina RVst pärit impordi hind (eurodes ruutjala kohta)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Allikas: Eurostati andmed.

                     (59)

                     Impordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil pidevalt. Tuleb siiski märkida, et võrdlusaastal on rahaline väärtus suhteliselt väike.

                     (60)

                     Hinna allalöömise analüüsimiseks läbivaatamise uurimisperioodil võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul Hiina RVst pärit impordi kaalutud keskmise hinnaga. Võrdlemise eesmärgil on liidu tootmisharu müügihindu kohandatud tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega. Hiina RVst pärit impordi hind on saadud Eurostatilt ja kohandatud tollitariifi ja impordijärgsete kuludega.

                     (61)

                     Võrdlus näitas, et läbivaatamise uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad 36,6 % alla, võttes arvesse kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

               4.4.   Import kolmandatest riikidest

                     (62)

                     Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Import kolmandatest riikidest

                                 Riik

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 India

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Turuosa (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Türgi

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Turuosa (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigeeria

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Turuosa (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Uus-Meremaa

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Turuosa (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistan

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Turuosa (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Ülejäänud maailm

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Turuosa (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina RV

                                 Maht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Turuosa (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Keskmine hind eurodes ruutjala kohta

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Allikas: Eurostatist ja küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (63)

                     Vaatlusalusel perioodil kasvas kolmandatest riikidest liitu saabuva impordi kogumaht pidevalt, ligikaudu 26 miljonilt ruutjalalt 2014. aastal ligikaudu 39 miljoni ruutjalani läbivaatamise uurimisperioodil, st 50 %. Kõnealune import moodustas läbivaatamise uurimisperioodil liidu turuosast 90–95 % (mis on suurem kui 75–80 % 2014. aastal). Kokkuvõttes tundub, et kolmandad riigid said liidu tarbimise 41 %-lisest kasvust täit kasu, nagu osutatud põhjenduses 54.

                     (64)

                     Riigiti moodustab läbivaatamise uurimisperioodil suurima, 52,5 %-lise turuosa Nigeeriast pärit import. Liidu muud peamised seemisnaha tarneallikad olid India, Türgi ja Uus-Meremaa.

                     (65)

                     Nigeeriast pärit import väärib eraldi äramärkimist. Mahud on järsult tõusnud, kasvades vaatlusalusel perioodil pidevalt ja peaaegu viis korda. Vaatlusalusel perioodil kasvas tegelikult ainult Nigeeria turuosa. 2014. aastal moodustas Nigeeriast pärit impordi turuosa 12 %, samas kui läbivaatamise uurimisperioodil oli üks kahest müüdud seemisnahast Nigeeria päritolu.

               4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.5.1.   Üldised märkused

                     (66)

                     Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

                     (67)

                     Kahju kindlakstegemisel ei eristanud komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, sest liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustasid ainult kaks tootjat. Komisjon hindas majandusnäitajaid nende kahe liidu tootja kohta käivate andmete alusel.

                     (68)

                     Kahjunäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, ühiku müügihinnad, ühiku tootmiskulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ning kapitali kaasamise võime. Neid on analüüsitud järgmiselt.

               4.5.2.   Kahjunäitajad

         4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (69)

                     Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 5

                        Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Tootmismaht (tuhandetes ruutjalgades)

                                 3 000  – 4 000

                                 4 000  – 5 000

                                 4 000  – 5 000

                                 4 000  – 5 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Tootmisvõimsus (tuhandetes ruutjalgades)

                                 7 000  – 10 000

                                 7 000  – 10 000

                                 7 000  – 10 000

                                 7 000  – 10 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (70)

                     Liidu tootmisharu tootmismaht kasvas vaatlusalusel perioodil 20 %.

                     (71)

                     Tootmisvõimsus jäi 2014. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini samaks, tootmisvõimsuse rakendamise keskmised määrad kõikusid samal perioodil olenevalt tootmismahust. Tootmisvõimsuse rakendamine 2014. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini üldiselt suurenes, kuid jäi ajalooliste standardite alusel madalale tasemele. Tuleks märkida, et madalad rakendamise määrad mõjutavad tavaliselt ühikukulusid, kuna üldkulud jagunevad väikeste tootmismahtude vahel.

               4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (72)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja liidu turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Liidu müük sõltumatutele klientidele (tuhandetes ruutjalgades)

                                 4 000  – 5 000

                                 3 000  – 4 000

                                 3 000  – 4 000

                                 3 000  – 4 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Turuosa (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Allikas: Eurostatist ja küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (73)

                     Liidu müügimaht ei järginud kokkuvõttes tarbimise puhul täheldatud kasvutendentsi. Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 41 % (vt põhjendus 54), samas kui liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes samal perioodil 10 %, mis tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa märkimisväärse vähenemise liidus.

               4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (74)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Tootlikkus (ruutjalgades töötaja kohta)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (75)

                     Liidu tootmisharu suurendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 51 %, kuid liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, vähenes 21 %, kuna tööhõive suurenes kiiremini kui tootmismaht.

               4.5.2.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                     (76)

                     Eespool uuritud näitajatest tuleb ilmsiks, et vaatamata alates 2006. aastast kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord jäänud küllaltki hapraks ja haavatavaks. Seega ei olnud võimalik kindlaks teha varasemast dumpingust taastumist. Võttes arvesse Hiina RVst pärit seemisnaha impordi puhul kindlaks tehtud praegust kõrget dumpingumarginaali, jõutakse seisukohale, et liidu turule suunatud mis tahes dumpinguhinnaga import võib avaldada praegustele väikestele mahtudele vaatamata liidu tootmisharule kahjulikku mõju.

               4.5.2.5.   Hinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

                     (77)

                     Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Müügihinnad liidus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Ühiku tootmiskulu

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (78)

                     Liidu tootjate keskmised müügihinnad kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 %. Samal ajal suurenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 7 %. Kõnealuse suurenemise peamine taganttõukaja oli toormaterjali (nimelt toornaha) hindade kasv.

               4.5.2.6.   Tööjõukulud

                     (79)

                     Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (80)

                     Keskmised tööjõukulud töötaja kohta vähenesid vaatlusaluse perioodi vältel 28 % võrra.

               4.5.2.7.   Laovarud

                     (81)

                     Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Laovarud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Lõppvarud

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (82)

                     Liidu tootmisharu lõppvarude tase suurenes 2014. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt, 53 % võrra.

               4.5.2.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (83)

                     Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 11

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamise uurimisperiood

                                 Müügi puhaskasum ELis sõltumatutele klientidele

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Rahavoog

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investeeringud

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Investeeringutasuvus

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Allikas: Küsimustiku vastustest saadud andmed.

                     (84)

                     Et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. Alates 2014. aastast kuni läbivaatamise uurimisperioodini oli kahjum pidev ja suurenes kokku 8 %. See negatiivne suundumus langes ajaliselt kokku liidu tarbimise dünaamilise kasvuga, mida selgitatakse põhjenduses 54. Nagu märgitud põhjenduses 64, põhines see kasv peaaegu täielikult muudest kolmandatest riikidest pärit impordil.

                     (85)

                     Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog äritegevusest vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, langus on peamiselt selgitatav märkimisväärse kahjumiga.

                     (86)

                     Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne.

                     (87)

                     Vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid ei kasutatud tootmisvõimsuse suurendamiseks. Pigem olid investeeringud eelkõige ette nähtud juba olemasolevate võimsuste säilitamiseks ja ajakohastamiseks. Üks 2015. aasta näitaja on üsnagi silmapaistev, põhjuseks ühe liidu tootja tootmisrajatiste ümberpaigutamine ühest liikmesriigist teise.

                     (88)

                     Kapitali kaasamise võimet mõjutas vaatlusalusel perioodil tekkinud kahjum.

               4.5.3.   Järeldus kahju kohta

                     (89)

                     Liidu tootmisharu finantsolukord jäi vaatlusalusel perioodil ebakindlaks. Eelkõige olid märkimisväärselt negatiivsed liidu tootmisharu sellised näitajad nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. Samuti vähenes oluliselt liidu tootmisharu turuosa. Turuosa vähenemine langes kokku nõudluse üldise kasvuga seemisnaha järele liidu turul, mis soodustas importi muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RV. Mõningaid täheldatud negatiivseid suundumusi saab selgitada mitme teguri kumulatiivse mõjuga, mis üheskoos halvendasid niigi ebakindlas olukorras liidu tootmisharu seisundit läbivaatamise uurimisperioodil veelgi. Nende tegurite seas oli kõige olulisem Nigeeriast pärit impordi hüppeline kasv liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega.

                     (90)

                     Mõned kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Tootmismaht suurenes 20 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 9 %. Kõnealuse kasvuga ei kaasnenud siiski müügi suurenemist liidu turul.

                     (91)

                     Kuigi Hiina RVst pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil järsult, rohkem kui 3 miljonilt ruutjalalt 2014. aastal ligikaudu 230 000 ruutjalani läbivaatamise uurimisperioodil, mille tulemusena vähenes turuosa 10–15 %-lt 0–5 %-ni, suurenes kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht märkimisväärselt.

                     (92)

                     Seetõttu on tõenäoline, et kõnealune import kolmandatest riikidest on takistanud liidu tootmisharu võimalikku taastumist eelnevalt Hiina dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahjust, eelkõige alates 2015. aastast, kui import Hiinast hakkas vähenema.

                     (93)

                     Veel 2014. aastal ületas Hiina RV turuosa liidus 10 %. Kuigi Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import vähenes läbivaatamise uurimisperioodil märkimisväärselt, oli Hiina RV turuosa läbivaatamise uurimisperioodile eelneval perioodil ja eelkõige 2014. aastal endiselt suhteliselt suur, Lisaks lõid kõnealuse impordi hinnad läbivaatamise uurimisperioodil liidu hinnad märkimisväärselt alla. Seetõttu ei saa välistada, et kõnealune import – kuigi see läbivaatamise uurimisperioodil vähenes – aitas märkimisväärselt kaasa liidu tootmisharule olulise kahju tekitamisele.

                     (94)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et liidu tootmisharu on esialgsetest meetmetest kasu saanud, kuna vaatlusalusel perioodil oli näha mõningat paranemist võrreldes esialgse uurimisperioodi käigus kindlakstehtud olukorraga. Liidu tootmisharu taastub siiski aeglaselt ja on eelnimetatud tegurite tõttu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras. Leiti, et läbivaatamise uurimisperioodil on liidu tootmisharu kandnud olulist kahju, nagu näitab alusmääruse artikli 3 lõikes 5 määratletud näitajate muutumine.

               5.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS, KUI MEETMED TUNNISTATAKSE KEHTETUKS

                     (95)

                     Uurimise käigus selgus, et Hiina RVst pärit impordi puhul oli läbivaatamise uurimisperioodil kasutatud dumpinguhindu (põhjendus 31) ja et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline dumpingu jätkumine (põhjendus 48). Uurimise käigus jõuti ka järeldusele, nagu märgitud põhjenduses (94), et liidu tootmisharu kandis kahju. Seepärast hindas komisjon, kas juhul, kui meetmetel lastaks kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 aeguda, oleks tõenäoline, et esialgselt Hiina dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju võiks jätkuda.

                     (96)

                     Et teha kindlaks kahju jätkumise tõenäosus, analüüsis komisjon järgmisi elemente: vaba tootmisvõimsus Hiina RVs, liidu turu atraktiivsus ning Hiina impordi tõenäoline hinnatase dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja selle mõju liidu tootmisharule.

               5.1.   Tootmisvõimsuse varu, kaubavood ja liidu turu atraktiivsus

                     (97)

                     Eelmise aegumise läbivaatamise käigus leiti, et Hiina eksportijatel oli Euroopa turu suurust silmas pidades kasutamata vaba tootmisvõimsus, mida Hiina sisenõudlus ja muud eksporditurud peale liidu turu ei suutnud täielikult ära kasutada. Vastupidise teabe puudumisel võib eeldada, et praegusel vaatlusalusel perioodil oli vaba tootmisvõimsus samasugune.

                     (98)

                     Uurimisega on kindlaks tehtud, et peaaegu 75 % Hiina ekspordimahust kolmandatesse riikidesse toimus läbivaatamise uurimisperioodil madalama hinnaga kui oli hind sama toote liitu eksportimisel (vt põhjendus (43)). Uurimise käigus ei avastatud mingeid tõendeid, et see olukord vähemalt lähiajal muutuks.

                     (99)

                     Kõrgemate hindade poolest on liidu turg seega Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivsem kui 2/3 nende teistest turgudest, kuhu Hiina eksportivad tootjad läbivaatamise uurimisperioodil eksportisid. Liidu turu atraktiivsus suureneks veelgi tollimaksude puudumise korral, kui meetmed peaksid aeguma.

                     (100)

                     Enne meetmete kehtestamist oli liidu turg Hiina eksportivate tootjate jaoks traditsiooniline eksporditurg ja esialgsel uurimisperioodil oli nende turuosa liidus üle 30 %.

                     (101)

                     Uurimine näitas samuti, et Hiina RVst pärit import oleks dumpinguvastast tollimaksu kõrvale jättes löönud liidu müügihinnad läbivaatamise uurimisperioodil 59,7 % alla. See viitab Hiina RVst pärit impordi tõenäolisele hinnatasemele meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

                     (102)

                     Hiina impordi hinnad on samuti märkimisväärselt madalamad kui liidu turule suunatud muu impordi hinnad (vt tabelid 3 ja 4). Uurimine näitas, et Hiinast pärit impordi hinnad olid läbivaatamise uurimisperioodil ligikaudu 50 % madalamad kui muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi hinnad. Seetõttu on tõenäoline, et Hiinast pärit import asendaks kõnealuse impordi ja avaldaks edasist hinnasurvet hinnatasemetele liidu turgudel.

               5.2.   Mõju liidu tootmisharu olukorrale

                     (103)

                     Võttes arvesse Hiina RV suurt tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja eespool põhjendustes (97) kuni (102) kokku võetud muid elemente, on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral taastaksid Hiina RV eksportijad oma ekspordi liidu turule märkimisväärsetes kogustes ja dumpinguhindadega, lüües liidu tootjate hinnad märkimisväärselt alla.

                     (104)

                     See avaldaks liidu tootmisharule negatiivset mõju, kuna kõnealused märkimisväärsed lisanduvad impordimahud suruksid alla müügihinnad, mida liidu tootmisharul on võimalik saavutada, vähendaksid liidu tootmisharu müügimahtu ja tootmisvõimsuse rakendusastet ning selle tulemusena suureneksid liidu tootmisharu tootmiskulud. Madala dumpinguhinnaga impordi eeldatav suurenemine tooks seega kaasa liidu tootmisharu finantstulemuste, eelkõige kasumlikkuse edasise ja tugeva halvenemise.

               5.3.   Kokkuvõte

                     (105)

                     Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks väga tõenäoliselt kaasa Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise liidu tootmisharu hindasid allalöövate hindadega, suurendades veelgi liidu tootmisharule tekitatud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

               6.   LIIDU HUVID

                     (106)

                     Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas Hiina RV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega.

                     (107)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                     (108)

                     Selle põhjal uuriti, kas on mõjuvaid põhjuseid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

               6.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (109)

                     Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid suuresti dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt ebakindel, mida on kinnitanud ka teatavate kahjunäitajate negatiivsed suundumused.

                     (110)

                     Kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on alust eeldada, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäoline märkimisväärses mahus sissevool tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool tõenäoliselt turuosa kaotuse, müügihindade languse, tootmisvõimsuse rakendusastme languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise tõsise halvenemise.

                     (111)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes on liidu tootmisharu huvides.

               6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

                     (112)

                     Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei kahjustaks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oluliselt liidu importijate ja kasutajate olukorda. Kõnealuse uurimise käigus ei teinud koostööd ükski importija.

                     (113)

                     Importijate ja kasutajate koostöö puudumise tõttu praeguse aegumise läbivaatamise käigus on komisjon seisukohal, et tema esialgse uurimise järeldused on endiselt kehtivad ja et meetmete jätkumine ei mõjutaks liidu importijaid ja kasutajaid negatiivselt või vähemalt mitte märkimisväärses ulatuses.

               6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (114)

                     Komisjon järeldas seetõttu, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina RVst pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

               7.   TEAVITAMINE

                     (115)

                     Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Ühtegi märkust ei esitatud.

               8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (116)

                     Komisjon teeb seetõttu ja vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 järelduse, et tuleks säilitada Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1153/2012.

                     (117)

                     Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat, (13) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude võimaliku tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

                     (118)

                     Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohta arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas kuivatatud kujul seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga kuivatatud kujul seemisnaha suhtes.

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %.

               3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivisintress, mida tuleb maksta tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivisintressi saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ja mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 20. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 8. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 251, 14.9.2006, lk 1).

            (3)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1153/2012, millega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 334, 6.12.2012, lk 31).

            (4)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 72, 8.3.2017, lk 3).

            (5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 416, 6.12.2017, lk 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Allikas: Eurostat.

            (8)  Allikas: Eurostat.

            (9)  Liidu tootmisharu andmetel moodustab üks nahk 6,5 kuni 7 ruutjalga. (7 miljonit * 6,75 = 47,25 miljonit)

            (10)  Asia Pacific Leather Fair osalejate kataloog (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) ja nahatööstuse ajakirja artikkel (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

            (11)  Tootmisvõimsuse täpne näitaja on konfidentsiaalne.

            (12)  Ekspordiväärtused on esitatud USA dollarites ja FOB-hinna alusel. Kogused on esitatud kilogrammides.

            (13)  Euroopa Kohtu (kolmas koda) 18. jaanuari 2017. aasta otsus kohtuasjas C-365/15, Wortmann vs. Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punktid 35–39.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/591, 11. aprill 2019, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisa seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja teatavate Briti kroonile alluvate alade lisamisega selliste kolmandate riikide loetellu, kust on lubatud liitu sisse tuua heina- ja põhusaadetisi (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  11.4.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  LI 100/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/591,
         11. aprill 2019,
         millega muudetakse määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisa seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja teatavate Briti kroonile alluvate alade lisamisega selliste kolmandate riikide loetellu, kust on lubatud liitu sisse tuua heina- ja põhusaadetisi
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Ühendkuningriik esitas 29. märtsil 2017 Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. 22. märtsil 2019 võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsuse (EL) 2019/476 (2) ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohase tähtaja pikendamise kohta kokkuleppel Ühendkuningriigiga. Kõnealuse otsuse kohaselt pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaega kuni 12. aprillini 2019, kui Ühendkuningriigi Parlamendi alamkoda ei kiida väljaastumislepingut heaks hiljemalt 29. märtsiks 2019. Kuna väljaastumislepingut ei ole 29. märtsiks 2019 heaks kiidetud, lõpetatakse liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes alates 13. aprillist 2019 (edaspidi „väljaastumise kuupäev“).

                     (2)

                     Direktiivis 97/78/EÜ on sätestatud kolmandatest riikidest liitu toodavate toodete veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted. Kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon peab koostama selliste taimsete saaduste loendi, mis peavad läbima piiril veterinaarkontrolli, kuna võivad põhjustada nakkuslike loomahaiguste liitu levimise riski, ning selliste kolmandate riikide loendi, kellel võib lubada kõnealuseid taimseid saadusi liitu eksportida.

                     (3)

                     Sellest tulenevalt on komisjoni määruse (EÜ) nr 136/2004 (3) IV lisas loetletud hein ja põhk kui taimsed saadused, mis peavad läbima piiril veterinaarkontrolli, ning kõnealuse määruse V lisas on loetletud riigid, kust liikmesriikidel on lubatud heina ja põhku importida.

                     (4)

                     Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on esitanud vajalikud tagatised, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja teatavad Briti kroonile alluvad alad täidavad määruses (EÜ) nr 136/2004 sätestatud nõudeid heina- ja põhusaadetiste liitu sissetoomiseks alates väljaastumise kuupäevast, kohaldades liidu õigusakte esialgu veel vähemalt üheksa kuu jooksul.

                     (5)

                     Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi esitatud konkreetseid tagatisi ja selleks, et vältida asjatuid häireid kaubanduses pärast väljaastumise kuupäeva, tuleks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja teatavad Briti kroonile alluvad alad kanda määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisas esitatud selliste riikide loetellu, kust on lubatud liitu sisse tuua heina- ja põhusaadetisi.

                     (6)

                     Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisa vastavalt muuta.

                     (7)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 13. aprillist 2019, välja arvatud juhul, kui liidu õigust kohaldatakse sel kuupäeval jätkuvalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis.

                     (8)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 13. aprillist 2019.
            Määrust ei kohaldata siiski juhul, kui liidu õigust kohaldatakse sel kuupäeval jätkuvalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. aprill 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

            (2)  Euroopa Ülemkogu otsus (EL) 2019/476, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, 22. märts 2019, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 80 I, 22.3.2019, lk 1).

            (3)  Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 21, 28.1.2004, lk 11).

            LISA
            Määruse (EÜ) nr 136/2004 V lisa muudetakse järgmiselt:

                        a)

                        Tšiilit käsitleva kande järele lisatakse järgmised read:

                                    „GB

                                    Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

                                    GG

                                    Guernsey“;

                        b)

                        Islandi käsitleva kande järele lisatakse järgmine rida:

                                    „JE

                                    Jersey“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/808, 20. mai 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

text:
                  21.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 133/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/808,
         20. mai 2019,
         millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

                     (2)

                     14. mail 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada neli kannet nende isikute või üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

                     (3)

                     Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 20. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse juhataja

            (1)  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

            LISA
            Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast kustutatakse järgmised kanded:

                           „25.

                           DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Aadress: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.“

                           „54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Aadress: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.“

                           „90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Aadress: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.“

                           „135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILIZER INDUSTRIES. Aadress: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.“