title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/733, 17. mai 2018, millega muudetakse 284. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
               18.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 123/89

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/733,
   17. mai 2018,
   millega muudetakse 284. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               9. mail 2018 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nelja kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. mai 2018

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Pealkirja „Füüsilised isikud“ all muudetakse järgmisi andmeid:

                              a)

                                 „Ruben Pestano Lavilla, Jr. (teiste nimedega a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Tiitel: šeik. Aadress: 10th Avenue, Caloocan City, Filipiinid. Sünniaeg: 4.10.1972. Sünnikoht: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filipiinid. Kodakondsus: Filipiini. Passi nr: a) MM611523 (Filipiinide pass, 2004); b) EE947317 (Filipiinide pass 2000–2001); c) P421967 (Filipiinide pass nr (1995–1997). Muu teave: a) Seostatakse Khadafi Abubakar Janjalaniga ja organisatsiooni International Islamic Relief Organization harudega Filipiinidel; b) alates 2011. aasta maist vangistuses Filipiinidel. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 4.6.2008.“

                              asendatakse järgmisega:

                                 „Ruben Pestano Lavilla, Jr. (teiste nimedega a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Tiitel: šeik. Aadress: 10th Avenue, Caloocan City, Filipiinid. Sünniaeg: 4.10.1972. Sünnikoht: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filipiinid. Kodakondsus: Filipiini. Passi nr: a) MM611523 (Filipiinide pass, 2004); b) EE947317 (Filipiinide pass 2000–2001); c) P421967 (Filipiinide pass nr (1995–1997). Muu teave: Alates 2011. aasta maist vangistuses Filipiinidel. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 4.6.2008.“

                              b)

                                 „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (teiste nimedega a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Aadress: Jeemen. Sünniaeg: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri kalendri järgi). Sünnikoht: Rijad, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: F654645 (Saudi Araabia pass, välja antud 30.4.2005, aegunud 7.3.2010; Hijri kalendri järgi välja antud 24.6.1426, aegunud 21.3.1431). Riiklik isikukood: 1028745097 (Saudi Araabia riiklik isikukood). Muu teave: a) Al-Qaida käsilane ja rühmituse Al-Qaida in the Arabian Peninsula peamine pommimeister; b) 2011. aasta märtsi seisuga varjab ennast arvatavasti Jeemenis; c) Saudi Araabia on kuulutanud ta tagaotsitavaks; d) seostatakse ka Nasir 'abdal-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi ja Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi'ga. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.3.2011.“

                              asendatakse järgmisega:

                                 „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (teiste nimedega a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Aadress: Jeemen. Sünniaeg: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri kalendri järgi). Sünnikoht: Rijad, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: F654645 (Saudi Araabia pass, välja antud 30.4.2005, aegunud 7.3.2010; Hijri kalendri järgi välja antud 24.6.1426, aegunud 21.3.1431). Riiklik isikukood: 1028745097 (Saudi Araabia riiklik isikukood). Muu teave: 2011. aasta märtsi seisuga varjab ennast arvatavasti Jeemenis; Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 24.3.2011.“

                  2)

                  Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ all muudetakse järgmisi andmeid:

                              a)

                                 „Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Muu teave: Töötajate ja koostööpartnerite hulka kuulub Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 13.3.2002.“

                              asendatakse järgmisega:

                                 „Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 13.3.2002.“

                              b)

                                 „Rajah Solaiman Movement (teiste nimedega a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Aadress: a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinani provints, Filipiinid; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlaci provints, Filipiinid; c) 50, Purdue Street, Cubao, Quezon City, Filipiinid Muu teave: a) üksuse asutaja ja juht on Hilarion Del Rosario Santos III; b) üksus on seotud rühmitustega Abu Sayyaf Group ja Jemaah Islamiyah, organisatsiooni International Islamic Relief Organisation filiaalidega Filipiinidel ja füüsilise isiku Khadafi Abubakar Janjalaniga. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 4.6.2008.“

                              asendatakse järgmisega:

                                 „Rajah Solaiman Movement (teiste nimedega a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Aadress: a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinani provints, Filipiinid; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlaci provints, Filipiinid; c) 50, Purdue Street, Cubao, Quezon City, Filipiinid Muu teave: Üksuse asutaja ja juht on Hilarion Del Rosario Santos III. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 4.6.2008.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/930, 19. juuni 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pitina (KGT)]

text:
               2.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/930,
   19. juuni 2018,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pitina (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pitina“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pitina“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Pitina“ (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. juuni 2018

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 23, 23.1.2018, lk 8.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/931, 28. juuni 2018, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               2.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/931,
   28. juuni 2018,
   millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 325/2012 (2) Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi ka „asjaomased riigid“) pärit oksaalhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

               (2)

               Pärast Üldkohtu 20. mai 2015. aasta otsust (3) tühistati Hiina eksportiva tootja Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (edaspidi „Yuanping“) suhtes kehtivad meetmed. Pärast selle otsuse rakendamist kehtestas komisjon alates 30. novembrist 2016 uuesti dumpinguvastased meetmed Yuanpingi toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes (4).

               (3)

               Olemasolevad meetmed on kehtestatud asjaomastest riikidest pärinevale impordile 14,6–52,2 % suuruse väärtuselise tollimaksuna. Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevate äriühingute tollimaksumäärad on 14,6 %–37,7 %. Üleriigiline dumpinguvastane tollimaksumäär on 52,2 %. India koostööd tegevate äriühingute tollimaksumäärad on 22,8 %–31,5 %. Üleriigiline tollimaksumäär on 43,6 %.

         1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (4)

               Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon taotluse algatada asjaomaste riikide suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (5)

               Taotluse esitas 18. jaanuaril 2017 Oxaquim S.A. (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle toodang moodustab üle 50 % liidu oksaalhappe kogutoodangust.

               (6)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (7)

               Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. aprillil 2017Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

         1.4.   Uurimine

   1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (8)

               Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“ või „uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (9)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele asjaomastes riikides, teadaolevatele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja turustajatele, liidu tootjaid ja kasutajaid esindavatele teadaolevatele ühendustele ning eksportivate riikide esindajatele.

               (10)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isik ei taotlenud ärakuulamist.

         1.4.3.   Väljavõtteline uuring

               (11)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

         1.4.3.1.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (12)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil India ja Hiina Rahvavabariigi teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon India ja Hiina Rahvavabariigi esindustel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

               (13)

               Kolm India eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus kuuluma valimisse. Seepärast ei olnud väljavõttelist uuringut vaja teha ja komisjon saatis küsimustiku kõigile kolmele äriühingule. Küsimustikule vastas siiski vaid kaks India äriühingut.

               (14)

               Ükski Hiina Rahvavabariigi äriühing ei andnud endast teada. 18. mail 2017 teavitas komisjon Hiina ametivõime verbaalnoodi teel, et ükski Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja ei soovi koostööd teha. Seetõttu kavatses komisjon tugineda Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate kohta järelduste tegemisel olemasolevatele andmetele vastavalt alusmääruse artiklile 18. Ühtki märkust ei esitatud.

         1.4.3.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (15)

               Vaatlusalusel perioodil tootis liidus oksaalhapet ainult kaks tootjat. Seetõttu ei olnud liidu tootjate väljavõtteline uuring vajalik. Kuigi küsimustik saadeti mõlemale äriühingule, vastas sellele vaid taotluse esitaja.

         1.4.3.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

               (16)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

               (17)

               Väljavõttelise uuringu vormi täitis seitse äriühingut. Ainult üks neist märkis, et on importinud oksaalhapet asjaomastest riikidest. Äriühingute väikese arvu tõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

         1.5.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

               (18)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

               (19)

               Komisjon saatis küsimustiku kahele teadaolevale liidu tootjale, kolmele India eksportivale tootjale, kõigile teadaolevatele kasutajatele ja seitsmele sõltumatule importijale, kes olid täitnud väljavõttelise uuringu vormi.

               (20)

               Küsimustikule vastasid kaks India eksportivat tootjat, üks liidu tootja ja viis kasutajat.

               (21)

               Komisjon tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootja:

                                       —

                                       Oxaquim S.A., Hispaania;

                           b)

                           eksportivad tootjad:

                                       —

                                       Star Oxochem Pvt. Ltd., India (edaspidi „Star Oxochem“);

                                       —

                                       Radiant Indus Chem Pvt. Ltd., India (edaspidi „Radiant“).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (22)

               Vaatlusalune toode on oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56–6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number on 144–62-7) ja vesilahusena või mitte, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning pärineb Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               (23)

               Oksaalhapet kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide tootmisel.

               (24)

               Esialgses uurimises leiti, et esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata oksaalhape ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodeti Hiina Rahvavabariigis, kuid mitte Indias, toodetakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise teel; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid. Kuna Hiina Rahvavabariigi ettevõtjad koostööd ei teinud, eeldati käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises, et Hiina eksportivad tootjad toodavad ja ekspordivad oksaalhapet samuti kui esialgses uurimises.

         2.2.   Samasugune toode

               (25)

               Liidu tootmisharu toodetaval ja liidus müüdaval oksaalhappel, India ja Hiina Rahvavabariigi siseturu jaoks toodetaval ja seal müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja Hiina Rahvavabariigist liitu imporditaval oksaalhappel on sarnased füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline lõppkasutus.

               (26)

               Seetõttu on need tooted samasugused alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   3.1.   Sissejuhatavad märkused

               (27)

               Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt India ja Hiina eksportivate tootjate poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

               (28)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus Hiina Rahvavabariigis ja Indias toodetud oksaalhappe eksport liitu siiski väiksemates kogustes kui esialgse uurimise uurimisperioodil (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010). Eurostati andmete kohaselt moodustas Hiinast ja Indiast pärit oksaalhappe import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 16 % turust.

         3.2.   India

               (29)

               Indias on neli teadaolevat oksaalhappe tootjat, kellest kaks vastasid küsimustikule. Komisjon leidis tema käsutuses olnud teabe põhjal, (7) et India oksaalhappe kogutoodang on kokku umbes 30 000 tonni. India valitsuse 2016.–2017. aastat käsitlevate andmete kohaselt eksporditakse seda Indiast kokku hinnanguliselt umbes 9 000 tonni (8).

               (30)

               Import Indiast liitu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väike ning ulatus Eurostati ja India valitsuse andmete kohaselt ligikaudu 800–900 tonnini.

               (31)

               Kahe koostööd teinud India tootja müük liidus oli pärast meetmete kehtestamisele järgnenud langust väga väike. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli India peamiseks liitu eksportivaks tootjaks äriühing, kes lõpetas koostöö, jättes küsimustikule vastamata.

               (32)

               Indiast pärit impordi suhtes kohaldatakse ka 6,5 % suurust ÜTT (9) tollimaksumäära.

         3.2.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

   a)
         Normaalväärtus

               (33)

               Komisjon uuris kõigepealt, kas kahe koostööd teinud India äriühingu omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi mahust. Sellele tuginedes leiti, et kahe koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul oli tüüpiline.

               (34)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. Järgmisena uuris komisjon, kas iga eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kahe koostööd teinud eksportiva tootja müük oli tüüpiline.

               (35)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele siseturul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaise müügi hinda kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

               (36)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

                           a)

                           sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

                     Käesolevas uurimises koostööd teinud kahe India äriühingu puhul tehti kindlaks, et kummagi müük ei vastanud eespool nimetatud kriteeriumidele.

               (37)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui:

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust: või

                           b)

                           asjaomase tooteliigi toodete kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

                     Ühe koostööd teinud India äriühingu (Radiant) puhul, kes müüs siseturul ja eksportis vaid üht tooteliiki, tehti normaalväärtus kindlaks selle meetodi alusel ning kasutati üksnes kasumlikku müüki, mis oli [10–15] % müügist. Teise koostööd teinud India äriühingu suhtes neid kriteeriume ei kohaldatud.

               (38)

               Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või oli see ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. Selliste tooteliikide normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:

                           a)

                           ainsa koostööd teinud eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning

                           b)

                           kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd teinud eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (39)

               Teine India äriühing, Star Oxochem, müüs kaht tooteliiki: üht ainult siseturul ja teist peaaegu eranditult ekspordiks (koos vähese omamaise müügiga). Eksporditud tooteliigi puhul kasumlikku müüki ei olnud. Normaalväärtus arvutati põhjenduses 38 kirjeldatud meetodil, liites keskmisele tootmiskulule keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja keskmise kasumi, mida teeniti tooteliigi tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaiselt müügilt.

               (40)

               Tootmiskulude kindlakstegemise kohta väitis taotluse esitaja, et oksaalhappe tootmiskuludele tuleks lisada naatriumnitriti tootmise kulud, millest on maha arvatud müügitulu. Taotluse esitaja puhul tuleks naatriumnitritit käsitada kõrvaltootena, mitte elujõulise eraldi ärivaldkonnana. Komisjon järeldas uurimise käigus kogutud tõendusmaterjalide põhjal, et naatriumnitrit on kõrvaltoode, sest see on oksaalhappe tootmisprotsessis saadav teisene toode. See ei ole valmistatav põhitoode. Kõrvaltoode on turustatav. Selle müügist saadav tulu tuleb maha arvata vaatlusaluse toote tootmiskuludest, mis hõlmab kõrvaltoote tootmiskulusid. Ühe India tootja tootmiskulusid muudeti asjakohaste kohandustega, nii et naatriumnitritit käsitatakse kõrvaltootena, mitte elujõulise ärivaldkonnana.

         b)
         Ekspordihind

               (41)

               Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat eksportisid otse sõltumatutele klientidele liidus. Seepärast oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

         c)
         Võrdlus

               (42)

               Komisjon võrdles eespool kindlaks tehtud normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (43)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ning nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, allahindluste, krediidikulude, pangatasude ning koostööd teinud eksportiva tootja makstud komisjonitasude põhjal. Hindade omamaiste hindadega kohandamise tase jäi vahemikku 0–5 %. Ekspordihindade puhul jäi see vahemikku 10–25 %. Mõlemale kahele koostööd teinud India eksportivale tootjale saadeti konkreetsele järeldusele viinud kohanduste üksikasjalikud arvutused.

               (44)

               Mõlemad koostööd teinud tootjad märkisid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kontekstis, et nad osalevad Indiast kaupade eksportimise kavas (edaspidi „MEIS“) (10). MEIS on India valitsuse kava, mille raames antakse eksportijatele stimuleerivat toetust tollimaksukrediidi vormis, et hüvitada tollimaksude tasumisest tingitud kahju. Stimuleerivat toetust makstakse protsendina realiseeritud franko väärtusest laeva pardal (edaspidi „FOB“) (vabas välisvaluutas) konkreetsetele turgudele viidavate konkreetsete kaupade eest. See ekspordistiimul ei ole hinnavõrdluse puhul lubatud kohandus. See ei vasta tollimaksutagastussüsteemi nõuetele, mille suhtes võiks kaaluda alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohast kohandust, sest artikli 2 lõike 10 punktiga b lubatakse teha ainult normaalväärtuse, mitte ekspordihinna kohandusi. Lisaks ei arvutata krediidi väärtust selliste imporditollimaksude summa suurusest lähtuvalt, mis lisataks tootmisahela järgmise etapi toodete ekspordile, vaid tehakse selle asemel kindlaks protsendina eksporditud kauba FOB-väärusest. Lisaks sellele ei põhjusta süsteemi rakendamine hoolimata stiimulite väärtuse arvutamisest olukorda, kus siseturul müüdud samasuguses tootes füüsiliselt sisaldunud materjalide eest tasutud impordimaksud tagastatakse või jäetakse sama toodangu liitu eksportimise korral sisse nõudmata. Kõikidel eespool nimetatud põhjustel ei saanud normaalväärtuse või ekspordihinna kohandusi vastuvõetavaks pidada.

               (45)

               Üks koostööd teinud tootja märkis, et ta osales ka keskse käibemaksu kavas (edaspidi „CENVAT“) (11). Selle kava kohaselt võib lõpptoote tootja või maksustatava teenuse osutaja võtta makstud aktsiisi, samuti makstud teenusemaksu eest krediiti iga tehasesse saabunud sisendi pealt või iga sisendteenuse pealt, mis lõpptoote tootjale on osutatud. Äriühing ei tõestanud, et seda kava ei kohaldata võrdselt kõigi siseturul müüdud lõpptoodete suhtes. Seetõttu ei ole see aktsiisivabastus nagu MEISi kavagi alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt hinnavõrdluse puhul lubatud kohandus.

               (46)

               Seetõttu ei tehtud MEISi ja CENVATi kava eest soodustusi.

               (47)

               Kaks koostööd teinud tootjat taotlesid soodustust valuutavahetuse eest. See taotlus lükati tagasi, kuna valuutakursid olid pärast hinnakujundust kõikunud ja seetõttu ei mõjutanud hinnavõrdlust.

         d)
         Dumpingumarginaalid

               (48)

               Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kahe äriühingu sellel meetodil kindlakstehtud individuaalsed dumpingumarginaalid on esitatud alljärgnevas tabelis:

                           Eksportiv tootja

                           Dumpingumarginaal

                           Star Oxochem Pvt. Ltd.

                           12,40 %

                           Radiant Indus Chem Pvt. Ltd.

                           27,61 %

         e)
         Järeldus

               (49)

               Eelöeldu põhjal jõuti järeldusele, et India eksportivad tootjad jätkasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oksaalhappe eksporti liitu dumpinguhindadega.

         3.2.2.   Impordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (50)

               Lisaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud dumpingu tuvastamisele analüüsis komisjon ka seda, kui tõenäoline oleks dumpinguhinnaga ekspordi mahtude suurenemine meetmete tühistamise korral. Komisjon uuris India tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, India eksportijate tegevust muudel turgudel ja liidu turu atraktiivsust.

               (51)

               Kuna koostööd tegid ainult kaks India eksportivat tootjat, koguti kättesaadavatest andmetest allpool esitatud täiendavaid üksikasju.

         a)
         India tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (52)

               Koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal oli kahe kontrollitud India tootja tootmisvõimsuse rakendamise määr kõrgem kui 75 %.

               (53)

               Üldise hinnangu kohaselt on India oksaalhappe tootjate kogutootmisvõimsus umbes 40 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus ligikaudu 10 000 tonni (12). Vaba tootmisvõimsuse maht on võrdne liidu kogutarbimisega.

         b)
         India eksportijate tegevus kolmandate riikide turgudel

               (54)

               Kahe koostööd teinud India äriühingu mujale maailma suunatud ekspordi kogused olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärsed. Üks äriühing eksportis suurema osa oma toodangust, samal ajal kui teine müüs enamiku oma toodangust siseturul.

               (55)

               Mis puudutab India eksporti üldiselt, nähtub India valitsuse statistikast, (13) et aastatel 2016–2017 olid suurimad ekspordi sihtriigid Malaisia, Mehhiko, Pakistan, Venemaa ja Taiwan. Nendesse viide riiki eksporditi 5 700 tonni. India valitsuse statistika kohaselt on India liitu suunatud ekspordi keskmine hind 7 % kõrgem kui mujale maailma suunatud ekspordi keskmine hind. India liitu suunatud ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui mujale maailma suunatud ekspordi hinnad, välja arvatud eelkõige USA ja Mehhiko.

         c)
         Liidu turu atraktiivsus

               (56)

               Kuigi liidu oksaalhappe turg on suhteliselt väike, on see India eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. Nagu on öeldud eespool, on keskmine hind liidus tõepoolest 7 % kõrgem kui mujal maailmas. Atraktiivsust kinnitab ka asjaolu, et hoolimata suhteliselt kõrgetest kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest jätkavad kolm neljast India eksportivast tootjast eksportimist liidu turule. Lisaks märkis üks India äriühing oma mittekonfidentsiaalses vastuses küsimustikule sõnaselgelt, et „ELi turul on tohutu potentsiaal ja [see on] toote hinna pärast atraktiivne“.

         d)
         Järeldus

               (57)

               Arvestades India vaba tootmisvõimsust, India tootjate üldist hinnataset kolmandate riikide turgudel ja liidu turu atraktiivsust hindade pärast, on väga tõenäoline, et meetmete puudumise korral võidakse vähemalt osa India vabast tootmisvõimsusest kasutada oksaalhappe tootmiseks, et eksportida see liitu, või et osa kolmandate riikide turgudele minevast ekspordist võidakse suunata ümber liitu, võttes arvesse kõrgemaid hindu liidu turul.

               (58)

               23. oktoobril 2017 esitatud teabes väitis üks India koostööd teinud äriühing, et on reserveerinud Hiina Rahvavabariigi ettevõtjate toodangu vähenemise tõttu täielikult oma tootmisvõimsuse kuni 2018. aasta märtsini. Ta märkis, et Hiina Rahvavabariigi ettevõtjate toodangu vähenemine võib avaldada survet liidu turule. Kuid nagu on osutatud punktis 3.3, ei ole kindlaks tehtud, et selline Hiina toodangu vähenemine on toimunud, ja et isegi kui see nii oleks, ei mõjutaks see maailma ja liidu turgu sellisel viisil.

               (59)

               Kokkuvõttes leitakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et India äriühingud ekspordiksid liitu suuremates kogustes kui praegu ja dumpinguhindadega.

         3.3.   Hiina Rahvavabariik

               (60)

               Hiina Rahvavabariik (HRV) on oma hinnanguliselt [150 000 – 200 000] tonni suuruse toodanguga ülekaalukalt maailma suurim oksaalhappe tootja (14). Hiina Rahvavabariigist pärit kogueksport on umbes [25 000 – 50 000] tonni. Ükski Hiina tootja käesolevas uurimises koostööd ei teinud ning seega põhinevad järeldused parimatel kättesaadavatel andmetel kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

               (61)

               28. novembril 2016 taastati Yuanpingi suhtes Üldkohtu poolt tühistatud meetmed. Kuni meetmete taaskehtestamiseni sai Yuanping eksportida ilma dumpinguvastase tollimaksuta.

               (62)

               Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatakse 6,5 % suurust ÜTT tollimaksumäära.

         3.3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

   a)
         Võrdlusriik

               (63)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktide a ja b kohaselt tuleb normaalväärtus kindlaks teha sobiva kolmanda turumajandusliku riigi (edaspidi „võrdlusriik“) siseturul makstud või makstava hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

               (64)

               Algatamisteates nähti sobiva võrdlusriigina ette Indiat. Algatamisteates avaldati soovi kasutada võimaliku võrdlusriigina ka Jaapanit. 18. mai 2017. aastal toimikusse lisatud märkuses märkis komisjon, et võrdlusriigina kasutatakse Indiat. India on maailma juhtiv oksaalhapet liitu eksportiv riik. Tema suhtes kohaldatakse sama uurimist. India oli võrdlusriik juba esialgses dumpinguvastases uurimises. Lisaks tegid kaks India eksportivat tootjat uurimises koostööd.

               (65)

               Selle valiku kohta ei esitatud ühtki märkust.

               (66)

               Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et India on sobiv võrdlusriik vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktidele a ja b.

         b)
         Normaalväärtus

               (67)

               Normaalväärtuse kindlakstegemisel kasutati võrdlusriigi kahelt koostööd teinud tootjalt saadud teavet. Selleks kasutatud meetod on esitatud punktis 3.2.1. Hiina Rahvavabariigi puhul kasutati normaalväärtusena kahe India äriühingu kaalutud keskmist normaalväärtust.

               (68)

               Kooskõlas esialgse uurimisega kohandati normaalväärtust, sest Hiina äriühingud toodavad ja ekspordivad liitu lisaks rafineerimata oksaalhappele ka niinimetatud rafineeritud oksaalhapet, mida võrdlusriigis Indias ei toodetud. Koostöösoovimatuse ja teabe puudumise tõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodetud ja eksporditud tooteliikide kohta peetakse esialgse uurimise tulemustele tuginedes mõistlikuks kohandada India kahe koostööd teinud äriühingu kaalutud keskmist normaalväärtust (12 % ülespoole).

         c)
         Ekspordihind

               (69)

               Kuna Hiina eksportijad koostööd ei teinud, tugines komisjon kättesaadavatele statistilistele andmetele kui ekspordihinna kindlakstegemiseks parimatele kättesaadavatele faktidele. Komisjon otsustas võtta oma arvutuste aluseks andmebaasist Comext (Eurostat) saadud hinnainfo.

               (70)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral ekspordihinda, et võtta arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskmine ekspordihind saadi Eurostati andmebaasist. CIF-hind kohandati tehasest hankimise tasemele, lähtudes tegelikest veo- ja kindlustuskuludest, mis tehti kindlaks esialgse uurimise käigus Hiina koostööd teinud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete põhjal ([15–20] % kohandus). Tuleb märkida, et isegi kui oleks kasutatud India koostööd teinud äriühingute kõige uuemaid andmeid ja neid oleks kohandatud pikema veokauguse järgi Hiina sadamatest, oleks kohanduse ulatus olnud väga sarnane (alla üheprotsendiline erinevus).

         d)
         Võrdlus

               (71)

               Komisjon võrdles eespool kindlaks tehtud normaalväärtust ja Hiina keskmist ekspordihinda tehasehindade põhjal.

         e)
         Dumpingumarginaal

               (72)

               Sellest tulenevalt (India koostööd teinud äriühingutelt saadud kontrollitud andmetel põhinevad kohandused) leiti, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8,7 %. Komisjon märkis, et kui ta oleks teinud oma järeldused Hiina ekspordi andmebaasist pärit andmete alusel, oleks dumpingumarginaal olnud isegi suurem.

         f)
         Järeldus

               (73)

               Selle põhjal tegi komisjon kindlaks, et dumping liitu jätkub, sest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid Hiina eksportivad tootjad oksaalhappe eksportimist dumpinguhindadega.

         3.3.2.   Impordi tõenäoline areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (74)

               Lisaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud dumpingu tuvastamisele analüüsis komisjon ka seda, kui tõenäoline oleks dumpinguhinnaga ekspordi mahtude suurenemine meetmete tühistamise korral.

               (75)

               Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tehti see analüüs parimate kättesaadavate faktide, nimelt läbivaatamise taotluses esitatud teabe ja avalikult kättesaadava teabe alusel.

               (76)

               Komisjon hindas Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate tegevust teistel turgudel ja liidu turu atraktiivsust.

         a)
         Hiina Rahvavabariigi tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (77)

               Taotluse esitaja läbivaatamise taotluses esitatud statistika kohaselt on Hiina tootjate kombineeritud aastane tootmisvõimsus ligikaudu [150 000 – 200 000] tonni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli oksaalhappe tarbimine siseturul umbes [50 000 – 100 000] tonni ja eksport umbes [25 000 – 50 000] tonni. Seega, eeldades et Hiina siseturgu varustavad üksnes Hiina tootjad, on Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt umbes [30 000 – 40 000] tonni, mis on ligikaudu 20 % nende kogutootmisvõimsusest ja kolmekordne hinnanguline tarbimine liidus.

               (78)

               Kuigi India äriühing märkis, et osa Hiina tootmisest lõpetati keskkonnaprobleemide tõttu, märkis taotluse esitaja oma 28. novembril 2017 esitatud teabes, et selline vähenemine toimus enne 2013. aastat. Kummagi väite kinnituseks ei esitatud ühtegi tõendit. Seepärast lükkas komisjon mõlemad väited tagasi.

         b)
         Hiina eksportijate tegevus kolmandate riikide turgudel

               (79)

               Selleks et analüüsida Hiina eksportivate tootjate võimalikku tegevust meetmete puudumise korral, uuris komisjon Hiina ekspordi andmebaasi abil Hiina ekspordimüügi hinnataset muudes riikides. Hiina Rahvavabariigi esimesel kümnel eksporditurul (Jaapan välja arvatud) oli tehasehindade tasemele kohandatud ekspordihind oluliselt väiksem normaalväärtusest, mis tehti samuti kindlaks tehasehindade alusel, mis viitab dumpingu kasutamisele kolmandatel turgudel. Ülejäänud riikide hind (tehasehindade tasemel) on keskeltläbi 30 % väiksem kui normaalväärtus, samuti väiksem kui Hiina liitu suunatud ekspordi hind.

         c)
         Liidu turu atraktiivsus

               (80)

               Nagu on märgitud eespool punktis 3.2, peetakse liidu turgu väikeseks, kuid hindade tõttu atraktiivseks. Peale selle jätkus Hiina ekspordi sisenemine liidu turule, hoolimata kehtivatest kokkuleppelistest ja dumpinguvastastest tollimaksudest.

         d)
         Järeldus

               (81)

               Arvestades Hiina Rahvavabariigi vaba tootmisvõimsust, Hiina tootjate üldist tegevust kolmandate riikide turgudel ja liidu turu atraktiivsust hindade tõttu, on tõenäoline, et meetmete puudumise korral võidakse vähemalt osa Hiina Rahvavabariigi tootmisvõimsusest kasutada oksaalhappe tootmiseks, et see liitu eksportida, või et osa kolmandate riikide turgudele minevast ekspordist võidakse ümber suunata liitu, võttes arvesse kõrgemaid hindu liidu turul.

               (82)

               Kokkuvõttes leidis komisjon, et kui meetmetel lubataks aeguda, on tõenäoline, et Hiina äriühingud ekspordiksid liitu suuremates kogustes kui praegu ja dumpinguhindadega.

         3.4.   Järeldus dumpingu kohta

               (83)

               Järelikult osutavad suur hinnanguline tootmisvõimsus, suur vaba tootmisvõimsus koos hinnatasemega teistel eksporditurgudel ja liidu turu atraktiivsus sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt liitu suunatud eksport märkimisväärselt. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõlema riigi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaali, on tõenäoline ka see, et tulevane eksport toimub märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega.

               (84)

               Selle põhjal leidis komisjon, et kui meetmetel lubatakse aeguda, siis Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit dumping jätkuks.

         4.   KAHJU

   4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (85)

               Liidu tootmisharu moodustavad endiselt samad tehased nagu esialgse uurimise ajal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodavad liidus vaatlusalust toodet kaks teadaolevat tootjat. Oxaquim S.A. (edaspidi „Oxaquim“) ja WeylChem Lamotte S.A.S. (edaspidi „WeylChem“) (15). Läbivaatamisperioodil moodustas Oxaquimi toodang suur osa liidu oksaalhappe kogutoodangust (üle 50 % liidu kogutoodangust). WeylChem ei olnud läbivaatamisega seotud uurimise algatamise vastu, kuid otsustas mitte teha uurimises koostööd. Hetkel liidus rohkem vaatlusaluse toote tootjaid ei ole. Seega moodustavad liidu toomisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses kaks tootjat – Oxaquim ja WeylChem. Edaspidi nimetatakse neid „liidu tootmisharuks“.

               (86)

               Liidu kogutoodang on kindlaks tehtud kogu kättesaadava teabe põhjal, sealhulgas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe, enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmete ja koostööd teinud liidu tootjalt saadud teabe põhjal. See teave võimaldas kinnitada ka uurimises koostööd mitte teinud tootja tootmise olemasolu ja mahtu. Selle alusel oli liidu hinnanguline kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 000–20 000 tonni (16).

         4.2.   Liidu tarbimine

               (87)

               Tarbimine tehti kindlaks, võttes aluseks impordimahu ja liidu tootmisharu müügi kogumahu liidu turul, sealhulgas kontrollitud andmed Oxaquimi kohta ja hinnangu WeylChemi kohta Eurostati andmete põhjal.

               (88)

               Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine

                           Kogutarbimine

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Tonnides

                           11 544

                           11 803

                           10 315

                           10 175

                           10 482

                              Indeks (2013 = 100)

                              100

                              102

                              89

                              88

                              91

                              Allikas: Eurostat, küsimustiku kontrollitud vastused, hinnang koostööd mitteteinud liidu tootja kohta.

               (89)

               Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil, st 11 544 tonnilt 2013. aastal 10 482 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ehk 9 %.

         4.2.1.   Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht ja turuosa

      Tabel 2

      Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht ja turuosa

               Impordi maht (tonnides)

               2013

               2014

               2015

               2016

               Uurimisperiood

               India ja HRV

               2 633

               2 397

               1 818

               1 855

               1 658

                  Indeks (2013 = 100)

                  100

                  91

                  69

                  70

                  63

               Turuosa (%)

               22,8

               20,3

               17,6

               18,2

               15,8

                  Allikas: Eurostat.

               (90)

               Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud vähenesid 2 633 tonnilt 2013. aastal 1 658 tonnini uurimisperioodil, st 37 %, millega kaasnes vastav turuosa vähenemine 22,8 %-lt 15,8 %ni, nimelt 7 protsendipunkti suurune vähenemine vaatlusalusel perioodil.

               (91)

               Kuigi Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht ja turuosa vähenesid, õnnestus asjaomaste riikide eksportivatel tootjatel siiski säilitada märkimisväärne turuosa.

         4.2.2.   Impordi hinnad ja hindade allalöömine

      Tabel 3

      Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi keskmine hind

               Impordihind (eurot/tonn)

               2013

               2014

               2015

               2016

               Uurimisperiood

               India ja HRV

               745

               645

               769

               724

               718

                  Indeks (2012 = 100)

                  100

                  87

                  103

                  97

                  96

                  Allikas: Eurostat.

               (92)

               Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmised hinnad uurimisperioodil esmalt langesid 745 eurolt tonni eest 2013. aastal 645 euroni tonni eest 2014. aastal, kuid seejärel tõusid 2015. aastal 769 euroni tonni eest. Hind langes jälle 2016. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenedes 718 euroni tonni eest. Üldiselt langes hind 2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 4 %.

               (93)

               Võrreldi omavahel koostööd teinud liidu tootja müügihindu ja asjaomastest riikidest pärit impordi hindu liidu turul. Koostööd teinud liidu tootja vastavad müügihinnad olid sõltumatutele klientidele kehtestatud hinnad, mida vajaduse korral kohandati tehasehindade tasemele, st arvati maha veokulud liidus ning allahindlused ja hinnavähendid.

               (94)

               Neid hindu võrreldi India ja Hiina eksportivate tootjate küsitud hindadega, mis kohandati CIF-hinna tasemele liidu piiril. Kuna Hiina Rahvavabariik koostööd ei teinud, põhines hind Eurostati andmetel, sest Eurostat annab noteeritud hinnad CIF-hinnana ühenduse piiril. Seejärel kohandati CIF-hinda impordijärgsete kulude, st tollivormistuse, kokkuleppelise tollimaksu ja dumpinguvastase tollimaksu, käitlemis- ja laadimiskulude arvessevõtmiseks ülespoole.

               (95)

               Täheldati, et koostööd teinud liidu tootja hinnad vähenesid 2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 10 % (vt tabel 7), samal ajal kui asjaomastest riikidest imporditud kaupade hinnad nii järsku ei langenud – umbes 3,6 % Hiina Rahvavabariigi ja 6 % India puhul. Imporditud kaupade ja liidus toodetud kaupade suur hinnavahe siiski püsis ning see põhjustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist hindade allalöömist. Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootja käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, näitas kaalutud keskmist hindade allalöömist. Hiina Rahvavabariigi hindade allalöömise marginaaliks määrati 8 % (17) ja kahe koostööd teinud India eksportiva tootja hindade allalöömise marginaaliks määrati vastavalt 7,1 % ja 6,6 %.

         4.3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.3.1.   Üldised tähelepanekud

               (96)

               Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud majandustegureid ja -näitajaid.

               (97)

               Nagu on märgitud põhjenduses 15, ei kasutatud liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks väljavõttelist uuringut.

               (98)

               Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharuga seotud makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe, kaubandusstatistika ning pärast läbivaatamisega seotud uurimise algatamist kogutud teabe alusel. Komisjon hindas üksnes koostööd teinud liidu tootjaga Oxaquim seotud mikromajanduslikke näitajaid, tuginedes küsimustikule antud vastustele, mida on kontrollitud. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks representatiivseks.

               (99)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus.

               (100)

               Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus.

               (101)

               Arvestades tõsiasja, et kahjuanalüüsi tegemiseks vajalikud andmed on pärit peamiselt vaid ühest allikast, tuli liidu tootmisharu käsitlevad andmed esitada alusmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul.

         4.3.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.3.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (102)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           Indeks 2013 = 100

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Tootmismaht

                           100

                           114

                           114

                           116

                           124

                           Tootmisvõimsus

                           100

                           100

                           100

                           100

                           108

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           100

                           114

                           114

                           116

                           115

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused ja hinnang koostööd mitteteinud liidu tootja kohta.

               (103)

               Tootmine vaatlusalusel perioodil suurenes. Kokkuvõttes suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 24 %.

               (104)

               Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil tänu investeeringutele 8 %.

               (105)

               Kuna tootmismaht suurenes veidi rohkem kui tootmisvõimsus, suurenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 15 %.

         4.3.2.2.   Müügi maht sõltumatutele klientidele liidus ja turuosa

               (106)

               Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele klientidele liidus ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Müügi maht sõltumatutele klientidele ja turuosa

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht

                           100

                           103

                           95

                           89

                           94

                           Turuosa

                           100

                           101

                           106

                           101

                           103

                              Allikas: Eurostat, küsimustiku kontrollitud vastused, hinnang koostööd mitteteinud liidu tootja kohta.

               (107)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes müügimaht 6 %, millele järgnes põhjenduses 91 kirjeldatud liidu tarbimise vähenemine 9 %. Kuigi müügimahud vähenesid, liidu tootmisharu turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi suurenes. See kasv on kooskõlas Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa vähenemisega.

         4.3.2.3.   Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

               (108)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           100

                           105

                           100

                           112

                           117

                           Tootlikkus

                           100

                           108

                           113

                           103

                           105

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           100

                           101

                           104

                           108

                           111

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused, hinnang koostööd mitteteinud liidu tootja kohta.

               (109)

               Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharus tööhõive üldiselt suurenes 17 %, mis vastab tootmismahu 24 % suurenemisele samal perioodil.

               (110)

               Koostööd teinud liidu tootja keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes ajavahemikus 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %.

         4.3.2.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (111)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid koostööd teinud India eksportivate tootjate ja Hiina impordi puhul määratud individuaalsed dumpingumarginaalid endiselt märkimisväärsed (vt põhjendused 48 ja 72).

               (112)

               Hoolimata asjaolust, et India ja Hiina Rahvavabariigi eksportijad müüsid ikka asjaomast toodet dumpinguhinnaga, näitas kahjunäitajate analüüs, et kehtestatud meetmed avaldasid liidu tootmisharule positiivset mõju.

         4.3.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.3.3.1.   Üldised tähelepanekud

               (113)

               Mikromajanduslikke näitajaid (müügihinnad ja tootmiskulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) analüüsiti ainsa koostööd teinud liidu tootja tasandil.

         4.3.3.2.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (114)

               Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Keskmised müügihinnad ja ühikukulud

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Ühiku keskmine müügihind liidus

                           100

                           88

                           90

                           91

                           90

                           Ühiku tootmiskulu

                           100

                           81

                           89

                           82

                           80

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

               (115)

               Liidu tootmisharu ühiku keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langesid vaatlusalusel perioodil 10 %. See langus järgis teataval määral tootmiskulude 20 % vähenemist uurimisperioodil.

               (116)

               Uurimine näitas, et kulude vähenemise põhjustas peamiselt tooraine hinna langus sellel ajavahemikul ning tootmisprotsessi optimeerimine tänu tehnoloogilisse täiustamisse tehtud investeeringutele.

         4.3.3.3.   Laovarud

               (117)

               Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Laovarud

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           Uurimisperiood

                           Lõppvarud

                           100

                           27

                           11

                           13

                           49

                           Lõppvarud protsendina toodangust (%)

                           2,8

                           0,7

                           0,3

                           0,3

                           1,1

                              Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

               (118)

               Arvestades vaatlusaluse toote laadi, olid varud väga väikesed. Kuna vaatlusalune toode rikneb kiiresti, toodavad tootjad kauba koheseks lähetamiseks. Seetõttu ei ole see näitaja liidu tootmisharu olukorra kirjeldamiseks kuigi oluline.

         4.3.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

      Tabel 9

      Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

               Indeks (2013 = 100)

               2013

               2014

               2015

               2016

               Uurimisperiood

               Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele

               100

               267

               134

               305

               332

               Rahavoog

               100

               144

               110

               149

               165

               Investeeringud

               100

               56

               194

               328

               247

               Investeeringutasuvus

               100

               281

               144

               283

               333

                  Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

               (119)

               Komisjon tegi koostööd teinud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks liidus sõltumatutele klientidele vaatlusaluse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kajastades tootmiskulude suuremat vähenemist võrreldes müügihinnaga asjaomasel perioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 116.

               (120)

               Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevusi ise rahastada. Rahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2015. aastal, mil see vähenes. Üldine netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil 65 %, kooskõlas suurema kasumlikkusega.

               (121)

               Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 147 %, välja arvatud 2014. aastal, mil need vähenesid võrreldes 2013. aastaga 44 %. Investeeringud aitasid peamiselt suurendada tootmisvõimsust ja seega ka eksporti, et säilitada konkurentsivõimet maailmaturul, kuid tõid kaasa ka tehnoloogilise täiustumise, parema kvaliteedi, suurema tulususe ja väiksema toorainetarbimise, seega suurema tootlikkuse ja parema keskkonnakaitse.

               (122)

               Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus positiivne, kajastades kasumlikkuse suundumust.

         4.3.4.   Järeldus kahju kohta

               (123)

               Uurimine näitas, et meetmete kehtestamine alates 2011. aastast võimaldas liidu tootmisharul tekkinud kahjust taastuda.

               (124)

               Kahjunäitajad osutavad liidu tootmisharu positiivsele arengule.

               (125)

               Liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 332 %). Võrreldes ajavahemikul 2007–2011 (esialgses uurimises vaadeldud periood) täheldatud väikese või negatiivse kasumlikkusega on see märkimisväärne edenemine. See kasum, mis on osaliselt seotud ka toorainehindade langusega, võimaldas liidu tootmisharul teha mõned investeeringud, sealhulgas vähendada jäätmeid ja keskkonnamõju.

               (126)

               Hoolimata asjaolust, et tarbimine liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %, suurenes tootmismaht 24 % ja tootmisvõimsus 8 %, samal ajal kui müügimaht liidu turul vähenes 6 %. Liidu tootmisharu turuosa suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastaga võrreldes kõigest 3 %. Vaatlusalusel perioodil kasvasid ka liidu tootmisharu ekspordihinnad.

               (127)

               Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 147 % ja investeeringutasuvus 333 %.

               (128)

               Tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil. Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil samuti kooskõlas tootmismahtudega.

               (129)

               Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   KAHJU KORDUMISE VÕI JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (130)

               Kuna liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, hinnati, kas kahju kordumine oleks tõenäoline, kui India ja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt aeguda.

               (131)

               Sellega seoses uuris komisjon tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust Indias ja Hiina Rahvavabariigis, liidu turu atraktiivsust ning India ja Hiina impordimahtude ja hindade võimalikku mõju hindade muutumisele, samuti sellise muutuse mõju liidu tootmisharu müügimahtudele, hindadele ja kasumlikkusele.

               (132)

               Mis puudutab impordihindade taset, näitas uurimine, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest löödi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindu ikkagi pidevalt alla. Pealegi, kui kehtivad meetmed tunnistataks kehtetuks ja eeldades, et asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja liidu tootmisharu hinnad jäävad samaks mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, lööksid impordihinnad liidu tootmisharu hinnad 12 %–34,1 % alla. Selle tagajärjel väheneks liidu tootmisharu müügimaht ja ta kaotaks oma turuosa liidu turul.

               (133)

               India ja Hiina Rahvavabariigi tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse puhul võeti arvesse põhjendustes 52, 53, 77 ja 78 tehtud analüüsi. See analüüs näitas, et Hiina Rahvavabariigis on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ja India vaba tootmisvõimsus on võrdne Euroopa turu kogusuurusega või sellest suurem. Hiina ja India sisenõudlus ja muud eksporditurud kui liidu turg ei ole ilmselt suutelised kogu vaba tootmisvõimsust täielikult ära kasutama.

               (134)

               Lõpuks, nagu on märgitud põhjendustes 54, 55, 56, 79 ja 80, on liidu oksaalhappe turg atraktiivne ning India ja Hiina tootjatel on stiimul suunata kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral oma eksport kolmandatest riikidest kõrgemate hindadega liidu turule.

               (135)

               Leitakse, et dumpinguhindadega toodete võimalik suur import Indiast ja Hiina Rahvavabariigist nõrgendaks meetmete puudumise korral taas liidu majandusharu ning seaks ohtu selle elujõulisuse ja ellujäämise.

               (136)

               Et hinnata sellise asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga impordi võimalikku mõju liidu tootmisharule, uuris komisjon kõigepealt tema turuosa võimalikku kaotust. Ta prognoosis, milline oleks mõju, kui asjaomaste riikide eksportivad tootjad impordiksid samu koguseid nagu esialgsel uurimisperioodil, see tähendab enne meetmete kehtestamist. Nagu selgus esialgsest uurimisest, oli vaatlusaluse toote selline dumpinguhindadega impordi maht piisav, et põhjustada liidu tootmisharule olulist kahju.

               (137)

               Selles analüüsis leidis komisjon, et asjaomaste riikide eksportivate tootjate hinnad ja liidu tootmisharu hinnad jääksid samaks mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks oletas komisjon, et asjaomastest riikidest pärit impordi mahud võtaksid kõigepealt üle muude kolmandate riikide turuosa ja seejärel liidu tootmisharu turuosa. Nende eelduste põhjal näitas põhjenduses 136 nimetatud analüüs, et juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks ning Hiina ja India import saavutab esialgse uurimisperioodi mahu taseme, teeniks koostööd teinud liidu tootja kahjumit ja kahju liidu tootmisharule korduks.

               (138)

               Uurimine näitas, et juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks ning Hiina ja India import saavutab esialgse uurimisperioodi taseme, jõuab koostööd teinud liidu tootja jälle kahjumisse ja kahju liidu tootmisharule kordub.

               (139)

               Selle alusel järeldatakse, et meetmete puudumine põhjustaks tõenäoliselt Hiina Rahvavabariigist ja Indiast liidu turule suunatud dumpinguhindadega ekspordi olulise suurenemise ja olulise kahju kordumine oleks tõenäoline.

         6.   LIIDU HUVID

   6.1.   Sissejuhatavad märkused

               (140)

               Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikliga 21, kas India ja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

         6.2.   Liidu tootmisharu huvid

               (141)

               Uurimise käigus leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahjust taastunud. Kui India ja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud meetmed tunnistatakse kehtetuks, on siiski tõenäoline, et kahju kordub, sest liidu tootmisharu satuks silmitsi dumpinguhinnaga impordiga, mille maht võib olla märkimisväärselt suur ja mis tooks kaasa märkimisväärse hinnasurve. Selle tagajärjel halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord eespool kirjeldatud põhjustel tõenäoliselt oluliselt. Seevastu looks meetmete säilitamine turul kindlust, võimaldades liidu tootmisharul oma positiivset majanduslikku olukorda säilitada ning oma investeeringute ja laienemisplaanidega jätkata.

               (142)

               Selle põhjal järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         6.3.   Sõltumatute importijate huvid

               (143)

               Sõltumatud importijad ei teinud komisjoniga uurimise käigus koostööd.

               (144)

               Sellest lähtudes ei olnud põhjust arvata, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

         6.4.   Kasutajate huvid

               (145)

               Küsimustik saadeti teadaolevatele kasutajatele. Komisjon sai vastuse vaid viielt vaatlusaluse toote kasutajalt, kuigi vaatlusalust toodet kasutatakse paljudes tootmisharudes. Kaks kasutajat vastasid kõigile küsimustiku küsimustele; kaks teist kasutajat saatsid tagasi ainult täidetud tabelid ja üks kasutaja saatis märkused.

               (146)

               Ükski kasutaja ei olnud meetmete pikendamise vastu ja neli neist märkisid selge sõnaga, et pooldavad praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

               (147)

               Arvestades, et komisjon ei ole saanud kasutajatelt ühtki vastuväidet, näib ebatõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine avaldaks liidu kasutajatele negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

         6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (148)

               Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et ühenduse huvi seisukohast puuduvad mõjuvad põhjused Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise lõpetamiseks.

         7.   AVALIKUSTAMINE

               (149)

               Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatses India ja Hiina Rahvavabariigi suhtes kehtestatud olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Komisjon sai märkusi ainult liidu tootmisharult. Neid märkusi analüüsiti ja võeti arvesse, kui need olid õigustatud.

         8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (150)

               Võttes arvesse eespool kirjeldatud järeldusi, mis tehti dumpingu jätkumise/kordumise ja kahju jätkumise/kordumise kohta, tuleks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 325/2012 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

               (151)

               Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist oma juriidilise isiku nime vahetuse korral. Taotlus tuleb saata komisjonile (18). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

               (152)

               Võttes arvesse Euroopa Kohtu hiljutist praktikat, (19) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

               (153)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamust ei esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number on 144-62-7) ja vesilahusena või mitte ning mis kuulub praegu CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917110091) alla ning mis pärineb Indiast ja Hiina Rahvavabariigist.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmiste äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

               TARICi lisakood

               India

               Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

               Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Kõik muud äriühingud

               43,6

               B999

               HRV

               Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

               37,7

               B231

               Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Kõik muud äriühingud

               52,2

               B999

         3.   Lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tolliasutusele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivis, mida tuleb maksta sellise tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivise saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistehingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ning mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. juuni 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  Nõukogu 12. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 325/2012, millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 106, 18.4.2012, lk 1).

      (3)  Kohtuasi T-310/12 Yuanping Changyuan Chemicals Co Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu.

      (4)  Komisjoni 28. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2081, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd toodetud oksaalhappe impordi suhtes (ELT L 321, 29.11.2016, lk 48).

      (5)  ELT C 329, 7.9.2016, lk 4.

      (6)  Teade Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 117, 12.4.2017, lk 15).

      (7)  Teavet saadi kahelt eksportivalt tootjalt ja järgmistest allikatest: aegumise läbivaatamise taotlus, ühe teise eksportiva tootja kontrollimata väljavõttelise uuringu vorm ja esialgne uurimine. Kahe koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamise määra kasutati hinnanguteks kahe teise teadaoleva eksportiva tootja kohta.

      (8)  Vt äriühingu Star Oxochem 23. oktoobril 2017 esitatud mittekonfidentsiaalne teave.

      (9)  Ühine tollitariifistik. Oksaalhappe (2917 11 00), selle soolade ja estrite kokkuleppeline tollimaksumäär on 6,5 %. Vt komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 294, 28.10.2016, lk 1), ja komisjoni 12. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1925, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 31.10.2017, lk 1).

      (10)  MEISi kava võeti kasutusele 2015. aastal varasemate kavade asemel. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx

      (11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php, 1. juulil 2017 võttis India kasutusele kaupade ja teenuste maksu, millega asendati mitmed varasemad maksud, sealhulgas CENVAT.

      (12)  Vt joonealune märkus 7.

      (13)  Vt äriühingu Star Oxochem 23. oktoobril 2017 esitatud mittekonfidentsiaalne teave.

      (14)  Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud hinnang. Tuleb märkida, et hinnangud erinevad ja et komisjon lähtus konservatiivsest hinnangust. Taotluse esitaja andis teavet oma turuandmete põhjal. Turuandmete allikas on konfidentsiaalne ja täpsete arvude avalikustamine võib anda konkurentidele eelise.

      (15)  Vaatlusalust toodet tootev Prantsusmaa tehas, mis kuulus Šveitsi kontsernile Clariant S.A., müüdi 2014. aastal uuele investorile WeylChem'ile. Struktuurilistest muutustest siiski ei teatatud.

      (16)  Kõik arvandmed on esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, et kaitsta uurimises koostööd teinud liidu tootja konfidentsiaalsust.

      (17)  Kuna Hiina Rahvavabariik koostööd ei teinud, põhinevad need arvutused Eurostati andmetel.

      (18)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      (19)  Otsus kohtuasjas C-365/15: Wortmann, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1)

                  Faktuurarve välja andnud üksuse töötaja nimi ja ametinimetus.

                  2)

                  Järgmine avaldus:

                     „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava oksaalhappe [koguses …] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

            Kuupäev ja allkiri


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1002, 16. juuli 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153, et selgitada ja lihtsustada vastavusse seadmise toimingut ning kohandada seda määruse (EL) 2017/1151 muudatustega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               17.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 180/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1002,
   16. juuli 2018,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153, et selgitada ja lihtsustada vastavusse seadmise toimingut ning kohandada seda määruse (EL) 2017/1151 muudatustega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 13 lõike 7 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               seoses kogemustega, mis on saadud komisjoni määruse (EL) 2017/1151 (2) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1153 (3) rakendamisel, on ilmnenud, et viimatinimetatud määruse teatud elemente tuleks muuta.

               (2)

               On vaja täiendada meetodit, millega määratakse üksiksõiduki NEDC-põhise CO2-heite arvutamisel interpoleerimissirge lõpp-punktid. Kõnealused lõpp-punktid, mis leitakse kõige suurema ja kõige väiksema CO2-heitega katsesõiduki põhjal, tuleks määrata nii, et kahe katsesõiduki suurima ja väikseima CO2-heite vahe oleks vähemalt 5 g/km.

               (3)

               Et ei tekiks olukorda, et üksiksõidukite CO2-heide leitakse selliste interpolatsioonisirgete abil, mille puhul ei saada nõutavat vähimat vahet, tuleks kõnealune muudatus jõustada viivitamata.

               (4)

               Kui määruse (EL) 2017/1151 kohase tüübikinnituse tegemiseks kasutatakse sõidutakistuse tabeli tüüpkondi, tuleks sellisesse tüüpkonda kuuluva üksiksõiduki CO2 -heite arvutamist lihtsustada ja kasutada NEDC-põhise CO2-heite arvutamisel sõidutakistustegureid, mis määratakse samal viisil, nagu määruses (EL) 2017/1151 ja määrata NEDC-põhise CO2-heite arvutamisel kasutatavad sõidutakistustegurid määruse (EL) 2017/1151 kohaselt määratavate üksiksõiduki sõidutakistustegurite põhjal.

               (5)

               Et vastavusse seadmise toiminguga saada usaldusväärseid tulemusi, tuleks vastavusvahendi sisendandmetele lisada silindrite arv.

               (6)

               Tuleks kasutada võimalust, et parandada mõned teksti toimetamise vead.

               (7)

               Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) 2017/1153 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. juuli 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

      (3)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

      LISA
      I lisa muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  punkti 2.3.1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

                              „MRO on töökorras H-, L- ja R-sõiduki mass, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 3 lõike 1 punktis d.“;

                  2)

                  punkt 2.3.8.1 asendatakse järgmisega:
                  „2.3.8.1.   WLTP-põhise sõidutakistuse määramine vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisa punktidele 1–4 ja 6.
                  NEDC-põhised sõidutakistustegurid arvutatakse vastavalt punktis 2.3.8.1.1 (H-sõiduk) ja punktis 2.3.8.1.2 (L-sõiduk) esitatud valemitega, võttes arvesse allpool toodud alapunkte a ja b.
                  Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse neid valemeid nii modelleerimise kui ka füüsilise katse korral.
                  Tüübikinnitusasutus või kui see on asjakohane, tehniline teenistus, kontrollib, kas määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.3 osutatud tuuletunnel on tunnistatud nõuetekohaseks vahe Δ(Cd × A f) täpseks mõõtmiseks. Kui tuuletunnel ei ole nõuetekohaseks tunnistatud, võetakse aerodünaamiline takistus tüüpkonna kõikide sõidukite puhul võrdseks suurimaga.

                              a)

                              Punktides 2.3.8.1.1 ja 2.3.8.1.2 esitatud valemites kasutatavad WLTP-põhised sõidutakistustegurid ja katsemass on sõidukitele H ja L vastavad väärtused, nagu need on interpolatsioonitüüpkonna jaoks määratud vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktile 5.

                              b)

                              Ilma et see mõjutaks punkti a kohaldamist, kui H- ja/või L-sõiduki WLTP tsükli energianõudlus ei anna NEDC korral vastavalt kas suurimat või väikseimat tsüklienergianõudlust H- ja/või L-sõiduki jaoks, määratakse NEDC-põhised sõidutakistustegurid kooskõlas ühega järgmistest:

                                          i)

                                          sellise interpolatsioonitüüpkonna üksiksõiduki alusel, mille NEDC-põhine tsüklienergianõudlus on vastavalt kas suurim või väikseim;

                                          ii)

                                          võttes aluseks kogumi interpolatsioonitüüpkonna mis tahes üksiksõiduki vastavalt kas suurimatest või väikseimatest sõidutakistuse jaoks asjakohastest näitajatest, nagu aerodünaamiline takistus, veeretakistus ja mass.

                                    Punktides i ja ii kirjeldatud menetlustest teeb valiku tootja.
                              Punkti b kohaldatakse uute heite tüübikinnituste puhul, mis on tehtud alates 1. jaanuarist 2019, või alates varasemast kuupäevast, kui tootja seda taotleb.“;

                  3)

                  punkti 2.3.8.1.1 lisatakse esimeseks lõiguks järgmine:
                  „Kui selline arvutuskäik tehakse üksiksõiduki jaoks vastavalt punktile 4.2.1.4.2, kasutatakse ilma lisaseadmeteta NEDC-üksiksõiduki WLTP-põhist sõidutakistust ja katsemassi.“;

                  4)

                  punkti 2.3.8.1.1 alapunkti c viimane lõik asendatakse järgmisega:
                  „Siin on kordaja F*2w,H sõidutakistustegur F2, mis leitakse H-sõiduki WLTP katses nii, et kõigi lisaseadmete mõju on kõrvaldatud.“;

                  5)

                  punkti 2.3.8.1.2 alapunkti c viimane lõik asendatakse järgmisega:
                  „Siin on kordaja F*2w,H sõidutakistustegur F2, mis leitakse L-sõiduki WLTP katses nii, et kõigi lisaseadmete mõju on kõrvaldatud.“;

                  6)

                  punkti 2.3.8.2.1 alapunkt b asendatakse järgmisega:
                  „b)   NEDC-põhised sõidutakistustegurid, mille puhul ei ole kasutatud NEDC-põhiseid tabeldatud väärtusi
                  Kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass on vähemalt 3 000 kg, võib NEDC-põhised sõidutakistustegurid tootja taotluse korral määrata vastavalt punktile 2.3.8.1.“;

                  7)

                  lisatakse punkt 2.3.8.3:
                  „2.3.8.3.   Heite alusel antud tüübikinnituste laiendused kooskõlas määrusega (EL) 2017/1151
                  Kui määruse (EL) 2017/1151 kohaselt antud heite tüübikinnitust on laiendatud, sest CO2-heite interpolatsioonitüüpkonda on lisatud uusi sõidukeid, mille NEDC-põhine CO2-heide on suurem kui H-sõiduki heide või väiksem kui L-sõiduki heide, kohaldatakse vastavusse seadmise korral järgmist:

                              a)

                              kui asjaomase interpolatsioonitüüpkonna H- ja L-sõiduki NEDC-põhise CO2-heite vahe on vähemalt 5 g/km, võib kõnealuse tüüpkonna NEDC-põhist interpolatsioonisirget pikendada, kui NEDC-põhine heide, mis on saadud käesoleva punkti 3 kohaselt, kasutades sisendandmetena määruse (EL) 2017/1151 I lisa punktis 3.1.1 osutatud sõidukiga tehtud WLTP-katse tulemusi, ei ole suurem kui CO2-heide, mis on määratud NEDC-põhise interpolatsioonisirge järgi;

                              b)

                              kui H- ja L-sõiduki NEDC-põhise CO2-heite vahe on väiksem kui 5 g/km, ei tohi interpolatsioonisirget pikendada.

                        Juhul a määratakse CO2-võrdlusheide ilma valikuta, millele on osutatud käesoleva lisa punktides 3.1.1.2 ja 3.2.6.
                  Juhul b või juhul, kui punktis a osutatud CO2-võrdlusheide on suurem kui interpolatsioonisirgele vastav heide, määratakse NEDC-kohane H-sõiduk ja L-sõiduk vastavalt käesoleva lisa punktidele 2 ja 3.
                  Punkti a kohaldatakse selliste uute tüüpide laienduste puhul, mis on tehtud alates 1. jaanuarist 2019, või alates varasemast kuupäevast, kui tootja seda taotleb.“;

                  8)

                  punkti 2.4 tabelit 1 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              kandes 66 asendatakse esimese veeru tekst järgmisega:
                              „Interpolatsioonitüüpkonna tähis“;

                              b)

                              lisatakse kanne 68:

                                          „68

                                          Silindrite arv

                                          —

                                          Tootja esitab

                                             Number (esitada hiljemalt alates 1. jaanuarist 2019).“;

                  9)

                  punkti 3.1.1.1 alapunkti c alapunkt i asendatakse järgmisega:

                              „i)

                              interpolatsioonitüüpkonna tähis“;

                  10)

                  punkt 3.3.4 jäetakse välja;

                  11)

                  punkt 4.2.1.4 asendatakse järgmisega:
                  „4.2.1.4.   WLTP interpolatsioonitüüpkonna üksiksõiduki sõidutakistuse arvutamine
                  4.2.1.4.1.   H- ja L-sõiduki NEDC-põhised sõidutakistustegurid
                  H- ja L-sõiduki sõidutakistustegureid F0,n, F1,n ja F2,n, mis on määratud punkti 2.3.8 kohaselt, tähistatakse vastavalt F0n,H, F1n,H ja F2n,H ning F0n,L, F1n,L ja F2n,L.
                  Üksiksõiduki sõidutakistustegurid f0n,ind, f1n,ind ja f2n,ind arvutatakse järgmise valemiga:

                     Valem 1(a)

                  Uute heite tüübikinnituste puhul, mis on tehtud alates 1. jaanuarist 2019 või kui tootja seda taotleb, alates varasemast kuupäevast, arvutatakse sõidutakistustegureid järgmise valemiga:

                     Valem 1(b)

                  või, kui kas avaldis (TMn,H · RRn,H – TMn,L · RRn,L
                     ) = 0, või kui see on asjakohane, avaldis (RMn,H · RRn,H – RMn,L · RRn,L
                     ) = 0, kasutatakse valemit 2:

                     Valem 2

                  f0n,ind = F0n,H – ΔF0n

                  f1n,ind = F1n,H

                  või, kui avaldis Δ[Cd · Af]LH,n = 0, kasutatakse valemit 3:

                     Valem 3

                  f2n,ind = F2n,H – ΔF2n

                     kus

                  ΔF0,n = F0n,H – F0n,L

                  ΔF2,n = F2n,H – F2n,L

                  4.2.1.4.2.   Üksiksõidukite sõidutakistustegurid WLTP-põhiste sõidutakistustegurite alusel
                  Alates 1. jaanuarist 2019 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. jaanuarist 2020 kõigi uute sõidukite kasutuselevõtmisel või tootja taotlusel neist kuupäevadest varasemast kuupäevast arvutatakse järgmistel juhtudel üksiksõiduki NEDC-põhiseid sõidutakistustegureid, kasutades vastava sõiduki WLTP-põhiseid sõidutakistustegureid:

                              a)

                              kui CO2-heide, tsüklienergianõudlus või üks tegur sõidutakistusteguritest f0, f1 või f2, mida arvutatakse punkti 4.2.1.4.1 kohaselt, tuleb ekstrapoleerida L-sõiduki ja H-sõiduki NEDC-põhistest väärtustest;

                              b)

                              kui L-sõiduki ja H-sõiduki NEDC-põhised sõidutakistustegurid on saadud eri sõidutakistustüüpkondade põhjal;

                              c)

                              kui üksiksõiduk kuulub sõidutakistuse tüüpkonda, mis ei ole kas NEDC-katses kasutatud H-sõiduki või L-sõiduki või ei H- ega ka mitte L-sõiduki tüüpkond;

                              d)

                              kui üksiksõiduk kuulub sõidutakistuse tabeli tüüpkonda.

                        Juhtudel a–d arvutatakse NEDC-põhised sõidutakistustegurid punktis 2.3.8.1.1 esitatud valemitega, kus viiteid sõidukile H käsitatakse viidetena üksiksõidukile.
                  Juhul a võib CO2-heite leida ekstrapoleerimisega vaid sel juhul, kui H- ja L-sõiduki CO2-heite vahe on vähemalt 5 g/km. Sellisel juhul võib interpolatsioonisirget pikendada heiteni, mis H-sõiduki korral ületab CO2-heidet kuni 3 g/km ning L-sõiduki korral on väiksem kuni 3 g/km. Kui ekstrapoleeritakse rohkem kui 3 g/km või kui H- ja L-sõiduki heite vahe on väiksem kui 5 g/km, tuleb tootjal määrata selle interpolatsioonitüüpkonna jaoks uus interpolatsioonisirge käesoleva lisa punktide 2 ja 3 kohaselt.“;

                  12)

                  punkt 4.2.1.4a jäetakse välja.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1097, 26. juuli 2018, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2197 2017. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

text:
                  3.8.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 197/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1097,
         26. juuli 2018,
         millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2197 2017. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 6,
         olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2197 (2) on sätestatud summad, mis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks lõplikele toetusesaajatele tagasimaksmiseks 2018. eelarveaastal. Need summad vastavad finantsdistsipliinist tulenevatele vähendamistele, mida liikmesriigid 2017. eelarveaastal tegelikult kohaldasid ja mis tulenevad liikmesriikide kuludeklaratsioonidest ajavahemiku 16. oktoober 2016 kuni 15. oktoober 2017 kohta.

                     (2)

                     Rumeenia puhul ei võetud üksikasjalikus kuludeklaratsioonis täielikult arvesse 2 000 euro suurust ülemmäära, mida kohaldatakse finantsdistsipliini suhtes vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artikli 8 lõikele 1. Seega ei tehtud usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil Rumeeniale rakendusmäärusega (EL) 2017/2197 kättesaadavaks ühtegi tagasimaksmisele kuuluvat summat.

                     (3)

                     Rumeenia teavitas komisjoni seejärel finantsdistsipliini õigest summast, mida oleks tulnud Rumeenias 2017. eelarveaastal kohaldada, võttes täielikult arvesse 2 000 euro suurust ülemmäära. Tagamaks, et Rumeenia põllumajandustootjatele oleks võimalik asjaomased summad tagasi maksta, peaks komisjon määrama kindlaks Rumeeniale kättesaadavaks tehtava summa.

                     (4)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/2197 vastavalt muuta.

                     (5)

                     Kuna käesoleva määrusega tehtud muudatus mõjutab alates 1. detsembrist 2017 kehtima hakanud rakendusmääruse (EL) 2017/2197 kohaldamist, tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates kõnealusest päevast,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2017/2197 lisasse lisatakse järgmine kanne:

                        „Rumeenia

                        16 452 203 “.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
            Määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2017.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. juuli 2018

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Jerzy PLEWA

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (2)  Komisjoni 27. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2197 2017. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5 (ELT L 312, 28.11.2017, lk 86).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).