title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 688/2012, 26. juuli 2012 , milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

text:
               27.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 200/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 688/2012,
   26. juuli 2012,
   milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

               (2)

               Juuli on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kvootide teine alaperiood.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2012. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4154 – 09.4166 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks asjaomaste kvootide raames taotletud koguse suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

               (4)

               Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2012. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvoodile/kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid.

               (5)

               Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 – 09.4148 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166.

               (6)

               Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4154 – 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2012. aasta juuli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogusele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendi alusel.
   2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 – 09.4148 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 kvootide järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 6.

      LISA

         Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2012. aasta juuli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused

                  a)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2012. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

                              2012. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

                              Ameerika Ühendriigid

                              09.4127

                              — (1)

                              12 327 801

                              Tai

                              09.4128

                              — (1)

                              1 716 114

                              Austraalia

                              09.4129

                              — (1)

                              811 500

                              Muud riigid

                              09.4130

                              — (2)

                              227

                  b)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2012. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

                              2012. aasta oktoobri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

                              Kõik riigid

                              09.4148

                              — (3)

                              1 634 000

                  c)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2012. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

                              Tai

                              09.4149

                              — (4)

                              Austraalia

                              09.4150

                              — (5)

                              Guyana

                              09.4152

                              — (5)

                              Ameerika Ühendriigid

                              09.4153

                              — (5)

                              Muud riigid

                              09.4154

                              1,470237 %

                  d)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                              Päritolu

                              Jrk-nr

                              2012. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

                              2012. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

                              Tai

                              09.4112

                              — (6)

                              76 317

                              Ameerika Ühendriigid

                              09.4116

                              — (6)

                              65 072

                              India

                              09.4117

                              — (6)

                              7 985

                              Pakistan

                              09.4118

                              — (6)

                              29 077

                              Muud riigid

                              09.4119

                              — (6)

                              235 183

                              Kõik riigid

                              09.4166

                              0,835139 %

                              0

         (1)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

         (2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

         (3)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

         (4)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

         (5)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

         (6)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 199/2014, 28. veebruar 2014 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               4.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/6

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 199/2014,
   28. veebruar 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. veebruar 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Stiliseeritud kaelkirjaku kujuline toode (kõrgus umbes 36 cm ja mass umbes 820 g) eri materjalidega täidetud pehmest tekstiilümbrisest. Peaosa on täidetud pehme tekstiilmaterjaliga, samas kui kere ja jäsemed sisaldavad lahtist hirssi ja lavendlit (mida ei saa välja võtta eraldi padjana kasutamiseks).
                  Toodet võib soojendada nii mikrolaineahjus kui ka tavalises ahjus ning jahutada külmkapis või sügavkülmikus, et kasutada seda soojendus- või jahutuspadjana.

                      (1) Vt foto.

                  9503 00 41

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9503 00 ja 9503 00 41 sõnastusega.
                  Arvestades toote kujundust ja esitusviisi, on see mõeldud põhiliselt laste ja täiskasvanute lõbustamiseks (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 95, üldine, ning rubriik 9503, punkt D). Mis tahes muid kasutusviise, mis põhinevad toote soojendus- või jahutusfunktsioonil, peetakse teisejärguliseks meelelahutuslikku väärtuse kõrval. Seepärast käsitatakse toodet rubriiki 9503 kuuluva mänguasjana. Seega ei või toodet klassifitseerida lähtuvalt selle koostismaterjalidest (näiteks hirsina rubriiki 1008 või muu tekstiilist valmistootena rubriiki 6307).
                  Seega tuleb toode klassifitseerida looma kujutava topitud mänguasjana CN-koodi 9503 00 41 alla.

         (1)  Foto on esitatud üksnes illustratsiooniks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/168, 3. veebruar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               4.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 28/42

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/168,
   3. veebruar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  344,2

                  IL

                  99,6

                  MA

                  80,2

                  SN

                  316,2

                  TR

                  119,8

                  ZZ

                  192,0

                  0707 00 05

                  TR

                  183,2

                  ZZ

                  183,2

                  0709 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  239,0

                  TR

                  236,9

                  ZZ

                  213,8

                  0805 10 20

                  EG

                  49,2

                  IL

                  78,7

                  MA

                  57,6

                  TN

                  54,3

                  TR

                  64,2

                  ZZ

                  60,8

                  0805 20 10

                  IL

                  144,4

                  MA

                  79,6

                  ZZ

                  112,0

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  CN

                  56,6

                  EG

                  83,5

                  IL

                  133,4

                  JM

                  119,0

                  MA

                  114,2

                  TR

                  85,4

                  ZZ

                  98,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,6

                  ZZ

                  56,6

                  0808 10 80

                  BR

                  63,9

                  CL

                  89,9

                  US

                  159,3

                  ZZ

                  104,4

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  130,9

                  ZA

                  86,6

                  ZZ

                  177,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1784, 30. september 2016, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

text:
               8.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 273/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1784,
   30. september 2016,
   millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta
   EUROOPA KOMISJON
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 91 esimese lõigu punkti d ja teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Neid meetodeid ajakohastatakse korrapäraselt, toetudes keemiaekspertide arvamustele ja arvestades tööd, mida tehakse rahvusvahelises oliivinõukogus.

               (2)

               Selle tagamiseks, et rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud uusimaid rahvusvahelisi standardeid rakendatakse liidu tasandil, tuleks ajakohastada määruses (EMÜ) nr 2568/91 sätestatud peroksiidiarvu määramise analüüsimeetodit.

               (3)

               Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EMÜ) nr 2568/91 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. september 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

      LISA

            „III LISA

               PEROKSIIDIARVU MÄÄRAMINE

            1.   Kohaldamisala

            Käesolevas lisas kirjeldatakse loomse ja taimse õli ja rasva peroksiidiarvu määramise meetodit.
            2.   Määratlus

            Peroksiidiarv on nende proovis olevate ainete kogus aktiivse hapniku milliekvivalendina kilogrammi kohta, mis kirjeldatud töötamistingimustel kaaliumjodiidi oksüdeerivad.
            3.   Põhimõte

            Katsekogust töödeldakse äädikhappe ja kloroformi lahuses kaaliumjodiidi lahusega. Eraldunud jood tiitritakse naatriumtiosulfaadi standardlahusega.
            4.   Seadmed

            Seadmetel ei tohi olla redutseerivaid või oksüdeerivaid aineid.

                  Märkus 1.

               Lihvitud pindu ei tohi määrdeainega määrida.

                        4.1.

                        3 ml klaasist kühvel.

                        4.2.

                        Lihvitud kaela ja korgiga 250 ml mahuga kolvid, enne kuivatatud ja täidetud puhta kuiva väärisgaasiga (lämmastik või soovitatavalt süsinikdioksiid).

                        4.3.

                        5 ml, 10 ml või 25 ml bürett mõõtskaala ühikutega vähemalt 0,05 ml, soovitavalt automaatse nullimisnupuga, või samaväärne automaatbürett.

                        4.4.

                        Analüütilised kaalud.

                  5.   Reagendid

                        5.1.

                        Analüütiliselt puhta reaktiivi kvaliteediga kloroform, millest hapnik on vabastatud puhta, kuiva inertgaasi barboteerimisel.

                        5.2.

                        Analüütiliselt puhta kvaliteediga jää-äädikas, millest hapnik on vabastatud puhta, kuiva inertgaasi barboteerimisel.

                        5.3.

                        Kaaliumjodiidi küllastunud vesilahus, värskelt valmistatud ning joodi ja jodaatideta. Lahustada ligikaudu 14 g kaaliumjodiidi 10 ml toatemperatuuril vees.

                        5.4.

                        Naatriumtiosulfaat, 0,01 mol/l (0,01 N), vahetult enne kasutamist täpselt standarditud vesilahus.
                        Valmistada iga päev 0,1 mol/l naatriumtiosulfaadi standardlahusest vahetult enne kasutamist 0,01 mol/l naatriumtiosulfaadi lahus, või määrata kindlaks täpne molaarsus. Kogemused näitavad, et lahuse stabiilsus on piiratud ning sõltub pH-väärtusest ja vaba süsinikdioksiidi sisaldusest. Lahjendamiseks kasutada ainult värskelt keedetud vett, mis on võimaluse korral lämmastikuga läbi puhutud.
                        Naatriumtiosulfaadi lahuse täpse molaarsuse kindlaksmääramiseks soovitatakse kasutada järgmist menetlust.
                        Kaaluda mõõtekolbi (250 ml või 500 ml) 0,001 g täpsusega 0,27–0,33 g kaaliumjodaati (mKIO3) ja lahjendada märgini, kasutades värskelt keedetud vett (V2), mis on jahutatud toatemperatuurini. Viia 5 ml või 10 ml eespool kirjeldatud kaaliumjodaadi lahust (V1) pipeti abil 250 ml Erlenmeyeri kolbi. Lisada 60 ml värskelt keedetud vett, 5 ml 4 mol/l vesinkkloriidhapet ja 25–50 mg kaaliumjodiidi või 0,5 ml küllastunud kaaliumjodiidi lahust. Tiitrida see lahus naatriumtiosulfaadi lahusega (V3), et määrata kindlaks naatriumtiosulfaadi lahuse täpne molaarsus.

                        kus

                                    mKIO3 on kaaliumjodaadi mass grammides;

                                    V1 on kaaliumjodaadi lahuse maht milliliitrites (5 ml või 10 ml);

                                    V2 on kaaliumjodaadi lahuse kogumaht milliliitrites (250 ml või 500 ml);

                                    V3 on naatriumtiosulfaadi lahuse maht milliliitrites;

                                    wKIO3 on kaaliumjodaadi puhtus (g/100 g);

                                    MKIO3 on kaaliumjodaadi molekulmass (214 g/mol);

                                    T on kasutatud naatriumtiosulfaadi lahuse täpne molaarsus (mol/l).

                        5.5.

                        Tärkliselahus, 10 g/l vesidispersioon, värskelt looduslikust lahustuvast tärklisest valmistatud. Kasutada võib ka samaväärseid reaktiive.

                  6.   Proov

            Tagatakse proovi võtmine ja selle säilitamine varjus, jahedas ja täielikult täidetud klaasmahutites, mis on lihvkorgi või korgist punniga hermeetiliselt suletud.
            7.   Menetlus

            Katsed tuleb teha hämara päevavalguse või kunstliku valgustusega. Klaasist kühvlisse (4.1) või selle puudumise korral kolbi (4.2) kaalutakse 0,001 g täpsusega järgmisele tabelile vastava massiga proov, mille aluseks on eeldatav peroksiidiarv:

                        Hinnanguline peroksiidiarv
                        (meq)

                        Katsekoguse mass
                        (g)

                        0–12

                        5,0–2,0

                        12–20

                        2,0–1,2

                        20–30

                        1,2–0,8

                        30–50

                        0,8–0,5

                        50–90

                        0,5–0,3

                  Kolvilt (4.2) eemaldatakse kork ning sellesse pannakse klaasist kühvel, millel on katsekogus. Lisatakse 10 ml kloroformi (5.1). Katsekogus lahustatakse kiiresti segamise teel. Lisatakse 15 ml äädikhapet (5.2) ja seejärel 1 ml kaaliumjodiidi lahust (5.3). Kolvile pannakse kiiresti kork, loksutatakse üks minut ja jäetakse siis viieks minutiks temperatuurile 15–25 °C varju seisma.
            Lisatakse umbes 75 ml destilleeritud vett. Vabastatud jood tiitritakse kõvasti loksutades naatriumtiosulfaadi lahusega (5.4), kasutades indikaatorina tärkliselahust (5.5).
            Ühe ja sama prooviga tehakse 2 määramist.
            Samal ajal tuleb teha ka pimekatse. Kui pimekatse tulemus on suurem kui 0,05 ml 0,01 N naatriumtiosulfaadi lahust (5.4), asendatakse puhastamata reaktiivid.
            8.   Tulemuste esitamine

            Peroksiidiarv aktiivse hapniku milliekvivalentidena kilogrammi kohta saadakse valemiga

            kus:

                        V on katses kasutatud naatriumtiosulfaadi standardlahuse (5.4) milliliitrite arv, mida on pimekatse arvessevõtmiseks parandatud;

                        T on kasutatud naatriumtiosulfaadi lahuse (5.4) täpne molaarsus (mol/l);

                        m on katsekoguse mass grammides.

                  Tulemus on kahe määramise aritmeetiline keskmine.
            Määramise tulemus esitatakse ühe kümnendkoha täpsusega.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1375, 25. juuli 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis

text:
                  26.7.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 194/4

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1375,
      25. juuli 2017,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 7,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1191/2014 (2) on määratud kindlaks viis, kuidas tuleb esitada määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohane teave teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside lähteainena kasutamise kohta või kuidas seda tuleb teha juhul, kui tootjad, importijad ja eksportijad on selliseid gaase turule lasknud, ning kuidas seda peavad tegema ettevõtjad, kes selliseid gaase hävitavad.

                  (2)

                  Määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 sätestatud aruandluskohustuste täitmise tulemusliku jälgimise võimaldamiseks tuleks nõuda, et ettevõtjad registreeruvad enne asjakohast tegevust rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 artiklis 1 osutatud elektroonilise aruandlusvahendi kasutamiseks. See võimaldaks liikmesriikide pädevatel asutustel impordi, ekspordi või muu asjakohase tegevuse ajal kontrollida, kas ettevõtja suhtes tuleb tema poolt määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 alusel esitatud aruande põhjal teha vastavuskontroll.

                  (3)

                  Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa tuleks muuta seoses fluorosüsivesinike teatavate omaduste kohta nõutava teabe struktuuriga, et viia see lisa kooskõlla aruandlusvormiga, mida kasutavad osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni juurde kuuluva osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (3) (edaspidi „Montreali protokoll“) osalised. See võimaldaks liidul täita tema Montreali protokollist tulenevaid aruandluskohustusi. Samal põhjusel tuleks nõuda ka ekspordi sihtkohta ja impordi lähtekohta käsitleva teabe esitamist alates 2020. aastast, mis jätaks piisavalt aega elektroonilise aruandlusvahendi kohandamiseks.

                  (4)

                  Jaotisesse 2 tuleks lisada täiendavad andmeliigid ja märkused, et võtta arvesse esimese kahe aruandlustsükli käigus välja kujunenud aruandlustavasid, ning jaotises 12 esitatud kirjeldust tuleks täpsustada, et aruandvad ettevõtjad ei kordaks varasemaid väärtõlgendusi.

                  (5)

                  Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/879 (4) kehtestati fluorosüsivesinike turulelaskmise kvootidega seotud elektrooniline register, millesse kantakse kogu asjakohane teave määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõikes 2 osutatud lubade kohta. Seepärast on rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa jaotises 13 esitatud vastav aruandlusvorm aegunud ja see tuleks välja jätta.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 1
                  1.   Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt nõutavad aruanded esitatakse elektrooniliselt, kasutades komisjoni veebisaidil sel eesmärgil kättesaadavaks tehtud aruandlusvahendit, mis põhineb käesoleva määruse lisas esitatud vormil.
                  2.   Kõik ettevõtjad registreeruvad enne määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt aruandlusele kuuluva tegevuse läbiviimist komisjoni veebisaidil elektroonilise aruandlusvahendi kasutamiseks.“

                  2)

                  Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 25. juuli 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

         (2)  Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).

         (3)  Nõukogu 14. oktoobri 1988. aasta otsus 88/540/EMÜ, mis käsitleb osoonikihi kaitsmist käsitleva Viini konventsiooni ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli sõlmimist (EÜT L 297, 31.10.1988, lk 8).

         (4)  Komisjoni 2. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/879, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 üksikasjalik kord seoses fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade turulelaskmiseks vajaliku vastavusdeklaratsiooniga ning selle deklaratsiooni tõendamisega sõltumatu audiitori poolt (ELT L 146, 3.6.2016, lk 1).

         LISA
         Rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa muudetakse järgmiselt.

                     1)

                     Jaotise 1 tabel asendatakse järgmisega:

                                    „ESITATAV TEAVE

                                    MÄRKUSED

                                 1A

                                 Liidus asuvate käitiste toodangu üldmaht

                                 1B

                                             —

                                             liidus asuvatest käitistest pärit sellise toodangu maht, mis koosneb kogutud kõrvalsaadustest või soovimatutest toodetest, kui need saadused või tooted on käitises hävitatud ja neid ei ole eelnevalt turule lastud

                                 Hävitamisega tegeleva tootja aruanne hävitatud toodangu üldmahu kohta esitatakse aruandejaotises 8.

                                 1C

                                             —

                                             liidus asuvatest käitistest pärit sellise toodangu maht, mis koosneb kogutud kõrvalsaadustest või soovimatutest toodetest, kui need saadused või tooted on antud hävitamiseks üle teisele ettevõtjale ja neid ei ole eelnevalt turule lastud

                                 Märgitakse hävitamist läbi viiv ettevõtja.

                                 1C_a

                                 Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks

                                 1C_b

                                 Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                                 Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.

                                    AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

                                 1D

                                 Sellise hävitatud omatoodangu üldmaht, mida ei ole eelnevalt turule lastud

                                 1D = 1B + 1C

                                 1E

                                 Müügivalmis toodang

                                 1E = 1A – 1D“

                     2)

                     Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 teise lõiku lisatakse järgmine lause:
                                 „Esimest korda teatatakse 2019. aastal läbi viidud tegevusest aru andmisel fluorosüsivesinike kogused iga päritoluriigi kohta eraldi, kui allolevas tabelis ei ole märgitud teisiti.“;

                                 b)

                                 tabel asendatakse järgmisega:

                                                „ESITATAV TEAVE

                                                MÄRKUSED

                                             2A

                                             Liitu imporditud kogus

                                             2B

                                             Aruandva ettevõtja poolt liitu imporditud kogus, mida ei ole lastud vabasse ringlusse ning mille on aruandev ettevõtja toodetes või seadmetes sisalduvate gaasidena reeksportinud

                                             Teavet fluorosüsivesinike kohta ei ole vaja esitada päritoluriikide kaupa.
                                             Seestöötlemiseks mahtkaubana imporditud gaasid, millega on tooted või seadmed täidetud ja mis on seejärel reeksporditud.
                                             Kui reeksport toodetes või seadmetes sisalduvate gaasidena (jaotis 2B) ei toimu samal kalendriaastal kui import, võivad jaotises 2B teatatud kogused hõlmata jaotise 4C kohaselt teatatud 1. jaanuari seisuga olemasoleva, liidu turule laskmata varu reeksporti toodetes või seadmetes.
                                             Mahtkaubana eksporditud gaaside kohta esitatakse teave üksnes jaotises 3.

                                             2C

                                             Kasutatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud fluorosüsivesinike kogus

                                             2D

                                             Lähteainena kasutamiseks imporditud varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus

                                             2E

                                             Selliste varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus, mis on imporditud kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                                             Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.“

                     3)

                     Jaotist 3 muudetakse järgmiselt:

                                 a)

                                 teise lõiku lisatakse järgmine lause:
                                 „Esimest korda teatatakse 2019. aastal läbi viidud tegevusest aru andmisel fluorosüsivesinike kogused iga sihtriigi kohta eraldi, kui allolevas tabelis ei ole märgitud teisiti.“;

                                 b)

                                 tabel asendatakse järgmisega:

                                                „ESITATAV TEAVE

                                                MÄRKUSED

                                             3A

                                             Liidust eksporditud üldkogus

                                             3B

                                             Omatoodangu ekspordi või ettevõtja imporditud gaaside ekspordi maht

                                             Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                                                AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

                                             3C

                                             Teistelt liidus asuvatelt ettevõtjatelt ostetud gaaside ekspordi maht

                                             3C = 3A – 3B

                                                ESITATAV TEAVE

                                             3D

                                             Ringlussevõtuks eksporditud kogus

                                             Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                                             3E

                                             Taasväärtustamiseks eksporditud kogus

                                             Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                                             3F

                                             Hävitamiseks eksporditud kogus

                                             Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                                             3G

                                             Eksporditud kasutatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud fluorosüsivesinike kogus

                                             3H

                                             Lähteainena kasutamiseks eksporditud varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus

                                             3I

                                             Selliste varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus, mis on eksporditud kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                                             Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.“

                     4)

                     Jaotises 4 asendatakse tabeli veergu 4M käsitlev rida järgmisega:

                                 „4M

                                 Turule lastud üldkogus

                                 4M = 1E + 2A – 2B – 3B + 4C – 4H“

                     5)

                     Jaotise 12 tabel asendatakse järgmisega:

                                    „ESITATAV TEAVE

                                    MÄRKUSED

                                 12A

                                 Fluorosüsivesinike kogus imporditud seadmetes, mille tolliasutused on liidus vabasse ringlusse lubanud ja mis on täidetud liidust eelnevalt eksporditud fluorosüsivesinikega, mille suhtes on kohaldatud fluorosüsivesinike kvoodist tulenevaid liidu turule laskmise piiranguid

                                 Märgitakse fluorosüsivesinikke eksportinud ettevõtja(d) ja eksportimise aasta(d).
                                 Märgitakse fluorosüsivesinikud esimest korda liidu turule lasknud ettevõtja(d) ja kõnealuse turulelaskmise aasta(d).“

                     6)

                     Jaotis 13 jäetakse välja.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 601/2011, 21. juuni 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               22.6.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 162/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 601/2011,
   21. juuni 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 587/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 22. juunil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. juuni 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 82.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 22. juunist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  49,62

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  49,62

                  0,02

                  1701 12 10 (1)

                  49,62

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  49,62

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  51,93

                  1,89

                  1701 99 10 (2)

                  51,93

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  51,93

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,52

                  0,21

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1358/2014, 18. detsember 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu, vesiviljeluse kasvatustavade, mahepõllumajandusliku vesiviljeluse loomasööda ja mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutada lubatud toodete ja ainetega  EMPs kohaldatav tekst

text:
               19.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 365/97

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1358/2014,
   18. detsember 2014,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu, vesiviljeluse kasvatustavade, mahepõllumajandusliku vesiviljeluse loomasööda ja mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutada lubatud toodete ja ainetega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3, artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 834/2007 on kehtestatud merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad nende nõuete rakendamiseks on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2).

               (2)

               Ajavahemikus 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta aprillini taotlesid teatavad liikmesriigid mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises kasutada lubatud tooteid, aineid, loomasööda allikaid ja tehnoloogiat käsitlevate eeskirjade läbivaatamist. Neid taotlusi on hinnanud komisjoni otsusega 2009/427/EÜ (3) loodud mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm”). Võttes arvesse eksperdirühma arvamust, on komisjon teinud kindlaks vajaduse olemasolevaid merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise nõuete rakendamise eeskirju ajakohastada ja integreerida.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel võib ettevõttesse eritingimustel tuua loomi, mida ei ole kasvatatud mahepõllumajanduslikult, kui mahepõllumajanduslikust sugukarjast või mahepõllumajanduslikest ettevõtetest pärit noorloomi pole saada. Määruses (EÜ) nr 889/2008 on sätestatud konkreetsed piirangud seoses loodusest püütud vesiviljelusloomadega, sealhulgas vesiviljelusloomade noorvormide püüdmisega. Mõned traditsioonilised ekstensiivse kalakasvatuse tavad, mida viljeletakse märgaladel, nagu riimveetiikides, loodete aladel ja põhiveekogust tammide ja kallastega eraldatud rannikulaguunides, on eksisteerinud sajandeid ning on väärtuslikud kultuuripärandi, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kohalike kogukondade majanduse seisukohast. Teatud tingimustel ei mõjuta need tavad asjaomaste liikide kalavarude seisukorda.

               (4)

               Seega loetakse nende traditsiooniliste vesiviljelustavade puhul maimude püüdmist loodusest edasikasvatamise otstarbel mahepõllumajandusliku vesiviljeluse eesmärkide, kriteeriumite ja põhimõtetega kokkusobivaks, tingimusel, et rakendatakse kõnealuste kalavarude haldamise eest vastutava asjaomase asutuse poolt heaks kiidetud haldusmeetmeid, et tagada kõnealuste liikide säästev kasutamine, ümberasustamine on nende meetmetega vastavuses ja kalu söödetakse üksnes looduslikus keskkonnas esineva söödaga.

               (5)

               Eksperdirühm on väljendanud muret, et mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lubatud loomasööda allikad ja lisandid ei vasta piisaval määral lihatoiduliste kalaliikide toitumisvajadustele. Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti d alapunktile i tuleb loomi sööta söödaga, mis vastab looma toitainevajadustele tema arengu eri etappidel. Seetõttu tuleks lubada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoidulistele loomadele mõeldud loomasööda allikana terve kala kasutamist. Siiski ei tohiks see kaasa tuua täiendavat survet ohustatud või ülepüütud kalavarudele. Sel põhjusel tuleks mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoiduliste loomade sööda tootmiseks kasutada ainult kolmanda osapoole poolt jätkusuutlikuks tunnistatud kalandustooteid. Tarbijate veenmiseks kogu mahepõllumajandusliku vesiviljelustoote jätkusuutlikkuses on selles kontekstis oluline kasutatava jätkusuutlikkuse kava usaldusväärsus. Seega peaksid pädevad asutused määratlema sertifitseerimissüsteemid, mis nende arvates, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (4) sätestatud säästva kalapüügi põhimõtteid, on piisavad selleks, et tõendada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses loomasöödana kasutatavate kalandustoodete jätkusuutlikkust. Selliste sertifitseerimissüsteemide sobivuse hindamisel võib viitena kasutada 2009. aasta ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni suuniseid merest püütud kalade ja kaladest valmistatud toodete ökomärgistamise kohta (5).

               (6)

               Eksperdirühm rõhutas ka vajadust anda lõhelastele piisavalt suure histidiinisisaldusega toitu, et tagada selle liigi tervise ja heaolu kõrge tase. Võttes arvesse merelise tooraine histidiinisisalduse märkimisväärseid erinevusi sõltuvalt liikidest ja aastaajast, samuti tootmise, töötlemise ja ladustamise tingimustest, tuleks lubada kasutada kääritamise abil saadud histidiini, et tagada lõhelaste toitumisvajaduste rahuldamine.

               (7)

               Praegu lubatud maksimaalne kalajahu kogus krevetisöödas ei ole krevettide toitumisvajaduste rahuldamiseks piisav ning seetõttu tuleks seda suurendada. Kvantitatiivsete toitumisvajaduste rahuldamiseks tuleks vastavalt eksperdirühma aruande soovitustele vajaduse korral lubada loomasöödale ka kolesterooli lisamist. Selleks tuleks kasutada võimaluse korral mahepõllumajanduslikku kolesterooli. Kui mahepõllumajanduslikku kolesterooli ei ole saada, võib kasutada ka villast, karpidest või muudest allikatest saadud kolesterooli.

               (8)

               Artikli 25k lõikes 2 sätestatud erand aegub 31. detsembril 2014, seega tuleks see lõige välja jätta.

               (9)

               Selleks, et tagada vastavus määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punktile a seoses mahepõllumajanduslikust sugukarjast ja mahepõllumajanduslikest ettevõtetest pärit noorloomade kasvatamisega, peetakse kooskõlas eksperdirühma aruandega vajalikuks kehtestada konkreetsed eeskirjad planktoni kasutamise kohta mahepõllumajanduslike noorloomade söötmiseks. Plankton on vajalik noorvormide kasvatamiseks ja seda ei toodeta vastavalt mahepõllumajanduse eeskirjadele.

               (10)

               Samuti soovitas eksperdirühm ajakohastada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lubatud puhastus- ja desinfitseerimisainete nimekirja, eelkõige seoses võimalusega kasutada mõnda juba nimekirjas olevat ainet ka loomade olemasolu korral. Määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisa tuleks vastavalt muuta.

               (11)

               Määruse (EÜ) nr 889/2008 XIIIa lisa reguleerimisala, nagu see on määratletud artikli 25f lõikes 2, tuleks selgemalt määratleda, eelkõige seoses loomakasvatustavadega.

               (12)

               Arktika paalia suurimat lubatud asustustihedust tuleks selle liigi heaolu parandamiseks suurendada. Samuti tuleks määrata kindlaks jõevähi maksimaalne asustustihedus. Määruse (EÜ) nr 889/2008 XIIIa lisa tuleks vastavalt muuta.

               (13)

               Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 25e lõige 4 asendatakse järgmisega:
               „4.   Looduslike vesiviljelusloomade noorvorme kogutakse edasikasvatuse otstarbel vaid järgmistel juhtudel:

                           a)

                           kala- või koorikloomavastsete ning noorkalade või noorte koorikloomade loomulik sissevool tiikide, hoidlate ja muude kasvatusrajatiste täitmise ajal;

                           b)

                           Euroopa klaasangerjas, tingimusel et asjaomase asukoha puhul kasutatakse angerjate majandamise heakskiidetud kava ning et angerjate kunstliku paljundamise küsimus on veel lahendamata;

                           c)

                           looduslike maimude, välja arvatud euroopa angerja maimud, kogumine edasikasvatamiseks tavapärases ekstensiivses vesiviljeluses märgaladel, näiteks riimveetiikides, loodete aladel ning tammide ja kallastega eraldatud rannikulaguunides, tingimusel, et:

                                       i)

                                       ümberasustamine on kooskõlas kõnealuste kalavarude haldamise eest vastutavate asutuste poolt heaks kiidetud haldusmeetmetega, et tagada asjaomaste liikide jätkusuutlik kasutamine, ja

                                       ii)

                                       kalu söödetakse üksnes looduses leiduva söödaga.”

               2)

               Artikli 25f lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   Liikide või nende rühmade asustustihedus ja kasvatustavad on sätestatud XIIIa lisas. Selle hindamisel, milline on asustustihedus ja kasvatustavade mõju kasvatatavate kalade heaolule, jälgitakse kalade seisundit (nt uimede kahjustused, muud vigastused, kasvukiirus, käitumine ja üldine tervislik seisund) ning veekvaliteeti.”

               3)

               Artikli 25k lõikele 1 lisatakse punkt e:

                           „e)

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (6) sätestatud põhimõtetega kooskõlas pädeva asutuse poolt tunnustatud kava kohaselt jätkusuutlikuks tunnistatud püügipiirkondadest püütud tervest kalast valmistatud söödatooted.

                  (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”"

               4)

               Artikli 25k lõige 2 jäetakse välja.

               5)

               Artiklile 25k lisatakse järgmine lõige:
               „5.   Lõhelaste söödaratsioonis võib kasutada kääritamise teel saadud histidiini, kui lõikes 1 loetletud allikatest ei saada piisavalt suurt histidiinikogust kõnealuste kalade toitumisvajaduste rahuldamiseks, ning et vältida katarakti tekkimist.”

               6)

               Artikli 25l lõige 3 asendatakse järgmisega:
               „3.   Kui looduslikke söödavarusid lõike 2 kohaselt täiendatakse, siis:

                           a)

                           võib XIIIa lisa 9. jaos viidatud pangasiuse (Pangasius spp.) söödakogus kuni 10 % ulatuses sisaldada säästvast kalandusest pärinevat kalajahu või -õli;

                           b)

                           XIIIa lisa 7. jaos viidatud krevettide söödakogus võib sisaldada kuni 25 % ulatuses säästvast kalandusest pärit kalajahu ja kuni 10 % säästvast kalandusest pärit kalaõli. Krevettide koguseliste toitumisvajaduste rahuldamiseks võib nende söödale lisada mahepõllumajanduslikku kolesterooli; kui mahepõllumajanduslikku kolesterooli ei ole saada, võib kasutada ka villast, karpidest või muudest allikatest saadud mittemahepõllumajanduslikku kolesterooli.”

               7)

               Lisatakse järgmine artikkel 25la:
               „Artikkel 25la
               Teatavate mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide sööta käsitlevad erieeskirjad
               Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade vastsete kasvatamisel võib söödana kasutada tavalist füto- ja zooplanktonit.”

               8)

               Artikli 25s lõige 6 asendatakse järgmisega:
               „6.   Ektoparasiitide bioloogiliseks tõrjeks kasutatakse eelkõige puhtamat kala ja magevett, merevett ning naatriumkloriidi lahuseid.”

               9)

               VII ja XIIIa lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 889/2008, 5. september 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

      (3)  Komisjoni otsus 2009/427/EÜ, 3. juuni 2009, millega luuakse mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (ELT L 139, 5.6.2009, lk 29).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

      (5)  ISBN 978-92-5-006405-5.

      LISA

                  1.

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
                  2.   Vahendid, mida vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmisel kasutatakse artikli 6e lõikes 2, artikli 25s lõikes 2 ja artiklis 29a osutatud puhastamisel ja desinfitseerimisel.
                  2.1.   Kooskõlas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikes 1 viidatud asjaomaste liidu ja siseriiklike sätetega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012, (1) võivad vesiviljelusloomade puudumisel seadmete ja rajatiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutatavad tooted sisaldada järgmisi toimeaineid:

                              —

                              osoon,

                              —

                              naatriumhüpoklorit,

                              —

                              kaltsiumhüpoklorit,

                              —

                              kaltsiumhüdroksiid,

                              —

                              kaltsiumoksiid,

                              —

                              naatriumhüdroksiid,

                              —

                              alkohol,

                              —

                              vasksulfaat ainult kuni 31. detsembrini 2015,

                              —

                              kaaliumpermanganaat,

                              —

                              looduslikust kameeliaseemnest saadud teepõõsaseemnekook (inglise k tea seed cake, kasutatakse üksnes krevetitootmisel),

                              —

                              hüpokloorishapet tootvad kaaliumperoksomonosulfaadi ja naatriumkloriidi segud.

                        2.2.   Kooskõlas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikes 1 viidatud asjaomaste liidu ja siseriiklike sätetega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 ja direktiiviga 2001/82/EÜ (2) võivad vesiviljelusloomade puudumisel seadmete ja rajatiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutatavad tooted sisaldada järgmisi toimeaineid:

                              —

                              lubjakivi (kaltsiumkarbonaat) pH taseme reguleerimiseks,

                              —

                              dolomiit pH taseme korrigeerimiseks (kasutatakse üksnes krevetitootmisel),

                              —

                              naatriumkloriid,

                              —

                              vesinikperoksiid,

                              —

                              naatriumperkarbonaat,

                              —

                              orgaanilised happed (äädikhape, piimhape, sidrunhape),

                              —

                              humiinhape,

                              —

                              peroksüäädikhapped,

                              —

                              peräädikhape ja peroksüoktaanhape,

                              —

                              jodofoorid (ainult munade olemasolu korral).

                     (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012, 22. mai 2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1)."

                     (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ, 6. november 2001, veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).”"

                  2.

                  Määruse (EÜ) nr 889/2008 XIIIa lisa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              1. jao tabeli real „Suurim asustustihedus” asendatakse tekst „Arktika paalia: 20 kg/m3” tekstiga „Arktika paalia: 25 kg/m3”.

                              b)

                              7. jao järel lisatakse järgmine jagu:
                              „7a jagu

                              Mahepõllumajanduslik vähitootmine:
                              Asjaomased liigid: Astacus astacus, Pacifastacus leniusculus.

                                          Suurim asustustihedus

                                          Väikeste vähkide puhul (< 20 mm): 100 isendit m2 kohta. Keskmise suurusega vähkide puhul (20–50 mm): 30 isendit m2 kohta. Täiskasvanud vähkide puhul (> 50 mm): 10 isendit m2 kohta, eeldusel, et on piisavalt sobivaid peidupaiku.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 411/2013, 3. mai 2013 , millega kehtestatakse ajavahemikul 29. kuni 30. aprillini 2013 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2013. aasta mai impordilitsentside väljaandmine

text:
               4.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 123/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 411/2013,
   3. mai 2013,
   millega kehtestatakse ajavahemikul 29. kuni 30. aprillini 2013 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2013. aasta mai impordilitsentside väljaandmine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 (4) artikli 3 lõigetega 1 ja 2 avatakse CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias toodetud ja sealt otse Euroopa Liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiks tollimaksu nullmääraga tariifikvoot igaks aastaks sätestatava piirkoguse ulatuses.

               (2)

               Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (5) artikli 2 lõikega 2 on ette nähtud impordilitsentside väljaandmise kuumäärad.

               (3)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikele 1 on pädevatele ametiasutustele esitatud impordilitsentsitaotlused nende üldkoguste kohta, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud mai määra.

               (4)

               Asjaolusid arvestades peab komisjon määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldaks litsentse väljastada võrdeliselt saadaolevate kogustega.

               (5)

               Kui mai ülemmäär on saavutatud, ei tohi kõnealuse kuumäära piires enam ühtki impordilitsentsi välja anda.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõike 1 kohaselt ajavahemikul 29. kuni 30. aprillini 2013 esitatud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse 61,061322-protsendilise jaotuskoefitsiendi alusel.
   Impordilitsentside väljaandmine alates 6. maist 2013 taotletud kogustele peatatakse 2013. aasta mai osas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 4. mail 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. mai 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 57.

      (4)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

      (5)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 84.