title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/796, 21. mai 2015, millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               22.5.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 127/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/796,
   21. mai 2015,
   millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti c,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise ja läbi liidu toimuva veo suhtes, kaasa arvatud ladustamine läbiveo ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

               (2)

               Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud käesoleva määrusega hõlmatud kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnustati määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/243, (4) (EL) 2015/342, (5) ja (EL) 2015/526 (6) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid California, Idaho, Oregoni, Washingtoni ja Minnesota osariigis.

               (4)

               Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (7) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral.

               (5)

               Ameerika Ühendriigid kinnitasid, et Missouri, Arkansase, Kansase, Põhja- ja Lõuna-Dakota, Montana, Wisconsini ja Iowa osariigi kodulinnukarjades on esinenud uusi kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5 puhanguid. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe kõnealustest osariikidest liitu eksporditavatele kaubasaadetistele veterinaarsertifikaatide väljastamise. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõrge patogeensusega linnugripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

               (6)

               Pärast puhanguid eespool nimetatud osariikides esitasid Ameerika Ühendriigid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud tagatistele on asjakohane muuta teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid kogu Minnesota, Lõuna-Dakota, Wisconsini ja Iowa osariigi territooriumi ning Missouri, Arkansase, Kansase, Montana ja Põhja-Dakota osariikide neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on praeguste puhangutega tõttu kehtestanud piirangud.

               (7)

               Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda kõnealuses kolmandas riigis.

               (8)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. mai 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

      (2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

      (4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/243, 13. veebruar 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 41, 17.2.2015, lk 5).

      (5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/342, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnulihatooteid (ELT L 60, 4.3.2015, lk 31).

      (6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/526, 27. märts 2015, millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 84, 28.3.2015, lk 30).

      (7)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1998/258/EÜ (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriike käsitlev kanne järgmisega:

                     Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

                     Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

                     Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

                     Veterinaarsertifikaat

                     Eritingimused

                     Eritingimused

                     Linnugripi seire staatus

                     Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

                     Salmonella tõrje staatus

                     Näidis(ed)

                     Lisatagatised

                     Lõppkuupäev (1)

                     Alguskuupäev (2)

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     6A

                     6B

                     7

                     8

                     9

                     „US – Ameerika Ühendriigid

                     US-0

                     Kogu riik

                     SPF

                     EP, E

                     S4

                     US-1

                     Ameerika Ühendriikide piirkond, välja arvatud US-2 territoorium

                     BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

                     N

                     A

                     S3, ST1

                     WGM

                     VIII

                     POU, RAT

                     N

                     US-2

                     Ameerika Ühendriikide piirkond, mille moodustavad järgmised alad:

                     US-2.1

                     Washingtoni osariik

                                 Bentoni maakond

                                 Franklini maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     19.12.2014

                     7.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.2

                     Washingtoni osariik
                     Clallami maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     19.12.2014

                     11.5.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.3

                     Washingtoni osariik
                     Okanogani maakond (1)

                                 a.

                                    Põhjas: teede US 97 WA 20 ja S. Janis Road ristmikult hoida paremale, S. Janis Roadi suunda. Siis pöörata vasakule: McLaughlin Canyon Road; seejärel paremale: Hardy Road; ja vasakule: Chewilken Valley Road.

                                 b.

                                    Idas: teelt Chewilken Valley Road paremale: JH Green Road; seejärel vasakule: Hosheit Road; seejärel vasakule: Tedrow Trail Road; seejärel vasakule: Brown Pass Road; kuni Colville Tribe'i piirini. Mööda Colville Tribe'i piiri läände ja siis lõunasse, kuni see ristub teega US 97 WA 20.

                                 c.

                                    Lõunas: pöörata paremale: US 97 WA 20; seejärel vasakule: Cherokee Road; seejärel paremale: Robinson Canyon Road. Pöörata vasakule: Bide A Wee Road; seejärel vasakule: Duck Lake Road; seejärel paremale: Soren Peterson Road; seejärel vasakule: Johnson Creek Road; ja seejärel paremale: George Road. Pöörata vasakule: Wetherstone Road; seejärel paremale: Eplay Road.

                                 d.

                                    Läänes: Eplay Roadilt paremale: Conconully Road/6th Avenue N.; seejärel vasakule: Green Lake Road; seejärel paremale Salmon Creek Road; seejärel paremale: Happy Hill Road; seejärel vasakule: Conconully Road (muutub Main Streetiks). Pöörata paremale: Broadway; seejärel vasakule: C Street; seejärel paremale: Lake Street E; seejärel paremale: Sinlahekin Road; seejärel paremale: S. Fish Lake Road; seejärel paremale: Fish Lake Road. Pöörata vasakule: N. Pine Creek Road; seejärel paremale: Henry Road (muutub teeks N. Pine Creek Road); seejärel paremale: Indian Springs Road; seejärel paremale: Hwy 7, mis jõuab välja teele US 97 WA 20.

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     29.1.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.4

                     Washingtoni osariik
                     Okanogani maakond (2)

                                 a.

                                    Põhjas: alates kohast, kus US Hwy 97 ristub Kanada piiriga, jätkata mööda Kanada piiri itta, seejärel pöörata paremale: 9 Mile Road (County Hwy 4777).

                                 b.

                                    Idas: alates teest 9 Mile Road pöörata paremale: Old Hwy 4777, mis pöörab lõunasse teele Molson Road. Pöörata paremale: Chesaw Road; seejärel vasakule: Forest Service 3525; seejärel vasakule: Forest Development Road 350, mis pöörab teele Forest Development Road 3625. Sealt alates suunduda läände ja pöörata vasakule: Forest Service 3525; seejärel paremale: Rone Road; seejärel paremale: Box Spring Road; seejärel vasakule: Mosquito Creek Road ja seejärel paremale: Swanson Mill Road.

                                 c.

                                    Lõunas: alates teest Swanson Mill Road pöörata vasakule: O'Neil Road; seejärel ühinege lõunasse suunduva teega US 97. Pöörata teele Ellis Forde Bridge Road; seejärel vasakule: Janis Oroville (SR 7); seejärel paremale: Loomis Oroville Road; seejärel paremale: Wannacut Lake Road; seejärel vasakule: Ellemeham Mountain Road; seejärel vasakule: Earth Dam Road; seejärel vasakule ühele nimeta teele; seejärel paremale ühele nimeta teele; seejärel paremale veel ühele nimeta teele, seejärel vasakule ühele nimeta teele ja seejärel vasakule veel ühele nimeta teele.

                                 d.

                                    Läänes: alates nimeta teelt pöörata paremale: Loomis Oroville Road; seejärel vasakule: Smilkameen Road; kuni Kanada piirini.

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     3.2.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.5

                     Oregoni osariik
                     Douglase maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     19.12.2014

                     23.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.6

                     Oregoni osariik
                     Deschutesi maakond

                     WG

                     VIII

                     P2

                     14.2.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.7

                     Oregoni osariik
                     Malheuri maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     20.1.2015

                     11.5.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     Idaho osariik

                                 Canyoni maakond

                                 Payette'i maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.8.

                     California osariik
                     Stanislause maakond/Tuolumne maakond
                     10-kilomeetrise raadiusega tsoon, mis algab ringja kontrollitsooni piirilt punktist N ja kulgeb päripäeva:

                                 a.

                                    Põhjas: kiirtee State Hwy 108 ja tee Williams Road ristmikult 2,5 miili itta.

                                 b.

                                    Kirdes: teede Rock River Dr. ja Tulloch Road ristmikult 1,4 miili kagusse.

                                 c.

                                    Idas: teede Milpitas Road ja Las Cruces Road ristmikult 2,0 miili loodesse.

                                 d.

                                    Kagus: tee Rushing Road põhjapoolsest otsast 1,58 miili itta.

                                 e.

                                    Lõunas: kiirtee State Highway 132 ja tee Crabtree Road ristmikust 0,70 miili lõunasse.

                                 f.

                                    Edelas: teede Hazel Dean Road ja Loneoak Road ristmikult 0,8 miili kagusse.

                                 g.

                                    Läänes: teede Warnerville Road ja Tim Bell Road ristmikust 2,5 miili edelasse.

                                 h.

                                    Loodes: teede CA-120 ja Tim Bell Road ristmikust 1,0 miili kagusse.

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     23.1.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.9

                     California osariik
                     Kingsi maakond
                     10-kilomeetrise raadiusega tsoon, mis algab ringja kontrollitsooni piirilt punktist N ja kulgeb päripäeva:

                                 a.

                                    Põhjas: Kansas Avenuest 0,58 miili põhja.
                                 NE – teest CA-43 0,83 miili itta.

                                 b.

                                    Idas: 5th Avenuest 0,04 miili itta.

                                 c.

                                    Kagus: Paris Avenue ja 7th Avenue ristmikust 0,1 miili itta.

                                 d.

                                    Lõunas: Redding Avenuest 1,23 miili põhja.

                                 e.

                                    Edelas: Paris Avenue ja 15th Avenue ristmikust 0,6 miili läände.

                                 f.

                                    Läänes: 19th Avenuest 1,21 miili itta.

                                 g.

                                    Loodes: Laurel Avenue ja 16th Avenue ristmikust 0,3 miili põhja.

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     12.2.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.10

                     Minnesota osariik

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     5.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.11

                     Missouri osariik:

                                 Jasperi maakond

                                 Bartoni maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     8.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.12

                     Missouri osariik:

                                 Moniteau maakond

                                 Morgani maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     9.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.13

                     Arkansase osariik:

                                 Boone'i maakond

                                 Marioni maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     11.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.14

                     Kansase osariik

                                 Leavenworthi maakond

                                 Wyandotte'i maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     13.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.15

                     Kansase osariik:

                                 Cherokee maakond

                                 Crawfordi maakond

                     WGM

                     P2

                     9.3.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.16

                     Montana osariik:

                                 Judith Basini maakond

                                 Ferguse maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     2.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.17

                     Põhja-Dakota osariik:
                     Dickey maakond

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     11.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.18

                     Lõuna-Dakota osariik:

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     1.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.19

                     Wisconsini osariik

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     11.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

                     US-2.20

                     Iowa osariik

                     WGM

                     VIII

                     P2

                     14.4.2015

                     POU, RAT

                     N
                     P2

         (1)  Enne nimetatud kuupäeva toodetud kaupade, sealhulgas avamerel veetavate kaupade import liitu on lubatud 90 päeva jooksul alates nimetatud kuupäevast.

         (2)  Liitu võib importida vaid kaupu, mis on toodetud pärast nimetatud kuupäeva.”


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1042/2013, 7. oktoober 2013 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 teenuste osutamise koha osas

text:
               26.10.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 284/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1042/2013,
   7. oktoober 2013,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 teenuste osutamise koha osas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2006/112/EÜ on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2015 tuleb kõiki mittemaksukohustuslasele osutatud telekommunikatsiooniteenuseid, raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid maksustada selles liikmesriigis, kus klient asub, kus on tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, olenemata sellest, kus kõnealuseid teenuseid osutav maksukohustuslane asub. Enamikku muid mittemaksukohustuslasele osutatud teenuseid maksustatakse edasi selles liikmesriigis, kus teenuse osutaja asub.

               (2)

               Selleks et määrata kindlaks, milliseid teenuseid tuleb maksustada kliendi liikmesriigis, on oluline määratleda telekommunikatsiooniteenuste, raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja elektrooniliselt osutatavate teenuste mõiste. Eelkõige tuleks selgitada raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste (edaspidi „ringhäälinguteenused”) mõistet, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL (2) sätestatud mõistetest.

               (3)

               Selguse huvides on nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 282/2011 (3) loetletud elektrooniliselt osutatavate teenustena käsitatavad tehingud, ilma et see loetelu oleks ammendav. Loetelu tuleks ajakohastada ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste kohta tuleks koostada samasugused loetelud.

               (4)

               Käibemaksustamise eesmärgil on vaja täpsustada, kes on teenuseosutaja, kui elektrooniliselt osutatavaid teenuseid või interneti kaudu pakutavaid telefoniteenuseid osutatakse kliendile telekommunikatsioonivõrkude või liidese või portaali kaudu.

               (5)

               Veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise kohta reguleerivate eeskirjade ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja täpsustada, millises kohas asuvaks mittemaksukohustuslasest juriidilist isikut loetakse.

               (6)

               Selleks et määrata kindlaks telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamisel käibemaksu tasumise eest vastutav isik ning võttes arvesse, et maksustamise koht on nii maksukohustuslasest kui ka mittemaksukohustuslasest kliendi puhul sama, peaks teenuse osutaja saama kliendi staatuse kindlaks teha ainult selle põhjal, kas klient esitab talle oma individuaalse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri. Seda staatust peaks üldeeskirjade põhjal olema võimalik muuta, kui klient sellest hiljem teada annab. Kui sellist teadaannet ei ole saadud, peaks käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks jääma teenuse osutaja.

               (7)

               Kui mittemaksukohustuslane asub rohkem kui ühes riigis või tema alaline elu- või asukoht on ühes riigis, kuid peamine elukoht mujal, tuleb eelistada kohta, kus oleks kõige paremini tagatud, et maksustamine toimub teenuste tegeliku kasutamise kohas. Selleks et vältida liikmesriikidevahelisi kohtualluvusega seotud konflikte, tuleks tegelik teenuste kasutamise koht täpsustada.

               (8)

               Tuleks koostada eeskirjad, kus selgitatakse, kuidas maksustada sellisele mittemaksukohustuslasele osutatavaid veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid, kelle asukohta või alalist või peamist elukohta on praktiliselt võimatu või kindlasti võimatu kindlaks määrata. On asjakohane, et need eeskirjad põhinevad eeldustel.

               (9)

               Kui teave kliendi tegeliku asukoha, alalise asu- või elukoha või peamise elukoha kindlakstegemiseks on kättesaadav, on vaja näha ette, et kõnealused eeldused oleksid ümberlükatavad.

               (10)

               Teatud juhtudel, kui tegemist on teenusega, mis on juhuslikku laadi, hõlmab tavaliselt väikeseid rahasummasid ja eeldab kliendi füüsilist kohalolekut, näiteks telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamine WiFi alas või internetikohvikus, või kui tavaliselt ei kaasne sellega maksekviitungeid või muid tõendeid osutatud teenuse kohta, näiteks taksofoni kasutamise puhul, tekitaks tõendi esitamine kliendi asukoha või alalise elu- või asukoha või peamise elukoha kohta või selle kontrollimine aga ebaproportsionaalse koormuse või võiks tekitada andmekaitseprobleeme.

               (11)

               Kuna mittemaksukohustuslasele osutatavate veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ja elektrooniliselt osutatavate teenuste maksustamine sõltub sellest, kus klient asub, kus on tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, on vaja selgitada, milliseid tõendeid teenuse osutaja kliendi asukoha kindlakstegemiseks peaks hankima, juhul kui ei kehtestata konkreetseid eeldusi või kui kõnealused eeldused lükatakse ümber. Selleks tuleb koostada soovituslik mittetäielik tõendite loetelu.

               (12)

               Kinnisasjaga seotud teenuste osutamise ühetaolise käsitamise tagamiseks on vaja määratleda kinnisasja mõiste. Tuleks täpsustada, milline on see nõutav lähedane seos, mis muudab teenuse kinnisasjaga seotuks, ja samuti tuleks esitada mitteammendav loetelu tehingutest, mida saab pidada kinnisvaraga seotud teenusteks.

               (13)

               Samuti on vaja selgitada selliste teenuste osutamise maksustamist, mille käigus antakse kliendi käsutusse vahendid eesmärgiga teha tööd kinnisasjal.

               (14)

               Praktilistel eesmärkidel tuleks selgitada, et telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid, mida maksukohustuslane osutab oma nimel ja mis on seotud majutamistegevusega hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, tuleks teenuse osutamise koha määratlemise eesmärgil pidada osutatuks asjaomastes majutuskohtades.

               (15)

               Kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ tuleb sissepääsu võimaldamist kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- või muudele sellistele üritustele igal juhul maksustada ürituse tegeliku toimumise kohas. Tuleks selgelt sätestada, et see kehtib ka juhul, kui selliste ürituste pileteid ei müü otse korraldaja, vaid neid levitatakse vahendajate kaudu.

               (16)

               Direktiivi 2006/112/EÜ alusel võib käibemaks muutuda sissenõutavaks enne kaupade tarnimist või teenuse osutamist, selle ajal või peatselt pärast seda. Telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning ja elektrooniliselt osutatavate teenuste korral, mida osutatakse ajal, mil minnakse üle uutele teenuse osutamise kohta käsitlevatele eeskirjadele, võivad teenuse osutamisega seotud asjaolud või liikmesriikidevahelised erinevused kohaldamisel viia topeltmaksustamise või maksustamata jätmiseni. Selle ärahoidmiseks ja ühetaolise kohaldamise tagamiseks liikmesriikides on vaja ette näha üleminekusätted.

               (17)

               Käesoleva määruse kohaldamisel võib olla asjakohane, et liikmesriigid võtavad vastu seadusandlikud meetmed, millega piiratakse teatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (4) sätestatud õigusi ja kohustusi, et kaitsta liikmesriigi või Euroopa Liidu olulisi majanduslikke või rahanduslikke huve, sealhulgas raha-, eelarve- ja maksuküsimustes, kui sellised meetmed on vajalikud ja proportsionaalsed, pidades silmas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ohtu liikmesriikides ning vajadust tagada nõuetekohane käibemaksu kogumine käesoleva määruse alusel.

               (18)

               Kasutusele tuleks võtta kinnisasja mõiste, et tagada kinnisasjaga seotud teenuste ühetaoline maksustamine liikmesriikides. Nimetatud mõiste kasutusele võtmisel võib olla oluline mõju liikmesriikide õigusaktidele ja halduse tavale. Ilma et see piiraks liikmesriikides juba kehtivate õigusaktide ja tavade kohaldamist ning selleks, et tagada sujuv üleminek, tuleks need muudatused teha hiljem.

               (19)

               Seetõttu tuleks rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 muudetakse järgmiselt.

               1)

               IV peatükki muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lisatakse järgmised artiklid:
                           „Artikkel 6a
                           1.   Telekommunikatsiooniteenused direktiivi 2006/112/EÜ artikli 24 lõike 2 tähenduses hõlmavad eelkõige järgmist:

                                       a)

                                       laua- ja mobiiltelefoniteenused hääle, andmete ja videote ülekandmiseks, sh videokomponendiga telefoniteenused (videofoniteenused);

                                       b)

                                       interneti kaudu osutatavad telefoniteenused, sh IP-kõne;

                                       c)

                                       kõnepost, kõne ootele panek, kõne edasisuunamine, helistaja kindlakstegemine, konverentskõne ja muud kõnehaldusteenused;

                                       d)

                                       kaugotsinguteenused;

                                       e)

                                       audiotekstiteenused;

                                       f)

                                       faksi-, telegraafi- ja teleksiteenused;

                                       g)

                                       internetiühendus, sh veebiühendus;

                                       h)

                                       eravõrguühendused, mille kaudu pakutakse ainult kliendile ette nähtud telekommunikatsiooniühendust.

                                 2.   Telekommunikatsiooniteenused direktiivi 2006/112/EÜ artikli 24 lõike 2 tähenduses ei hõlma järgmist:

                                       a)

                                       elektrooniliselt osutatavad teenused;

                                       b)

                                       raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused (edaspidi „ringhäälinguteenused”).

                                 Artikkel 6b
                           1.   Ringhäälinguteenused hõlmavad audio- ja audiovisuaalteoseid sisaldavaid teenuseid, nagu raadio- ja telesaated, mida edastatakse üldsusele saatekava alusel kommunikatsioonivõrkude kaudu meediateenuse esitaja poolt ja tema toimetusvastutuse all samaaegseks kuulamiseks või vaatamiseks.
                           2.   Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmist:

                                       a)

                                       raadio- või televisioonivõrgu kaudu edastatavad või taasedastatavad raadio- või televisioonisaated;

                                       b)

                                       interneti või muu sellise elektroonilise võrgu kaudu levitatavad raadio- või telesaated (IP-striiming), kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse.

                                 3.   Lõige 1 ei hõlma järgmist:

                                       a)

                                       telekommunikatsiooniteenused;

                                       b)

                                       elektrooniliselt osutatavad teenused;

                                       c)

                                       teabe esitamine konkreetsete tellitavate saadete kohta;

                                       d)

                                       ringhäälingu- ja edastamisõiguste ülekandmine;

                                       e)

                                       saate vastuvõtmisel kasutatavate tehniliste vahendite või rajatiste rentimine;

                                       f)

                                       interneti või mõne samalaadse elektroonilise võrgu kaudu levitatavad raadio- või telesaated (IP-striiming), välja arvatud juhul, kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse.”

                           b)

                           Artikli 7 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

                                       i)

                                       sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
                                       „3.   Lõige 1 ei hõlma järgmist:”;

                                       ii)

                                       punkt a asendatakse järgmisega:

                                                   „a)

                                                   ringhäälinguteenused”;

                                       iii)

                                       punktid q, r ja s jäetakse välja;

                                       iv)

                                       lisatakse järgmised punktid:

                                                   „t)

                                                   elektrooniliselt broneeritud kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- ja muude selliste ürituste piletid;

                                                   u)

                                                   elektrooniliselt broneeritud majutus-, autorendi-, restoraniteenused, reisijateveo- või muud sellised teenused.”

                           c)

                           lisatakse järgmine artikkel:
                           „Artikkel 9a
                           1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 28 kohaldamisel, kui elektroonilisi teenuseid osutatakse telekommunikatsioonivõrgu, mõne liidese või portaali, nt rakenduste veebipoe kaudu, käsitatakse teenuste osutamises osalevat maksukohustuslast oma nime all, kuid nimetatud teenuse osutaja eest tegutsevana, välja arvatud juhul, kui see maksukohustuslane on sõnaselgelt märkinud, et viimane on teenuse osutaja, ning see kajastub osalistevahelistes lepingulistes kokkulepetes.
                           Selleks et käsitada elektrooniliselt osutatava teenuse osutajat maksukohustuslase poolt sõnaselgelt märgitud nimetatud teenuse osutajana, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

                                       a)

                                       arvel, mille elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamises osalev maksukohustuslane on väljastanud või kättesaadavaks teinud, peavad olema mainitud nimetatud teenused ja nende osutaja;

                                       b)

                                       kliendile väljastatud või kättesaadavaks tehtud saatelehel või kviitungil peavad olema mainitud elektrooniliselt osutatavad teenused ja nende osutaja.

                                 Käesoleva lõike tähenduses ei ole maksukohustuslasel, kes elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise puhul kiidab heaks käibemaksu sissenõudmise kliendilt või kiidab heaks teenuste osutamise või kehtestab teenuse osutamise üldtingimused, lubatud sõnaselgelt märkida, et nende teenuste osutaja on teine isik.
                           2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui interneti kaudu osutatavaid telefoniteenuseid, sealhulgas IP-kõne, osutatakse telekommunikatsioonivõrgu, liidese või portaali, näiteks rakenduste veebipoe kaudu ja samadel tingimustel, mis on esitatud nimetatud lõikes.
                           3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata maksukohustuslase suhtes, kes üksnes töötleb makseid, mis on tasutud elektrooniliselt osutatavate teenuste või interneti kaudu osutatavate telefoniteenuste, sealhulgas IP-kõne eest, ja ei osale nende elektrooniliselt osutatavate teenuste või telefoniteenuste osutamises.”

               2)

               V peatükki muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           1. jakku lisatakse järgmised artiklid:
                           „Artikkel 13a
                           Mittemaksukohustuslasest juriidilise isiku asukoht, nagu on viidatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimeses lõigus ning artiklites 58 ja 59, on:

                                       a)

                                       juhatuse asukoht või

                                       b)

                                       mis tahes muu sellise tegevuskoha asukoht, mida iseloomustab inim- ja tehniliste ressursside poolest piisavalt püsiv ja sobiv struktuur, mis võimaldab sellel tegevuskohal saada ja seal kasutada sellele tegevuskohale vajalikke teenuseid.

                                 Artikkel 13b
                           Kinnisasjana käsitatakse direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamisel järgmist:

                                       a)

                                       nii maapinnal kui ka maapinna all asuv mis tahes piiritletud maatükk, mille suhtes saab kehtestada omandiõiguse ja valdusõiguse;

                                       b)

                                       üleval- või allpool merepinda maaga püsivalt ühendatud mis tahes hoone või rajatis, mida ei saa hõlpsasti lammutada või liigutada;

                                       c)

                                       hoone või rajatise mis tahes lahutamatu osa, mis on hoonesse või rajatisse paigaldatud ja ilma milleta hoone või rajatis ei ole täielik, näiteks uksed, aknad, katused, trepid ja liftid;

                                       d)

                                       mis tahes osa, seade või masin, mis paigaldatakse hoonesse või rajatisse püsivalt ja mida ei saa ilma hoonet või rajatist lõhkumata või muutmata liigutada.”;

                           b)

                           artikli 18 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
                           „Olenemata vastupidisest teabest võib telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavate teenuste osutaja käsitada ühenduses asuvat klienti mittemaksukohustuslasena seni, kuni kõnealune klient ei ole teenuse osutajale teatanud oma individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.”;

                           c)

                           artikkel 24 asendatakse järgmisega:
                           „Artikkel 24
                           Kui direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimese lõiguga või artiklitega 58 ja 59 hõlmatud teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslasele, kes asub rohkem kui ühes riigis või kelle alaline elu- või asukoht on ühes ja peamine elukoht teises riigis, peetakse prioriteetseks järgmist:

                                       a)

                                       mittemaksukohustuslasest juriidilise isiku puhul käesoleva määruse artikli 13a punktis a osutatud asukoht, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et teenust kasutatakse nimetatud artikli punktis b osutatud tegevuskohas;

                                       b)

                                       füüsilise isiku puhul peamine elukoht, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et teenust kasutatakse kõnealuse isiku alalises elukohas.”;

                           d)

                           4. jagu muudetakse järgmiselt:

                                       i)

                                       lisatakse järgmised alajaod:
                                       „3.a   alajagu

                                          Eeldused kliendi asukoha suhtes

                                       Artikkel 24a
                                       1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 44, 58 ja 59a kohaldamisel, kui telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste või elektrooniliselt osutatavate teenuste osutaja osutab neid teenuseid sellises kohas nagu taksofon, telefonikabiin, WiFi ala, internetikohvik, restoran või hotelli vastuvõtuala, kus nimetatud teenuse osutaja poolt teenuse osutamiseks on vaja teenuse saaja füüsilist kohalolekut nimetatud kohas, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kõnealuses kohas ja teenust kasutatakse ja tarbitakse ka tegelikult seal.
                                       2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koht asub direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 37 ja 57 kohaselt ühenduses reisijaid vedava laeva või lennuki pardal või rongis, on asukohariik reisijateveo lähteriik.
                                       Artikkel 24b
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 58 kohaldamisel, kui mittemaksukohustuslasele osutatakse telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid või elektrooniliselt osutatavaid teenuseid:

                                                   a)

                                                   tema lauatelefoniühenduse kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on tavatelefoni paigaldamise kohas;

                                                   b)

                                                   mobiilsidevõrgu kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kõnealuste teenuste saamiseks kasutatud SIM-kaardi mobiiltelefoni suunakoodiga identifitseeritud riigis;

                                                   c)

                                                   mille kasutamiseks on vaja kasutada dekoodrit või muud sellist seadet või vaatamiskaarti ning mille puhul ei kasutata tema lauatelefoniühendust, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kohas, kus dekooder või muu selline seade asub, või kui see koht ei ole teada, siis kohas, kuhu vaatamiskaart kasutamiseks saadetakse;

                                                   d)

                                                   muudes kui artiklis 24a ja käesoleva artikli punktides a, b ja c nimetatud olukordades, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena määratlenud, kasutades käesoleva määruse artiklis 24f loetletud kahte eraldi tõendit, mis ei ole vasturääkivad.

                                             Artikkel 24c
                                       Kui mittemaksukohustuslasele osutatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 kohaldamisel veovahendi rendile andmise (välja arvatud lühiajalise rendile andmise) teenuseid, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena määratlenud, kasutades käesoleva määruse artiklis 24e loetletud kahte eraldi tõendit, mis ei ole vasturääkivad.

                                          3.b   alajagu

                                          Eelduste ümberlükkamine

                                       Artikkel 24d
                                       1.   Kui teenuse osutaja osutab direktiivi 2006/112/EÜ artikli 58 kohaselt teenust, võib ta käesoleva määruse artiklis 24a või artikli 24b punktides a, b või c sätestatud eelduse ümber lükata kolme tõendi alusel, mis ei ole vasturääkivad ja mis tõendavad, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on mujal.
                                       2.   Maksuasutus võib artikli 24a, 24b või 24c alusel esitatud eelduse ümber lükata, kui on tõendeid, et teenuse osutaja puhul esineb väär- või kuritarvitusi.

                                          3.c   alajagu

                                          Tõendid kliendi asukoha kindlakstegemiseks ja eelduste ümberlükkamiseks

                                       Artikkel 24e
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõikes 2 sätestatud eeskirjade kohaldamisel ja käesoleva määruse artiklis 24c sätestatud nõuete täitmisel käsitatakse tõenditena eelkõige järgmisi andmeid:

                                                   a)

                                                   kliendi arveaadress;

                                                   b)

                                                   pangaandmed, näiteks makse tegemiseks kasutatud pangakonto asukoht või selles pangas olev kliendi arveaadress;

                                                   c)

                                                   kliendi renditud veovahendi registreerimisandmed, kui selle veovahendi registreerimist kasutamiskohas nõutakse, või muu selline teave;

                                                   d)

                                                   muu ärilisest seisukohast oluline teave.

                                             Artikkel 24f
                                       Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 58 sätestatud eeskirjade kohaldamisel ja käesoleva määruse artikli 24b punktis d või artikli 24d lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisel käsitatakse tõenditena eelkõige järgmisi andmeid:

                                                   a)

                                                   kliendi arveaadress;

                                                   b)

                                                   kliendi kasutatava seadme IP-aadress või geograafilise asukoha kindlaksmääramise mis tahes meetod;

                                                   c)

                                                   pangaandmed, näiteks makse tegemiseks kasutatud pangakonto asukoht ja selles pangas olev kliendi arveaadress;

                                                   d)

                                                   rahvusvahelise mobiiliabonendi identifitseerimiskoodi (IMSI) riigi mobiiltelefoni suunakood (MCC), mis on salvestatud kliendi kasutataval abonendi identsusmooduli kaardil (SIM-kaart);

                                                   e)

                                                   kliendi lauatelefoniühenduse asukoht, mille kaudu talle teenust osutatakse;

                                                   f)

                                                   muu ärilisest seisukohast oluline teave.”;

                                       ii)

                                       lisatakse järgmine alajagu:
                                       „6.a   alajagu

                                          Kinnisasjaga seotud teenuste osutamine

                                       Artikkel 31a
                                       1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 47 osutatud, kinnisasjaga seotud teenused hõlmavad ainult selliseid teenuseid, millel on piisavalt otsene seos kõnealuse kinnisasjaga. Teenustel on piisavalt otsene seos kinnisasjaga järgmistel juhtudel:

                                                   a)

                                                   kui nad on kinnisasjast tuletatud ja see kinnisasi moodustab teenuse koostisosa ning on osutatavate teenuste jaoks keskne ja oluline (nt kalapüügilubade andmine);

                                                   b)

                                                   kui teenuseid osutatakse seoses kinnisasjaga ja need põhjustavad kinnisasja õigusliku või füüsilise seisundi muutmist.

                                             2.   Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmist:

                                                   a)

                                                   selliste hoone või hoone osade projektide koostamine, mis on ette nähtud mingi kindla ehituskrundi jaoks, hoolimata sellest, kas hoone on püstitatud või mitte;

                                                   b)

                                                   ehitusjärelevalve- või turvateenused;

                                                   c)

                                                   hoone ehitamine maatükile, samuti hoones või hoone osas tehtud ehitus- ja lammutustööd;

                                                   d)

                                                   selliste püsistruktuuride nagu gaasi-, vee-, kanalisatsiooni- jms torustike ehitamine maatükile, samuti nende püsistruktuuride ehitus- ja lammutustööd;

                                                   e)

                                                   maatükil tehtud tööd, sh põllumajandusteenused, nagu maaharimine, külvamine, niisutamine ja väetamine;

                                                   f)

                                                   kinnisasja seisundi ja sellega seotud riskide väljaselgitamine ning hindamine;

                                                   g)

                                                   kinnisasja hindamine, sh ka siis, kui see teenus on vajalik kindlustuse jaoks, selleks et määrata kindlaks kinnisasja tagatisväärtus või et hinnata vaidlusjuhtumite korral riske ja kahjustusi;

                                                   h)

                                                   muu kui lõike 3 punktis c nimetatud kinnisasja rendile või üürile andmine, sh kauba ladustamine kinnisasjal, millest on eraldatud konkreetne osa ainult kliendile kasutamiseks;

                                                   i)

                                                   majutamine hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades, sh osaajalise kasutamise õiguste muutmisest johtuv õigus viibida konkreetses kohas jms;

                                                   j)

                                                   muude kinnisasja või selle osaga seotud õiguste kui punktides h ja i nimetatud õiguste loovutamine ja üleandmine, sh luba kasutada kinnisasja osa, nt kalapüügi- ja jahilubade andmine või juurdepääs lennujaama ootesaalidesse, või sellise infrastruktuuri kasutamine, mille suhtes kohaldatakse teemaksu, nt sild või tunnel;

                                                   k)

                                                   hoone või hoone osa hooldus, renoveerimine ja remont, sh puhastus-, plaatimis-, parkettimis- ja tapeetimistööd;

                                                   l)

                                                   püsistruktuuride, nt gaasi-, vee-, kanalisatsiooni- jms torustike hooldus, renoveerimine ja remont;

                                                   m)

                                                   selliste masinate või seadmete paigaldamine või kokkupanemine, mida saab pärast paigaldamist või kokkupanekut käsitada kinnisasjana;

                                                   n)

                                                   masinate või seadmete hooldus ja remont, kontrollimine ja järelevalve, kui kõnealuseid masinaid või seadmeid saab käsitada kinnisasjana;

                                                   o)

                                                   varahaldus, mis seisneb äri-, tööstus- või eluasemekinnisvara käitamises kinnisasja omaniku poolt või tema nimel, v.a lõike 3 punktiga g hõlmatud kinnisvarainvesteeringute portfelli valitsemine;

                                                   p)

                                                   kinnisasja müügi, rendile või üürile andmise, samuti teatavate kinnisasjaõiguste või kinnisajaga (olenemata sellest, kas seda käsitatakse materiaalse varana) seotud asjaõiguste kehtestamise või üleandmise korral osutatud vahendusteenused, välja arvatud lõike 3 punktiga d hõlmatud vahendusteenused;

                                                   q)

                                                   õigusteenused, mis on seotud kinnisasja üleandmise või kinnisasja omandiõiguse üleandmisega, teatavaid kinnisasjaõigusi või kinnisasja (olenemata sellest, kas seda käsitatakse materiaalse varana) puudutavate asjaõiguste kehtestamise või üleandmisega, nt notaritöö, või kinnisvara müügi- või ostulepingu koostamisega, isegi juhul, kui vara õigusliku seisundi muutumist põhjustavat tehingut ei toimu.

                                             3.   Lõige 1 ei hõlma järgmist:

                                                   a)

                                                   selliste hoone või hoone osade projektide koostamine, mis ei ole ette nähtud mingi kindla ehituskrundi jaoks;

                                                   b)

                                                   kauba ladustamine kinnisasjal, kui konkreetset osa kinnisasjast ei ole eraldatud ainult kliendile kasutamiseks;

                                                   c)

                                                   reklaamiteenused, isegi kui see hõlmab kinnisasja kasutamist;

                                                   d)

                                                   vahendustegevus hotellis või samasuguse ülesandega kohtades, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades majutuse pakkumisel, kui vahendaja tegutseb teise isiku nimel ja eest;

                                                   e)

                                                   messi- või näitusekoha pakkumine koos muude seotud teenustega, mis võimaldab eksponendil oma kaupa välja panna, nt koha kujundamine, näitusekauba transport ja ladustamine, masinate kasutada andmine, elektrijuhtmete paigaldus, kindlustus ja reklaam;

                                                   f)

                                                   selliste masinate või seadmete paigaldamine või kokkupanemine, hooldus ja remont ning kontrollimine ja järelevalve, mis ei moodusta ega hakka moodustama kinnisasja osa;

                                                   g)

                                                   kinnisvarainvesteeringute portfelli valitsemine;

                                                   h)

                                                   lepingutega seotud õigusteenused, v.a lõike 2 punktiga q hõlmatud teenused, sh seoses kinnisasja üleandmislepingu tingimuste või sellise lepingu jõustamise või sellise lepingu olemasolu tõendamisega osutatud nõuandeteenused, kui need teenused ei ole konkreetselt seotud kinnisasja omandiõiguse ülekandmisega.

                                             Artikkel 31b
                                       Kui vahendid antakse kliendi käsutusse eesmärgiga teha tööd kinnisasjal, on see tehing kinnisasjaga seotud teenuse osutamine ainult siis, kui tööde täideviimise eest vastutab teenuse osutaja.
                                       Kui teenuse osutaja varustab kliendi vahendite ja tööde tegemiseks piisava personaliga, eeldatakse, et ta on vastutav tööde täideviimise eest. Eelduse, et tööde täideviimise eest vastutab teenuse osutaja, võib ümber lükata mis tahes asjakohase fakti või õigusnormi alusel.
                                       Artikkel 31c
                                       Oma nime all tegutseva maksukohustuslase poolt koos hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades, majutamisega pakutavate telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise koha kindlakstegemiseks käsitatakse, et sellised teenused on osutatud nendes kohtades.”;

                                       iii)

                                       7. alajakku lisatakse järgmine artikkel:
                                       „Artikkel 33a
                                       Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutus- või muudele sellistele üritustele juurdepääsu tagavate piletite levitamine korraldaja eest, kuid oma nime all tegutseva vahendaja või mõne muu oma nimel tegutseva maksukohustuslase kui korraldaja poolt on hõlmatud direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 53 ja artikli 54 lõikega 1.”

               3)

               I lisa punkti 4 lisatakse järgmised alapunktid:

                           „f)

                           raadio- või televisioonivõrgu, interneti või mõne muu sellise elektroonilise võrgu kaudu levitatavate raadio- või telesaadete vastuvõtmine kuulamiseks või vaatamiseks kasutaja valitud ajal ja kasutaja isikliku taotluse alusel meediateenuse osutaja pakutud saatevalikust, nt tellitavad tele- või videosaated;

                           g)

                           interneti või mõne samalaadse elektroonilise võrgu kaudu levitatavate raadio- või telesaadete vastuvõtmine (IP-striiming), välja arvatud juhul, kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse;

                           h)

                           kommunikatsioonivõrkude kaudu selliste audio- ja audiovisuaalteoste tarnimine, mida meediateenuse osutaja ei paku ja mis ei kuulu tema toimetusvastutuse alla;

                           i)

                           meediateenuse osutaja audio- ja audiovisuaalväljundi edasitarnimine kommunikatsioonivõrkude kaudu kellegi teise kui meediateenuse osutaja poolt.”

         Artikkel 2
   Ühenduses asuva teenuse osutaja poolt seal asuvale, alalist elu- või asukohta omavale või peamist elukohta omavale mittemaksukohustuslasele osutatavate telekommunikatsiooni-, raadio- ja teleringhäälinguteenuste või elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes kohaldatakse järgmist:

               a)

               enne 1. jaanuari 2015 tekkinud maksustatava teokoosseisu puhul on teenuse osutamise kohaks koht, kus teenuse osutaja asub, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 45, sõltumata sellest, millal nimetatud teenuste osutamine või pidev osutamine on lõpule viidud;

               b)

               enne 1. jaanuari 2015 tekkinud maksustatava teokoosseisu puhul on teenuse osutamise kohaks koht, kus on kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, sõltumata sellest, millal nimetatud teenuste osutamine või pidev osutamine algas;

               c)

               kui maksustatav teokoosseis tekkis enne 1. jaanuari 2015 liikmesriigis, kus teenuse osutaja asub, ei nõuta sama maksustatava teokoosseisu suhtes maksu sisse kliendi liikmesriigis 1. jaanuaril 2015 või pärast seda kuupäeva.

         Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
   Rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 artikleid 13b, 31a ja 31b, nii nagu need on lisatud käesoleva määrusega, kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Luxembourg, 7. oktoober 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. BERNATONIS

      (1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

      (3)  Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/7, 5. jaanuar 2016, millega kehtestatakse Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 3/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/7,
   5. jaanuar 2016,
   millega kehtestatakse Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 59 lõiget 2, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (2) eriti selle artikli 80 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL üks peamine eesmärk on vähendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust. Selle saavutamise üks põhielement on Euroopa ühtne hankedokument. Seega tuleks Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm koostada nii, et välditakse suure hulga tõendite või muude menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide ja kvalifitseerimise tingimustega seotud dokumentide esitamise vajadust. Samal eesmärgil tuleks standardvormis esitada asjakohane teave üksuste kohta, kelle suutlikkusele ettevõtja toetub, nii et seda teavet saaks kontrollida koos peamist ettevõtjat käsitleva teabega ja samadel tingimustel.

               (2)

               Euroopa ühtset hankedokumenti peaksid saama kasutada võrgustiku sektori hankijad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/25/EL ja kes peavad kohaldama direktiivis 2014/24/EL ette nähtud kõrvalejätmise kriteeriume ja kvalifitseerimise tingimusi samal viisil ja samadel tingimustel kui avaliku sektori hankijad.

               (3)

               Selleks et vältida halduskoormust avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele ning võimalikke vastuolulisi tingimusi erinevates hankedokumentides, peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad selgelt määrama ära ettevõtjate poolt Euroopa ühtses hankedokumendis esitatava teabe juba eelnevalt hankekuulutuses või selles esitatud viidetes hankedokumentide muudele osadele. Ettevõtjad peavad need dokumendid igal juhul hoolikalt läbi vaatama, kui nad soovivad osaleda ja võimaluse korral pakkumuse esitada.

               (4)

               Euroopa ühtne hankedokument peaks aitama saavutada täiendavat lihtsustamist nii ettevõtjate kui ka avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate jaoks, asendades erinevad ja lahknevad siseriiklikud ettevõtjate endi kinnitused Euroopa tasandil kehtestatud ühe standardvormiga. See peaks aitama ka vähendada ametlike avalduste ja nõusoleku kinnituste täpse sõnastusega, samuti keeleküsimustega seotud probleeme, kuna standardvorm hakkab olema kättesaadav ametlikes keeltes. Euroopa ühtne hankedokument peaks seega soodustama piiriülest osalemist hankemenetlustes.

               (5)

               Andmete mis tahes töötlemine ja edastamine seoses Euroopa ühtse hankedokumendiga, peaks toimuma kooskõlas siseriiklike õigusnormidega, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ, (3) ning eelkõige siseriiklike õigusnormidega, mida kohaldatakse õigusrikkumiste, kriminaalasjas tehtud süüdimõistvate otsuste või julgeolekumeetmetega seotud andmete töötlemise suhtes kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 5 kohaselt.

               (6)

               Tuleks meeles pidada, et komisjon vaatab Euroopa ühtse hankedokumendi praktilise kohaldamise läbi liikmesriikide andmebaaside tehnilist arengut arvesse võttes ning esitab selle kohta hiljemalt 18. aprilliks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Seda tehes võib komisjon võtta arvesse võimalikke soovitusi Euroopa ühtse hankedokumendi toimivuse parandamiseks, et suurendada avalikes hangetes piiriülese osalemise võimalusi eelkõige VKEde jaoks, või võimalikku lihtsustamist direktiivis 2014/24/EL sätestatud raamistikus. Komisjon võib ka kaaluda võimalikke probleeme, mis tulenevad tõendite või muud liiki tõendavate dokumentide järjepideva nõudmisega kõikide ühes hankes osalejate kohta, või selliste tavade kasutamisega, millega diskrimineerival viisil kohustatakse teatavaid ettevõtjaid selliseid dokumente esitama.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Alates direktiivi 2014/24/EL rakendavate siseriiklike õigusaktide jõustumisest ja hiljemalt 18. aprillist 2016 kasutatakse käesoleva määruse 2. lisas esitatud standardvormi direktiivi 2014/24/EL artiklis 59 osutatud Euroopa ühtse hankedokumendi koostamiseks. Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamise juhised on esitatud käesoleva määruse 1. lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

      (2)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

      1. LISA

         Juhised

      Euroopa ühtne hankedokument on ettevõtjate endi kinnitus, mis on esialgne tõend ametiasutuste või kolmandate isikute poolt väljastatavate tõendite asemel. Nagu direktiivi 2014/24/EL artiklis 59 sätestatud, on tegemist ettevõtja ametliku kinnitusega selle kohta, et ta ei ole üheski olukorras, mille puhul ettevõtjad jäetakse või võidakse jätta menetlusest kõrvale; et ta vastab asjakohastele kvalifitseerimise tingimustele, täidab objektiivseid reegleid ja kriteeriume, mille kehtestamise eesmärk on piirata muidu nõuetele vastavate ja osalema kutsutavate taotlejate arvu. Selle eesmärk on vähendada halduskoormust, mis tuleneb nõudest esitada suur hulk tõendeid või muid menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide ja kvalifitseerimise tingimustega seotud dokumente.
      Selleks et lihtsustada ettevõtjatel Euroopa ühtse hankedokumendi täitmist, võivad liikmesriigid anda suuniseid Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamiseks, näiteks selgitada, millised siseriikliku õiguse sätted on olulised III osa A jao puhul, (1) või et asjaomane liikmesriik ei pruugi olla koostanud või välja andnud tunnustatud ettevõtjate ametlikku nimekirja või samaväärset tõendit, või täpsustada, millised viited või teave tuleb esitada, et avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad saaksid tellida asjaomase tõendi elektrooniliselt.
      Konkreetse hankemenetluse jaoks hankedokumente ette valmistades peavad avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad osutama hankekuulutuses, selles viidatud hankedokumentides või huvi kinnitamise ettepanekus seda, millist teavet nad ettevõtjatelt ootavad, sealhulgas sõnaselge kinnituse selle kohta, kas nende allhankijate kohta, kelle suutlikkusele ettevõtja ei toetu, (2) tuleks esitada II ja III osas nõutavat teavet (3). Nad võivad ka lihtsustada ettevõtja ülesannet, märkides selle teabe ära otse Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilisel versioonil, kasutades näiteks Euroopa ühtse hankedokumendi teenust (https://webgate.acceptance.ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis2/resources/espd/index.html) (4), mille komisjoni talitused teevad avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele, ettevõtjatele, elektrooniliste teenuste pakkujatele ja muudele huvitatud isikutele tasuta kättesaadavaks.
      Avatud hankemenetluse pakkumustele ning piiratud hankemenetluse, konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse, võistleva dialoogi või innovatsioonipartnerluse osalemistaotlustele peab olema lisatud Euroopa ühtne hankedokument, mille ettevõtjad on nõutud teabe esitamiseks täitnud (5). Pakkuja, kellega kavatsetakse leping sõlmida, peab esitama ajakohastatud tõendid ja muud täiendavad dokumendid, välja arvatud teatavate raamlepingutel põhinevate hankelepingute puhul.
      Liikmesriigid võivad reguleerida Euroopa ühtse hankedokumendi kasutamist osana direktiiviide 2014/24/EL või 2014/25/EL üksikasjalike hankereeglitega katmata või osaliselt kaetud hankemenetlustes (näiteks teatavast künnisest allapoole jäävad hanked või hanked, mille suhtes kohaldatakse sotsiaalteenuste ja muude eriteenuste erinorme, nn lihtsustatud korda), või jätta see avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate otsustada (6). Sarnaselt võivad liikmesriigid reguleerida seda, kas kasutada Euroopa ühtset hankedokumenti nii direktiivi 2014/23/EL (7) kohaldamisalasse kuuluvate kui ka sinna mitte kuuluvate kontsessioonilepingute sõlmimisel, või jätta see avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate otsustada.
      Avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib mis tahes ajal menetluse kestel paluda mis tahes pakkujal esitada kõik või mõned nõutavad tõendid ja täiendavad dokumendid, kui see on vajalik menetluse nõuetekohase läbiviimise tagamiseks.
      Ettevõtja võib hankemenetlusest kõrvale jätta või siseriikliku õiguse alusel vastutusele võtta juhul, kui ta on Euroopa ühtse hankedokumendi täitmisel esitanud valeandmeid või üldiselt esitanud kõrvalejätmise aluste puudumise või kvalifitseerimise tingimuste täitmise kontrollimiseks nõutavate teabe kohta valeandmeid, on jätnud sellise teabe esitamata või ei ole suuteline esitama täiendavaid dokumente.
      Ettevõtjad võivad kasutada uuesti juba varasemas hankemenetluses kasutatud Euroopa ühtses hankedokumendis esitatud teavet, kui see teave on endiselt korrektne ja asjakohane. Kõige lihtsam viis selleks on lisada teave uude Euroopa ühtsesse hankedokumenti eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilises teenuses selleks spetsiaalselt loodud asjakohaste funktsioonide abil. Muidugi on võimalik teavet uuesti kasutada ka näiteks ettevõtja IT-seadmetesse (personaalarvuti, tahvelarvuti, serverid, …) salvestatud teabe kopeerimise ja kleepimise teel.
      Direktiivi 2014/24/EL artikli 59 lõike 2 teise lõigu kohaselt esitatakse Euroopa ühtset hankedokumenti ainult elektroonilisel kujul. Sellisel kujul esitamise võib siiski hiljemalt kuni 18. aprillini 2018 edasi lükata (8). See tähendab, et Euroopa ühtse hankedokumendi täiselektroonilised ja paberpõhised versioonid kehtivad paralleelselt kuni hiljemalt 18. aprillini 2018. Eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektrooniline teenus võimaldab kõikidel ettevõtjatel täita Euroopa ühtset hankedokumenti elektrooniliselt kõikidel juhtudel, võimaldades neil kasutada täielikult ära pakutavate võimaluste eelised (mis ei piirdu teabe uuesti kasutamisega). Nende hankemenetluste puhul, kus elektrooniliste sidevahendite kasutamine on edasi lükatud (lubatud samuti hiljemalt kuni 18. aprillini 2018), võimaldab Euroopa ühtse hankedokumendi teenus ettevõtjatel printida elektrooniliselt täidetud Euroopa ühtne hankedokument paberkujul välja ja esitada see avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale muudel viisidel kui elektrooniliste sidevahendite abil (9).
      Nagu juba eelnevalt mainitud, sisaldab Euroopa ühtne hankedokument ettevõtja ametlikku kinnitust selle kohta, et asjaomased kõrvalejätmise alused ei ole kohaldatavad, asjaomased kvalifitseerimise tingimused on täidetud ning et Euroopa ühtses hankedokumendis esitatakse avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõutav asjakohane teave.
      Kui hanked on jagatud osadeks ja kvalifitseerimise tingimused (10) erinevad ositi, tuleks Euroopa ühtne hankedokument täita eraldi iga osa kohta (või samasuguste kvalifitseerimise tingimustega osade grupi kohta).
      Lisaks esitatakse Euroopa ühtses hankedokumendis selle ametiasutuse või kolmanda isiku andmed, kes vastutab täiendavate dokumentide (11) koostamise eest, ning see sisaldab ametlikku kinnitust selle kohta, et ettevõtja saab taotluse korral need täiendavad dokumendid viivitamata esitada.
      Avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib otsustada piirata või on liikmesriik teda kohustanud (12) piirama kvalifitseerimise tingimuste kohta nõutavat teabe ühe jah/ei küsimusega selle kohta, kas ettevõtjad vastavad kõikidele kvalifitseerimise tingimustele. Kuigi sellele lisaks võib esitada täiendava teabe ja/või dokumentide taotlusi, tuleks hoolikalt jälgida, et ettevõtjatele ei pandaks liigset halduskoormust, nõudes järjepidevalt kõikidelt ühes hankes osalejatelt tõendeid või muid liiki tõendavaid dokumente, ega kasutataks tavasid, millega diskrimineerival viisil kohustatakse teatavaid ettevõtjaid selliseid dokumente esitama.
      Avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kohustus hankida dokumendid otse ükskõik millise liikmesriigi tasuta kasutatavast andmebaasist kehtib ka siis, kui esialgselt kvalifitseerimise tingimuste kohta nõutud teave on piirdunud jah/ei vastusega. Kui nõutakse selliseid elektroonilisi dokumente, peavad ettevõtjad esitama avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale teabe siis, kui kvalifitseerimise tingimuste täitmist kontrollitakse, selle asemel, et see teave otse Euroopa ühtses hankedokumendis esitada.
      Kui avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale on elektrooniliselt kättesaadav väljavõte asjaomasest registrist, näiteks karistusregistrist, võib ettevõtja märkida, kust on teave leitav (st andmebaasi nimi, veebiaadress, toimiku või registri andmed jne), et avaliku sektori hankija võiks selle teabe saada. Esitades käesoleva teabe, nõustub ettevõtja, et avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija võib saada asjaomased dokumendid, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikke norme, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ
          (13)
         isikuandmete töötlemise kohta, ning eelkõige dokumendid sellist liiki andmetega nagu õigusrikkumised, süüdimõistvad kohtuotsused ja turvameetmed.
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL artikli 64 kohaselt võivad ettevõtjad, kes on kantud tunnustatud ettevõtjate ametlikesse nimekirjadesse või on asjaomaselt sertifitseeritud avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt, III kuni V osa kohaselt nõutud teabe puhul esitada avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale pädeva asutuse väljastatud registreerimistõendi või pädeva sertifitseerimisasutuse väljastatud tõendi.
      Ettevõtja, kes osaleb enda nimel ja kes ei toetu kvalifitseerimise tingimuste täitmiseks teiste üksuste suutlikkusele, peab täitma ühe Euroopa ühtse hankedokumendi.
      Ettevõtja, kes osaleb enda nimel, kuid toetub teiste üksuste suutlikkusele, peab tagama, et avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija saab tema Euroopa ühtse hankedokumendi koos eraldi Euroopa ühtse hankedokumendiga, kus on esitatud asjakohane teave (14)
         iga üksuse kohta, kellele ta toetub.
      Kokkuvõttes, kui ettevõtjate rühmad, sealhulgas ajutised ühendused, osalevad hankemenetluses koos, tuleb II kuni V osa kohaselt nõutud teavet sisaldav Euroopa ühtne hankedokument esitada eraldi iga osaleva ettevõtja kohta.
      Alati, kui rohkem kui üks isik on ettevõtja haldus-, juht- või järelevalveorgani liige või kui rohkem kui ühel isikul on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida, võib, sõltuvalt siseriiklikest normidest, sealhulgas sõltuvalt andmekaitsenormidest, kõigil olla kohustus allkirjastada sama Euroopa ühtne hankedokument.
      Mis puutub Euroopa ühtse hankedokumendi allkirjastamisse, siis ei pruugi olla tarvis allkirjastada Euroopa ühtset hankedokumenti juhul, kui see edastatakse osana muudest dokumentidest, mille autentsus ja terviklikkus on tagatud edastamise vahendil nõutavate allkirjadega (15).

         Euroopa Liidu Teatajas avaldatud hankekuulutusega hankemenetluste puhul saadakse I osas nõutav teave automaatselt, eeldusel et Euroopa ühtse hankedokumendi loomiseks ja täitmiseks kasutatakse eespool nimetatud Euroopa ühtse hankedokumendi elektroonilist teenust.

         Kui Euroopa Liidu Teatajas hankekuulutust avaldatud ei ole, siis peab avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija ise teabe esitama, et hankemenetlust saaks üheselt identifitseerida. Teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kõikide muude jagude kohta peab ettevõtja ise esitama.
      Euroopa ühtsel hankedokumendil on järgmised osad ja jaod:

                  —

                     I osa. Hankemenetluse ja avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankijaga seotud teave;

                  —

                     II osa. Ettevõtjaga seotud teave;

                  —

                     III osa. Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid:

                              —

                                 A: Kõrvalejätmise alused seoses kriminaalasjas tehtud süüdimõistva otsusega (nende kohaldamine on kohustuslik vastavalt direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikele 1. Direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõike 1 kohaselt on nende aluste kohaldamine avaliku sektori hankijate jaoks kohustuslik, samas kui võrgustiku sektori hankijad, kes ei ole avaliku sektori hankijad, võivad ise otsustada kõrvalejätmise aluste kohaldamise üle);

                              —

                                 B: Kõrvalejätmise alused seoses maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega (nende kohaldamine on lõpliku ja siduva otsuse korral direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 2 kohaselt kohustuslik. Samadel tingimustel on direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõike 1 kohaselt nende aluste kohaldamine avaliku sektori hankijate jaoks kohustuslik, samas kui võrgustiku sektori hankijad, kes ei ole avaliku sektori hankijad, võivad ise otsustada kõrvalejätmise aluste kohaldamise üle). Juhime tähelepanu sellele, et teatavate liikmesriikide õigusaktide kohaselt võib kõrvalejätmine olla muudetud kohustuslikuks ka juhul, kui otsus ei ole lõplik ega siduv.);

                              —

                                 C: Kõrvalejätmise alused seoses maksejõuetusega, huvide konfliktiga või ametialaste käitumisreeglite rikkumisega (vt direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõige 4) (olukorrad, mille puhul võib ettevõtja kõrvale jätta; liikmesriigid võivad nende aluste kohaldamise muuta avaliku sektori hankijatele kohustuslikuks. Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõikele 1 võivad kõik võrgustiku hankijad, sõltumata sellest kas nad on avaliku sektori hankijad, otsustada kohaldada nimetatud kõrvalejätmise aluseid või võivad liikmesriigid neilt nende aluste kohaldamist nõuda;

                              —

                                 D: Muud kõrvalejätmise alused, mis võivad olla ette nähtud avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides;

                  —

                     IV osa. Kvalifitseerimise tingimused
                      (16):

                              —

                                 α: Kõikide kvalifitseerimise tingimuste kokkuvõte;

                              —

                                 A: Sobivus;

                              —

                                 B: Majanduslik ja finantsseisund;

                              —

                                 C: Tehniline ja kutsealane suutlikkus;

                              —

                                 D: Kvaliteeditagamissüsteemid ja keskkonnajuhtimisstandardid
                                  (17)
                                  (18);

                  —

                     V osa. Nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramine
                      (19);

                  —

                     VI osa. Kokkuvõttev kinnitus.

         (1)  Näiteks siseriikliku karistusseadustiku artiklite x, y ja z alusel süüdi mõistetud ettevõtjad peavad sellest teatama, kui nad esitavad teavet kuritegelikus rühmituses või rahapesus osalemise eest süüdimõistmise kohta.

         (2)  Vt direktiivi 2014/24/EL artikli 71 lõike 5 kolmas lõik ja direktiivi 2014/24/EL artikli 88 lõike 5 kolmas lõik.

         (3)  Teave kõrvalejätmise aluste kohta.

         (4)  See link viib praegu koostatava esialgse versioonini. Valmimise korral lisatakse link täieliku kasutusversioonini või tehakse see versioon muul viisil kättesaadavaks.

         (5)  Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korral on olukord keerulisem ja seda on reguleeritud direktiivi 2014/24/EL artiklis 32 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 50, sest neid sätteid kohaldatakse väga erinevate olukordade suhtes.
      Euroopa ühtse hankedokumendi nõudmine kujutab endast tarbetut halduskoormust või on muul viisil ebasobiv, 1) kui lubatud on vaid üks kindlaksmääratud ettevõtja (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punktid b ja d ning lõige 5 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid c, e, f ja i); 2) kui on tegemist kiireloomulise olukorraga (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punkt c ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid d ja h), või kui tooraineturul noteeritud ja sealt ostetavate asjade puhul tehingu eripära seda tingib (direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 3 punkt c ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunkt g).
      Teisest küljest tuleks ülejäänud olukordades nõuda Euroopa ühtset hankedokumenti, kuna see täidab täielikult oma ülesannet. Nendeks olukordadeks on rohkem kui ühe taotleja võimalik osalemine ning kiireloomulisuse ja tehingu eripärade puudumine; siia kuuluvad direktiivi 2014/24/EL artikli 32 lõike 2 punkt a, lõike 3 punkt a ja lõige 4 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 50 alapunktid a, b ja j).

         (6)  Vastavalt direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL artiklid 74–79 ja 91–94.

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta, 26. veebruar 2014 (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

         (8)  Vt direktiivi 2014/24/EL artikli 90 lõige 3.

         (9)  Ettevõtjad saavad ka luua Euroopa ühtse hankedokumendi PDF-vormingus failina, mida võib elektrooniliselt manusena edastada. Selleks et teavet hiljem uuesti kasutada, peaksid ettevõtjad salvestama täidetud Euroopa ühtse hankedokumendi sobivas elektroonilises vormingus (näiteks.xml-vormingus).

         (10)  See võib olla nii minimaalse nõutava käibe puhul, mis tuleb sellisel juhul määrata kindlaks asjaomaste osade maksimaalse hinnangulise väärtuse kohaselt.

         (11)  Välja arvatud juhul, kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija on kinnitatud, et üldteave („jah”/„ei”) tingimuste täitmise kohta on esialgses etapis piisav. Allpool on esitatud täpsem teave selle võimaluse kohta.

         (12)  Sellised nõuded võivad olla üldised või piirduda konkreetsete olukordadega, nt ainult avatud hankemenetlused, kaheetapilised menetlused või juhud, kus osalema kutsutakse kõik miinimumnõuetele vastavad taotlejad.

         (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

         (14)  Vt II osa, C jagu.

         (15)  Näiteks: kui avatud hankemenetluses edastatakse pakkumus ja lisatud Euroopa ühtne hankedokument e-postiga, mis on kinnitatud nõutavat liiki elektroonilise allkirjaga, ei pruugi Euroopa ühtsel hankedokumendil olla tarvis täiendavaid allkirju. E-allkirja ei pruugi olla Euroopa ühtsel hankedokumendil tarvis kasutada ka juhul, kui Euroopa ühtne hankedokument on integreeritud e-hanke platvormi ja platvormi kasutamiseks nõutakse elektroonilist autentimist.

         (16)  Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 80 lõikele 2 võivad võrgustiku hankijad, sõltumata sellest, kas nad on avaliku sektori hankijad, otsustada kohaldada direktiivi 2014/24EL artiklis 58 ette nähtud kvalifitseerimise tingimusi (IV osa A, B ja C jagu).

         (17)  Kuigi direktiiviga 2014/25/EL ei ole sõnaselgelt ette nähtud, et võrgustiku sektori hankijad peaksid kasutama Euroopa ühtset hankedokumenti seoses kvaliteeditagamissüsteemide ja keskkonnajuhtimisstandarditega (IV osa, D jagu), tuleks seda siiski praktilistel kaalutlustel lubada, sest direktiivi 2014/24/EL artikkel 62 ja direktiivi 2014/25/EL artikkel 81 on sisuliselt samasugused.

         (18)  Vastavalt direktiivi 2014/24/EL artikli 77 lõikele 2 ja artikli 78 lõikele 1 valivad võrgustiku sektori hankijad taotlejaid objektiivsete reeglite ja kriteeriumide alusel. Nagu juba eelnevalt kirjeldatud, võivad mõningatel juhtudel nendeks kriteeriumideks olla direktiivis 2014/24/EL sätestatud kriteeriumid või need võivad sisaldada kõnealuse direktiivi sätetega märkimisväärselt suures osas samaväärseid sätteid (vt joonealune märkus 16). Objektiivsed reeglid ja kriteeriumid võivad siiski olla kohandatud konkreetse võrgustiku sektori hankija või konkreetse hankemenetluse jaoks. Sellised juhtumid ei ole standardvormiga kaetud.

         (19)  Kuigi direktiiviga 2014/25/EL ei ole sõnaselgelt ette nähtud, et võrgustiku sektori hankijad peaksid kasutama nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramisel (V osa) Euroopa ühtset hankedokumenti, tuleks seda siiski praktilistel kaalutlustel lubada, sest direktiivi 2014/24/EL artikliga 65 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 78 lõikega 2 on nõutud, et taotlejate arvu selline piiramine toimuks objektiivsete ja mittediskrimineerivate reeglite või kriteeriumide alusel.

      2. LISA

         EUROOPA ÜHTSE HANKEDOKUMENDI STANDARDVORM

         Euroopa ühtne hankedokument on ettevõtjate endi kinnitus, mis on esialgne tõend ametiasutuste või kolmandate isikute poolt väljastatavate tõendite asemel.

         I osa. Hankemenetluse ja avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankijaga seotud teave

         II osa: Ettevõtjaga seotud teave

         III osa: Kõrvalejätmise alused

         IV osa: Kvalifitseerimise tingimused

         V osa: Nõuetele vastavate taotlejate arvu piiramine

         VI osa: Kokkuvõttev kinnitus


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1057/2011, 20. oktoober 2011 , millega kehtestatakse munade eksporditoetused

text:
               21.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 276/33

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1057/2011,
   20. oktoober 2011,
   millega kehtestatakse munade eksporditoetused
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 ja artiklit 170 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XIX osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ELi turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

               (2)

               Arvestades praegust munaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162, 163, 164, 167 ja 169 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

               (4)

               Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ELis ja mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) nõuetele ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktis A toodud märgistusnõuetele.

               (5)

               Praegu kohaldatavad toetused on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 710/2011 (4). Kuna kehtestada tuleks uued toetused, tuleks kõnealune määrus seepärast kehtetuks tunnistada.

               (6)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud tingimustele.
   2.   Lõike 1 kohaselt toetuse saamise tingimustele vastavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ning määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktiga A ettenähtud märgistusnõuetele vastavusega.
   Artikkel 2
   Rakendusmäärus (EL) nr 710/2011 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub 21. oktoobril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

      (3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

      (4)  ELT L 190, 21.7.2011, lk 61.

      LISA

         Munasektori eksporditoetused alates 21. oktoobrist 2011

                  Tootekood

                  Sihtkoht

                  Mõõtühik

                  Toetuse suurus

                  0407 00 11 9000

                  A02

                  eurot/100 tükki

                  0,00

                  0407 00 19 9000

                  A02

                  eurot/100 tükki

                  0,00

                  0407 00 30 9000

                  E09

                  eurot/100 kg

                  0,00

                  E10

                  eurot/100 kg

                  19,00

                  E19

                  eurot/100 kg

                  0,00

                  0408 11 80 9100

                  A03

                  eurot/100 kg

                  63,00

                  0408 19 81 9100

                  A03

                  eurot/100 kg

                  20,00

                  0408 19 89 9100

                  A03

                  eurot/100 kg

                  20,00

                  0408 91 80 9100

                  A03

                  eurot/100 kg

                  23,50

                  0408 99 80 9100

                  A03

                  eurot/100 kg

                  5,90

                     NB! Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
                  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

                              E09

                              :

                              Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi.

                              E10

                              :

                              Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid.

                              E19

                              :

                              Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja rühmad E09, E10.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 777/2012, 27. august 2012 , millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes

text:
               28.8.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 231/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 777/2012,
   27. august 2012,
   millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 872/2004, mis käsitleb täiendavaid piiranguid Libeeria suhtes, (1) eriti selle artikli 11 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 827/2004 I lisas on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste ja üksuste nimekiri, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

               (2)

               3., 10. ja 20. juulil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee, mis on loodud 2003. aasta resolutsiooni nr 1521 alusel Libeeria kohta, muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
      Brüssel, 27. august 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 32.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisa muudetakse järgmiselt:
      Kustutatakse järgmised füüsilised isikud:

                  (1)

                  „Leonid Yukhimovich Minin (teiste nimedega a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladamir Abramovich Kerler g) Vladimir Abramovich Kerler, h) Vladimir Abramovich Popilo-Veski i) Vladimir Abramovich Popiloveski, j) Vladimir Abramovich Popela, k) Vladimir Abramovich Popelo, l) Wulf Breslan, m) Igor Osols). Sünniaeg: a) 14.12.1947, b) 18.10.1946. Sünnikoht: Odessa, NSVL (praegu Ukraina). Kodakondsus: Iisraeli. Võltsitud Saksamaa passid (nimi: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Iisraeli passid: a) 6019832 (kehtivusaeg 6.11.1994 kuni 5.11.1999), b) 9001689 (kehtivusaeg 23.1.1997 kuni 22.1.2002), c) 90109052 (välja antud 26.11.1997). Venamaa pass: KI0861177; Boliivia pass: 65118; Kreeka pass: üksikasjad teadmata. Muu teave: Exotic Tropical Timber Enterprises omanik.”

                  (2)

                  „Valeriy Naydo (teise nimega Valerii Naido). Aadress: c/o CET Aviation, P.O. Box 932-20C, Ajman, Araabia Ühendemiraadid. Sünniaeg: 10.8.1957. Kodakondsus: Ukraina. Pass nr: a) AC251295 (Ukraina), b) KC024178 (Ukraina). Muu teave: a) piloot, b) üks Air Passi (Pietersburg Aviation Services and Systems) direktoritest, c) CET Aviationi tegevjuht.”

                  (3)

                  „Edwin M., Snowe jr. Aadress: Elwa Road, Monrovia, Libeeria. Sünniaeg: 11.2.1970. Sünnikoht: Mano River, Grand Cape Mount, Libeeria. Kodakondsus: Libeeria. Passi nr: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomaatiline pass), d) D-00172 (ECOWAS-DPL pass, kehtivusaeg 7.8.2008–6.7.2010). Muu teave: saadik, Libeeria Esindajatekoda. Liberian Petroleum and Refining Corporationi (LPRC) tegevdirektor. Artikli 6 punktis b osutatud kuupäev: 10.9.2004.”

                  (4)

                  „Agnes Reeves Taylor (teise nimega Agnes Reeves-Taylor). Sünniaeg: 27.9.1965. Kodakondsus: Libeeria. Muu teave: endise presidendi Charles Taylori endine naine. Libeeria endine alaline esindaja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juures; Libeeria valitsuse endine kõrge ametnik. c) praegu elab Ühendkuningriigis.”

                  (5)

                  „Tupee Enid Taylor. Sünniaeg: a) 17.12.1960, b) 17.12.1962. Pass nr: a) L014670 (Libeeria pass, kehtivusaeg 28.12.2009–28.12.2014) b) D/002216 (Libeeria diplomaatiline pass, kehtivusaeg 17.10.2007–17.10.2009). Muu teave: endise presidendi Charles Taylori endine naine.”

                  (6)

                  „Jewell Howard Taylor (teise nimega Howard Taylor). Sünniaeg: 17.1.1963. Libeeria diplomaatiline pass: a) D/003835-04 (kehtivusaeg 4.6.2004–3.6.2006), b) D/00536307. Muu teave: endise presidendi Charles Taylori naine.”

                  (7)

                  „Myrtle Francelle Gibson. Sünniaeg: 3.11.1952. Muu teave: endine senaator, Libeeria endise presidendi Charles Taylori nõustaja.”

                  (8)

                  „Martin George. Muu teave: A) Libeeria endine suursaadik Nigeeria Liitvabariigis; b) endise presidendi Charles Taylori liitlane ja endiselt temaga seotud; c) on väidetavalt rahastanud endist presidenti Taylorit. Artikli 6 punktis b osutatud kuupäev: 9.6.2005.”

                  (9)

                  „Cyril A. Allen. Sünniaeg: 26.7.1952. Muu teave: rahvuslik-patriootilise partei endine esimees.”

                  (10)

                  „Randolph Cooper (teise nimega Randolf Cooper). Sünniaeg: 28.10.1950. Muu teave: Robertsfieldi rahvusvahelise lennujaama endine tegevdirektor.”

                  (11)

                  „Reginald B. Goodridge (Senior) (teise nimega Goodrich). Sünniaeg: 11.11.1952. Muu teave: endine kultuuri-, teabe- ja turismiminister.”

                  (12)

                  „Emmanuel (II) Shaw. Sünniaeg: a) 26.7.1956, b) 26.7.1946. Muu teave: Lonestar Airwaysi direktor. Seotud Lone Star Communication Cooperationiga.”