title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1501, 8. september 2015, koostalitlusvõime raamistiku kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 8 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.9.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 235/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1501,
   8. september 2015,
   koostalitlusvõime raamistiku kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 8
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikes 2 on sätestatud, et sama määruse artikli 9 lõike 1 kohaselt teatatud riiklike e-identimise süsteemide koostalitlusvõime jaoks tuleks luua koostalitlusvõime raamistik [termin on muutunud, endine termin oli „koosvõime raamistik”].

               (2)

               Liikmesriikide e-identimise süsteemide omavahelises ühendamises on oluline koht võrgu sõlmedel. Nende funktsioone, kaasa arvatud eIDAS-sõlme funktsioone ja komponente, on selgitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 (2) loodud Euroopa ühendamise rahastuga seotud dokumentides.

               (3)

               Kui liikmesriik või komisjon pakub teises liikmesriigis tegutsevas sõlmes autentimise võimaldamiseks tarkvara, võib autentimismehhanismi jaoks kasutatavat tarkvara tarniv ja uuendav pool leppida kokku tarkvara majutava poolega, kuidas autentimismehhanismi tööd hallatakse. Selline kokkulepe ei tohiks põhjustada hostivale poolele ebaproportsionaalseid tehnilisi nõudeid ega kulusid (sh tugi, vastutus, majutamis- ja muud kulud).

               (4)

               Kui see on koostalitlusvõime raamistiku teostamise puhul õigustatud, võib komisjon koostöös liikmesriikidega töötada välja täiendavad tehnilised kirjeldused, mis sisaldavad üksikasju käesolevas määruses sätestatud tehniliste nõuete kohta, võttes eeskätt arvesse komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/296 (3) artikli 14 punktis d osutatud koostöövõrgu arvamusi. Selliste kirjelduste väljatöötamine peaks olema osa määruse (EL) nr 1316/2013 Euroopa digitaalteenuste taristust, millega nähakse ette vahendid e-identimise komponendi praktiliseks teostamiseks.

               (5)

               Käesolevas määruses sätestatud tehnilised nõuded peaksid olema kohaldatavad olenemata võimalikest muutustest tehnilistes kirjeldustes, mis võidakse välja töötada vastavalt käesoleva määruse artiklile 12.

               (6)

               Käesolevas määruses sätestatud koostalitlusvõime raamistiku korra kehtestamisel on täiel määral võetud arvesse suurprojekti STORK ja selle raames välja töötatud kirjeldusi ning Euroopa avalike teenuste koostalitusvõime raamistiku põhimõtteid ja kontseptsioone.

               (7)

               Täies ulatuses on arvesse võetud liikmesriikidevahelise koostöö tulemusi.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 910/2014 artikliga 48 loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse kootalitlusvõime raamistiku tehnilised ja käitusnõuded, et tagada nende e-identimise süsteemide koostalitlusvõime, millest liikmesriigid komisjonile teatavad.
   Eeskätt sisaldavad need nõuded järgmist:

               a)

               määruse (EL) nr 910/2014 artikli 8 alusel teatatud e-identimise süsteemi alusel väljastatud teatatud e-identimise vahendite usaldusväärsuse tasemetega seotud minimaalsed tehnilised nõuded ja riigisiseste usaldusväärsuse tasemete vastavusseviimine vastavalt artiklitele 3 ja 4;

               b)

               koostalitlusvõime minimaalsed tehnilised nõuded vastavalt artiklitele 5 ja 8;

               c)

               füüsilist või juriidilist isikut kordumatult tähistavate identiteediandmete miinimumkogum vastavalt artiklile 11 ja lisale;

               d)

               käitamise ühised turvastandardid vastavalt artiklitele 6, 7, 9 ja 10;

               e)

               vaidluste lahendamise kord vastavalt artiklile 13.

         Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „sõlm”– e-identimise koostalitlusvõimelise arhitektuuri osaks olev ja isikute piiriüleses autentimises osalev ühenduspunkt, mis suudab edastuse ära tunda ja seda töödelda või selle teistele sõlmedele edasi saata, pakkudes ühe liikmesriigi riigisisese e-identimise taristule liidest andmevahetuseks teiste liikmesriikide riigisiseste e-identimise taristutega;
   2)   „sõlme operaator”– üksus, kes vastutab selle eest, et sõlm täidab ühenduspunkti funktsioone korrektselt ja usaldusväärselt.
   Artikkel 3
   Usaldusväärsuse tasemetega seotud minimaalsed tehnilised nõuded
   Usaldusväärsuse tasemetega seotud minimaalsed tehnilised nõuded on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/1502 (4).
   Artikkel 4
   Riigisiseste usaldusväärsuse tasemete vastavusseviimine
   Teatatud e-identimise süsteemide riigisiseste usaldusväärsuse tasemete vastavusseviimisel järgitakse nõudeid, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2015/1502. Vastavusseviimise tulemustest teatatakse komisjonile, kasutades komisjoni rakendusotsuses (EL) 2015/1505 (5) sätestatud teatamisvormi.
   Artikkel 5
   Sõlmed
   1.   Ühes liikmesriigis asuva sõlme saab ühendada teiste liikmesriikide sõlmedega.
   2.   Sõlmed suudavad tehniliste vahendite abil eristada avaliku sektori asutusi ja muid tuginevaid isikuid.
   3.   See, kuidas liikmesriik teostab käesolevas määruses sätestatud tehnilised nõuded, ei tohi põhjustada ebaproportsionaalseid nõudeid ja kulusid teistele liikmesriikidele, kui need soovivad saavutada koostalitlusvõime kõnealuse liikmesriigi teostusega.
   Artikkel 6
   Andmete privaatsus ja konfidentsiaalsus
   1.   Vahetatavate andmete privaatsuse ja konfidentsiaalsuse kaitse ning andmete tervikluse säilimine sõlmede vahel tagatakse parimate kättesaadavate tehniliste lahenduste ja kaitsetavade kasutamisega.
   2.   Sõlmedes ei säilitata isikuandmeid, välja arvatud artikli 9 lõikes 3 sätestatud otstarbel.
   Artikkel 7
   Andmete terviklus ja autentsus side käigus
   Sõlmedevahelise side käigus tagatakse andmete terviklus ja autentsus, et saaks olla kindel, et kõik päringud ja vastused on autentsed ning neid ei ole manipuleeritud. Selleks kasutatakse sõlmedes lahendusi, mida on piiriüleses käitamises edukalt kasutatud.
   Artikkel 8
   Sidesõnumite vorming
   Sõlmed kasutavad edastuses levinud sõnumivorminguid, mis põhinevad standarditel, mida on liikmesriikide vahel juba kasutatud rohkem kui korra ning mis on osutunud käitamise seisukohast toimivaks. Süntaks peab võimaldama järgmist:

               a)

               füüsilist või juriidilist isikut kordumatult tähistavate identiteediandmete miinimumkogumi nõuetekohast töötlemist;

               b)

               e-identimise vahendite usaldusväärsuse tasemete nõuetekohast töötlemist;

               c)

               avaliku sektori organite ja muude tuginevate isikute eristamist;

               d)

               identimisega seotud täiendavate atribuutidega arvestamiseks vajalikku paindlikkust.

         Artikkel 9
   Turvalisusandmete ja metaandmete haldamine
   1.   Sõlme operaator edastab sõlme haldamise metaandmed standarditud masintöödeldaval kujul, turvaliselt ja usaldusväärselt.
   2.   Vähemalt turvalisuse seisukohast oluliste parameetrite väljavõtt toimub automaatselt.
   3.   Sõlme operaator talletab andmed, mille põhjal saab intsidendi korral taastada sõnumivahetuse järjekorra, et teha kindlaks intsidendi koht ja laad. Andmed salvestatakse riigisiseste nõuetega kohaseks ajavahemikuks ning need peavad sisaldama vähemalt järgmisi elemente:

               a)

               sõlme tunnus;

               b)

               sõnumi tunnus;

               c)

               sõnumi kuupäev ja kellaaeg.

         Artikkel 10
   Teabetagatuse ja turbestandardid
   1.   Autentimist võimaldavate sõlmede operaatorid tõendavad, et koostalitlusvõime raamistikus osalevate sõlmede puhul on tagatud nende sõlmede vastavus standardi ISO/IEC 27001 nõuetele kas sertifikaadiga või samaväärse hindamismeetodiga või riigisiseste õigusaktide järgimisega.
   2.   Sõlmeoperaatorid juurutavad turvalisuse seisukohast olulised uuendused ilma põhjendamatute viivitusteta.
   Artikkel 11
   Isikute identiteediandmed
   1.   Kui füüsilist või juriidilist isikut kordumatult tähistavate identiteediandmete miinimumkogumit kasutatakse piiriüleselt, peab see vastama lisas esitatud nõuetele.
   2.   Juriidilist isikut esindava füüsilise isiku puhul peab andmete miinimumkogum sisaldama lisas füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes loetletud atribuutide kombinatsiooni, kui neid andmeid kasutatakse piiriüleselt.
   3.   Andmed edastatakse algupärases märgistikus ja vajaduse korral translitereeritakse need ladina kirjas.
   Artikkel 12
   Tehnilised kirjeldused
   1.   Kui see on koostalitlusvõime raamistiku elluviimise seisukohast õigustatud, võib rakendusotsusega (EL) 2015/296 loodud koostöövõrk võtta vastu tehniliste kirjelduste väljatöötamise vajadust käsitlevaid arvamusi vastavalt rakendusotsuse artikli 14 punktile d. Sellistes tehnilistes kirjeldustes esitatakse täpsemad üksikasjad käesolevas määruses sätestatud tehniliste nõuete kohta.
   2.   Komisjon töötab tehnilised kirjeldused välja määruse (EL) nr 1316/2013 digitaalteenuste taristu osana koostöös liikmesriikidega vastavalt lõikes 1 osutatud arvamusele.
   3.   Koostöövõrk võtab vastavalt rakendusotsuse (EL) 2015/296 artikli 14 punktile d vastu arvamuse, milles hinnatakse, kuivõrd vastavad lõike 2 kohaselt välja töötatud tehnilised kirjeldused lõikes 1 osutatud arvamuses esile toodud vajadustele või käesoleva määruse nõuetele. Koostöövõrk võib esitada liikmesriikidele soovituse võtta tehnilisi kirjeldusi arvesse koostalitlusvõime raamistiku elluviimisel.
   4.   Komisjon esitab tehniliste kirjelduste tõlgenduse näitena etalonrakenduse. Liikmesriigid võivad selle etalonrakenduse kasutusele võtta või kasutada seda tehniliste kirjelduste muude rakenduste testimisel näidisena.
   Artikkel 13
   Vaidluste lahendamine
   1.   Koostalitlusvõime raamistikku puudutavad vaidlused lahendatakse võimaluse korral asjaga seotud liikmesriikide läbirääkimiste käigus.
   2.   Kui lõike 1 kohaselt lahendust ei leita, on rakendusotsuse (EL) 2015/296 artikli 12 alusel loodud koostöövõrk pädev vaidluse lahendama kooskõlas oma töökorraga.
   Artikkel 14
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. september 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

      (3)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/296, 24. veebruar 2015, millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7 (ELT L 53, 25.2.2015, lk 14).

      (4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1502, 8. september 2015, millega kehtestatakse e-identimise vahendite usaldusväärsuse tasemete minimaalsed tehnilised kirjeldused ja menetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 8 lõikele 3 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 7).

      (5)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1505, 8. september 2015, millega kehtestatakse usaldusnimekirjade tehnilised kirjeldused ja vormingud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 22 lõikele 5 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26).

      LISA

         Artiklis 11 osutatud nõuded füüsilist või juriidilist isikut kordumatult tähistavate identiteediandmete miinimumkogumile

      1.   Andmete miinimumkogum füüsilise isiku puhul

      Füüsilise isiku puhul sisaldab andmete miinimumkogum kõiki järgmisi kohustuslikke atribuute:

                  a)

                  praegune perekonnanimi/praegused perekonnanimed;

                  b)

                  praegune eesnimi/praegused eesnimed;

                  c)

                  sünniaeg;

                  d)

                  kordumatu tunnus, mille saatev liikmesriik on loonud, järgides tehnilisi kirjeldusi piiriüleseks identimiseks, ja mis on ajas nii muutumatu kui võimalik.

            Füüsilise isiku puhul võib andmete miinimumkogum sisaldada üht või mitut järgmistest atribuutidest:

                  a)

                  sünnijärgsed eesnimed ja perekonnanimed;

                  b)

                  sünnikoht;

                  c)

                  praegune aadress;

                  d)

                  sugu.

            2.   Andmete miinimumkogum juriidilise isiku puhul

      Juriidilise isiku puhul sisaldab andmete miinimumkogum kõiki järgmisi kohustuslikke atribuute:

                  a)

                  praegune ärinimi;

                  b)

                  kordumatu tunnus, mille saatev liikmesriik on loonud, järgides tehnilisi kirjeldusi piiriüleseks identimiseks, ja mis on ajas nii muutumatu kui võimalik.

            Juriidilise isiku puhul võib andmete miinimumkogum sisaldada üht või mitut järgmistest atribuutidest:

                  a)

                  praegune aadress;

                  b)

                  käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

                  c)

                  maksukohustuslasena registreerimise number;

                  d)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/101/EÜ (1) artikli 3 lõikega 1 seotud tunnus;

                  e)

                  komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1247/2012 (2) osutatud juriidilise isiku identifitseerimistunnus;

                  f)

                  komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1352/2013 (3) osutatud ettevõtja registreerimis- ja identifitseerimisnumber (EORI nr);

                  g)

                  nõukogu määruse (EL) nr 389/2012 (4) artikli 2 lõikes 12 sätestatud aktsiisinumber.

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/101/EÜ, 16. september 2009, tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (ELT L 258, 1.10.2009, lk 11).

         (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, 19. detsember 2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20).

         (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1352/2013, 4. detsember 2013, millega kehtestatakse vormid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis (ELT L 341, 18.12.2013, lk 10).

         (4)  Nõukogu määrus (EL) nr 389/2012, 2. mai 2012, milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2073/2004 (ELT L 121, 8.5.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1128/2013, 7. november 2013 , millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Morbier (KPN)]

text:
               13.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1128/2013,
   7. november 2013,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Morbier (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1241/2002 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1027/2009) (3) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Morbier” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluses soovitakse spetsifikaati muuta, et täpsustada toote kirjeldust, päritolutõendit, tootmismeetodit, märgistust, riiklikke nõudeid ja nimetuse kontrolli eest vastutava kontrolliasutuse andmeid.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud päritolunimetuse „Morbier” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  EÜT L 181, 11.7.2002, lk 4.

      (3)  ELT L 283, 30.10.2009, lk 34.

      I LISA
      Kiidetakse heaks päritolunimetuse „Morbier” spetsifikaadi järgmine muudatus.
      1.1.   Toote kirjeldus

         Organoleptilised omadused

      Kõik juustu kirjeldavad omadused vaadati üle, et need väljendaksid paremini toote tegelikku olemust.
      Musta joone puhul on jäetud välja sõnale „seob” eelnenud sõna „hästi”, kuna see väljendas subjektiivsust.
      Kooriku puhul on asendatud sõnad „sile ja ühtlane” palju täpsema kirjeldusega „soolveega hõõrutud, ühtlase välimusega, õrna mikroobikihiga kaetud ja vormi sisepinna jälgedega”. Värvuse puhul on sõnad „helehalli kuni oranžikasbeeži värvusega” asendatud kirjeldusega „beežist kuni oranži värvusega, milles on oranžikas-, punakas- ja roosakaspruun varjund”.
      Juustumassist rääkidas on lisatud, et see on „ühtlane” ja täpsustatud, et see on „katsudes” pehme. Juustus olevate avade kirjeldust on muudetud, et see vastaks paremini tegelikkusele. Kirjelduse „selles võib esineda väikesi auke” asemel on „selles on tihedalt väikesi ebaühtlasi sõstramarja suuruseid augukesi või väikesi lamedaid mullikesi”. Lisatud on, et juustumass „ei ole suus kleepuv” ja et selle tekstuur on „sile”.
      Maitsest rääkides on kirjelduse „kergelt koorese maitsega; lõhn on kindlapiiriline, puuviljaline ja püsiv” asemel kirjutatud „Kindlapiirilises maitses esineb piima-, karamelli-, vanilli- ja puuviljanüansse. Juustu laagerdumisel lisanduvad lõhnabuketti röstimise, vürtsi ja taimsed nüansid. Maitsed on tasakaalus.”

         Analüütilised omadused

      Selleks et jätta kõrvale ebatüüpilised liiga kuivad juustud, on lisatud, et rasvavaba juustu niiskussisaldus peab olema vähemalt 58 %.
      1.2.   Päritolutõend

      Rubriik „Üksikasjad, mis kinnitavad toote pärinemist geograafilisest piirkonnast” konsolideeriti ning see hõlmab nüüd deklareerimiskohustusi ning toote jälgitavust ja tootmistingimuste järelevalvet võimaldavate registrite pidamist.
      Seda osa täiendati ka mitme sättega registrite ja deklareerimisdokumentide kohta, et võimaldada tagada juustu jälgitavust.
      1.3.   Tootmismeetod

         Piima tootmine

                  —

                  Loomatõud
                  Kontrollimise lihtsustamiseks täpsustati tõutüüpe ning kohalike tõugude kasutamise kohustust laiendati „piimakarjale” ja „kõikidele tootmisettevõttes peetavatele piimalehmadele”. Lubatud on ka „loomad, mis on saadud kahe tõu ristamisel sertifitseeritud asutuses”. Nii mõlemad puhtad tõud kui ka nende ristandid on ajalooliselt kohalikku päritolu. Ristanditel ei ole toote eripärale märgatavat mõju.

                  —

                  Rohumaa
                  Lause „Lehmi karjatatakse kohalike tavade järgi” jäeti välja, kuna see oli liiga üldine ning seda ei olnud võimalik kontrollida.
                  Lause „Juustu „Morbier” tootmiseks sobivateks rohumaadeks loetakse rohumaid, kus kasvab vähemalt kolm erinevat taimeliiki, sealhulgas vähemalt üks liik kõrrelisi ja üks liik liblikõielisi taimi” lisati selleks, et anda eelis mitmekesise söödataimestikuga looduslikele rohumaadele.

                  —

                  Rohumaade hooldamine ja parendamine
                  Selleks, et säilitada rohumaadel kasvavate liikide mitmekesisust, lisati piirang kasutada mineraalset lämmastikväetist mitte üle 50 ühiku rohumaa hektari kohta aastas. Samal eesmärgil esitati ka lubatud orgaaniliste väetiste loend, kuhu kuuluvad sõnnik, läga, virts ja stabiliseeritud reoveesetted. Et sõnniku laotamine ei avaldaks mingit mõju piima omadustele, on kogu rohumaa pindala (karjamaa või heinamaa) kasutamine keelatud vähemalt neli nädalat pärast orgaanilise väetise laotamist.

                  —

                  Loomade karjatamine
                  Et säiliks side toote ja piirkonna vahel, on loomade karjatamine muudetud kohustuslikuks: „Piimalehmad saadetakse karjamaale kohe pärast lume sulamist ja niipea kui maapind neid kannab. Karjatamise ajal söövad tootjalehmad karjamaal, kus on arvestatud piimalehma kohta vähemalt 20 aari karjamaad.”

                  —

                  Piimalehmade söödaratsioon
                  „Heina säilitamise parandamiseks on lubatud kasutada üksnes naatriumkloriidi,” sest see ei muuda heina omadusi.
                  Sööda niisutamine on keelatud, sest nii hoitakse ära soovimatute idude idanemine.
                  „Juhul kui loomadele antakse lisaks täiendavat rohesööta, pannakse see puhastatud sõimedesse ning et rohesööt ei hakkaks käärima, tuleb see ära tarbida hiljemalt neli tundi pärast niitmist. Samuti „juhul kui söödaks antakse tükeldatud peete, peavad need olema ette valmistatud samal päeval.”
                  Et säiliks side toote ja piirkonna vahel, „on piimalehmade söödaratsiooni lisatavale söödakontsentraadile (sealhulgas kuivatatud taimed) keskmine karja puhul kohaldatav piirmäär 1 800 kg lehma kohta aastas.
                  Kääritatud sööta on üldiselt keelatud anda „piimakarja”„piimalehmadele” (poegivad lehmad, kinnislehmad, võõrutusest taastuvad loomad).
                  Teatavatel tingimustel võib kääritatud sööta siiski anda täielikult eraldi peetavale karjale.
                  Et säiliks side toote ja piirkonna vahel, on geneetiliselt muundatud taimedest koosneva sööda kasutamine keelatud.
                  Piima kvaliteedi halvenemise vältimiseks „on piimakarja söödas keelatud taimed, mis jätavad piimale ebameeldiva maitse ja lõhna.”

         Lüps

      Piimas peab säilima looduslik mikrofloora. Päeva lüpsikordade arvu suurendamine võib piima loomulikku mikrofloorat halvendada. Kui lüpstakse vaid kord päevas, võib see mikrofloora tasakaalu rikkuda. „Lehmi lüpstakse kaks korda päevas, hommikul ja õhtul. Ühe lüpsikorra ära jätmine on keelatud. Piima loomuliku mikrofloora säilitamise huvides ei tohi lüpsil kasutatavad tooted sisaldada desinfektsioonivahendeid, välja arvatud juhul, kui on tegemist erakorralise olukorraga.”

         Töötlemine

                  —

                  Töödeldav piim
                  Piima tuleb koguda iga päev ja hakata töötlema võimalikult kiiresti, arvestades kohalikus traditsioonis väljakujunenud tähtaegu.
                  Kasutatav piim peab selle kontrollimise võimaldamiseks olema muust piimast eraldi.
                  „Juustu „Morbier” tootmisruumidesse tohib viia üksnes käesolevale sertifikaadile vastavat piima või piima, mis on mõeldud piirkonna teiste päritolunimetustega toodete tootmiseks, kui on olemas piisav jälgitavus, mis võimaldab teha kindlaks, kas juustu „Morbier” valmistamiseks tegelikult kasutatav piim on sertifikaadile vastav.” Piirkonna muude päritolunimetustega toodete spetsifikaatidele vastava piima mikrofloora vastab juustu „Morbier” tootmiseks kasutatava piima mikrofloorale. Muude päritolunimetustega toodete piimatootjad on kergesti identifitseeritavad ja piima saadakse põllumajandusettevõtetest, kus lähtutakse samadest eeskirjadest, mis kaitstud päritolunimetusega juustu „Morbier” puhul. Piimalehmade söödast valdava osa moodustab piirkonnas kasvanud rohi ja seal tehtud hein, samuti karjatatakse lehmi karjamaal, piima säilitamise aeg on piiratud jne. Tänu sellele saab juustukojas hoida vajalikku mikroobset taset. Sellise piima kasutamisel, mis ei vasta ei juustu „Morbier” ega teiste päritolunimetustega toodete spetsifikaatidele, ei saa neid omadusi tagada. Lisaks sellele valmistatakse eri juustud üksteisest eraldi ja sõltumatult kas teistes ruumides (eri tootmisahel) või muul ajal (eri toodete järjestikune tootmine).

                  —

                  Töötlemine
                  Lause „Piimale ei tohi lisada ega sealt eemaldada midagi, seda ka valmistuse ajal, välja arvatud osaline koorimine, laabi, piimhappebakterite ja soola lisamine ning kalgendi pesemiseks ettenähtud vee lisamine.” on asendatud lausega:

                     „Peale osalise koorimise ei tohi piimale lisada ega sealt eemaldada midagi, seda ka valmistamise ajal, välja arvatud: – sool (naatriumkloriid), – laap, – piimhappebakterite valikkultuurid kas külvina või otse piimase inokuleerituna, – vesi, – taimne süsi (carbo medicinalis vegetalis).”

                  Tehnoloogiast ja traditsioonidest tulenevatel põhjustel on täpsustatud, et „Juust peab olema valmistatud roostevabast terasest või vasest anumates.”
                  Ettekirjutus kalgenditükkide suuruse kohta on välja jäetud, sest seda ei saa kontrollida ja see ei ole antud toote puhul iseloomulik.
                  Täpsustatud on laktoosi eemaldamise tingimusi ning katla temperatuuri.
                  Lause „Juustupätsid vormitakse kerge pressimise teel” on välja jäetud, kuna tegemist ei ole tehnoloogiast tuleneva kohustusega.
                  Täpsustatud on, et taimne söekiht tuleb lisada „käsitsi”, sest selles juustu „Morbier” olulises tootmisetapis peaks juustumeistri oskus eriti esile tulema. Lubatud on traditsiooniliste puust vormide ja linase riide kasutamine, kuna tegemist on kõnealuses valdkonnas traditsiooniliselt kasutatavate materjalidega.
                  Spetsifikaati on lisatud, et juustu „Morbier” puhul tuleb kasutada kuivsoolamist või soolvees soolamist ning soolvee parendamine keemiliste vahenditega on keelatud. Varasemasse spetsifikaati unustati see oluline tehnoloogiline etapp lisada.

         Laagerdumine

      Juustu laagerdumiseks sobib puidust pind kõige paremini, kuna see reguleerib vee ja soola tasakaalu kõige paremini. Puit rõhutab ka seost piirkonnaga, andes pinna kaudu edasi piirkonna mikrofloorat. Seetõttu on lisatud järgmine lause: „Juust laagerdub puidust plankudel.” Plankude päritolu ei ole täpsustatud.
      Kuid et mitte karistada neid juustumeistreid, kes lasevad oma juustudel laagerduda roostevabal pinnal, on pakutud välja järgmine üleminekumeede: „Erandina võivad need roostevabad pinnad, mis olid kasutusel juustu „Morbier” valmistamiseks enne 1. jaanuari 2006, olla kasutusel kuni nende uuendamiseni ja hiljemalt 31. detsembrini 2014.”
      Lisatud on, et laagerdumisaeg „ilma tsüklit katkestamata” peab olema vähemalt 45 päeva.
      Täpsustatud on, et „Juustude ladustamisel enne turustamist tuleb laagerdunud juuste säilitada temperatuuril üle 0 °C.”
      1.4.   Märgistus

      Välja on jäetud riikliku „INAO” logo kasutamise kohustus. Lisatud on kohustus kasutada Euroopa Liidu „AOP” (KPN) logo. Tootja andmete esitamise kohustus on asendatud laagerdaja andmete esitamise kohustusega.
      Täpsustatud on, et peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.
      1.5.   Riiklikud nõuded

      Punktis „Riiklikud nõuded” peeti oluliseks märkida ära „peamised kontrollitavad üksikasjad” koos vastavate viiteandmete ja hindamismeetoditega.
      1.6.   Muu teave

      Esitatud on tootmistingimusi kontrollivate struktuuride andmed, eelkõige uue sertifitseerimisasutuse andmed, mille tootjate ühendus on kontrolliasutuseks valinud. L’Institut National de l’Origine et de la Qualité on nüüdsest sellest rubriigist välja jäetud.

      II LISA

         KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

         „MORBIER”

      EÜ nr: FR-PDO-0205-0933-29.12.2011

         KGT ( ) KPN (X)

      1.   Nimetus

      „Morbier”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Prantsusmaa
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.3.

                  Juust

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      „Morbier” on lehma toorpiimast valmistatud, pressitud, kuumtöötlemata juust; toode on lameda silinderja ketta kujuline, selle läbimõõt on 30–40 cm ja kõrgus 5–8 cm, juustu kaal jääb vahemikku 5–8 kg ning ketas on tasaste külgede ja kergelt kumera põhjaga.
      Juustumassi keskel asub kogu ketast läbiv pidev must horisontaaljoon.
      Juustu koorik on naturaalne, soolveega hõõrutud, ühtlase välimusega, õrna mikroobikihiga kaetud ja vormi sisepinna jälgedega. Koorik on beežist kuni oranži värvusega, milles on oranžikas-, punakas- ja roosakaspruunid nüansid. Sisu on elevandiluuvalge kuni helekollase värvusega ja selles on tihedalt väikesi ebaühtlasi sõstramarja suuruseid augukesi või väikesi lamedaid mullikesi. Juust on katsudes pehme, kreemjas ja sulav, ei ole suus kleepuv ning juustu tekstuur on sile ja peen. Kindlapiirilises maitses esineb piima-, karamelli-, vanilli- ja puuviljanüansse. Juustu laagerdumisel lisanduvad lõhnabuketti röstimise, vürtsi ja taimsed nüansid. Maitsed on tasakaalus. Pärast täielikku kuivatamist sisaldab juust 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi rasva. Rasvavaba juustu niiskussisaldus jääb vahemikku 58–67 %. Juustu lastakse ilma tsüklit katkestamata laagerduda vähemalt 45 päeva, arvestatuna tootmise kuupäevast.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      Juustu „Morbier” tootmiseks kasutatav piim peab pärinema üksnes Montbéliarde’i tõugu (tõutüüp 46) või Prantsuse Simmentali tõugu (tõutüüp 35) lehmadelt või loomadelt, mis on saadud kahe tõu ristamisel sertifitseeritud asutuses.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Taimede kasvuperioodil peab piimakarja põhisööt koosnema määratletud piirkonna looduslike karjamaade rohust ja talveperioodil sealtsamast tehtud heinast või korjatud söödast.
      Et piirkonna ja toote vaheline tihe side oleks tagatud geograafilise piirkonna erisöödaga, tohib lehmadele anda üksnes 1 800 kg täiendsööta piimalehma kohta aastas. Tootmisettevõttes peab tegelikult kasutatava rohumaa pindala olema vähemalt üks hektar piimalehma kohta.
      Et säilitada traditsioonilist karjatamistava, on keelatud sellised karjapidamisviisid, kus sööt tuuakse lehmale sõime. Piimalehmad saadetakse karjamaale kohe pärast lume sulamist ja niipea kui maapind neid kannab. Karjatamise ajal on tootjalehmadel võimalik liikuda vähemalt 20 aaril karjamaal piimalehma kohta. Osutatud piirangutest tulenevalt on vähemalt 70 % söödast pärit geograafilisest piirkonnast.
      Kogu aasta vältel on keelatud anda silo või kääritatud sööta muul kujul, kuna see võib mõjutada tehnoloogiliselt juustu tootmist ja laagerdumist.
      Sööda traditsioonilise iseloomu säilitamiseks on piimakarja söödas lubatud kasutada üksnes selliseid tooraineid ja täiendsööta, mis ei pärine geneetiliselt muundatud taimedest.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      —
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Päritolunimetuse „Morbier” all turustatavate juustude märgisel peab olema päritolunimetus, mille tähesuurus on vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevatest kõige suurematest tähemärkidest.
      Märgisel peab olema ka Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol „AOP” (KGT).
      Juustukettale kinnitatud märgisel on selgelt osutatud juustukoja andmed (nimi või ärinimi ja aadress).
      Peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites kasutada mis tahes kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või vabrikumärk.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Geograafiline piirkond hõlmab järgmiste kommuunide alasid.
      Aini departemangu järgmised kommuunid: Apremont, Bellegarde-sur-Valserine’i endisele Coupy kommuunile vastav osa, Belleydoux, Champfromier, Charix, Chézery-Forens, Confort, Echallon, Giron, Lancrans, Leaz, Lelex, Mijoux, Plagne, Montanges ja Saint-Germain-de-Joux.
      Gardi departemangu kõik kommuunid.
      Jura departemangu kõik kommuunid välja arvatud Annoire, Aumur, Champdivers, Chemin, Longwy-sur-le-Doubs, Molay, Peseux, Petit-Noir, Saint-Aubin, Saint-Loup, Tavaux.
      Saône et Loire’i departemangu järgmised kommuunid: Communes de Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse, Fretterans, Joudes, Mouthier-en-Bresse, Sagy, Saillenard, Savigny-en-Revermont ja Torpes.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

         Looduslikud tegurid

      Geograafiline piirkond kuulub juura ajastust pärit alade kompleksi (arc jurassien) lubjakiviplatoole, ulatudes väikeses osas ka kõrvalasuvale tasandikule. Sageli on tegemist kõrgel asuvate aladega. Maastikku liigandavad rohumaad ja metsad. Rohumaade looduslik lubjamuldade taimestik on väga mitmekesine.
      Kogu piirkonnale on iseloomulik mandriline kliima, kus talve ja suve temperatuuri erinevused on suured ning sademeid esineb kogu aasta lõikes, kuid eriti palju suvel. Kogu piirkonda iseloomustab ka põhjaosale tüüpiline kliima, kus aasta keskmine temperatuur on madal (ehkki suvine on kõrge) ning päevi, mil temperatuur langeb miinuskraadidesse esineb rohkesti. Tegemist on mägise või eelmägise väga sademeterikka keskkonnaga, kus aastane sademete hulk on alati üle 900 mm ja üldjuhul isegi üle 1 000 mm. Sademeid on rohkesti juba madalamatel kõrgustel ning massiivi keskosas on sademete hulk veelgi suurem. Selline jaotuvus aastaaegade lõikes tähendab, et kuiv aastaaeg puudub. Kirjeldatud kliima on rohu kasvuks erakordselt soodne.

         Inimtegur

      Kuna Juura mäemassiivi põhja- ja keskosas esineb rohkelt rohumaid, põhineb kohalik majandus loomakasvatusel ja eelkõige piimatööstusel.
      Kõige vanem dokument, mis annab tunnistust juustu „Morbier” tootmisest, pärineb aastast 1799. Kuid sel ajal oli tegemist juba Pariisis tuntud juustuga ning võib arvata, et tegelikult on tegemist märksa vanemat päritolu juustuga.
      Algselt hakati seda juustu tootma siis, kui lehmad andsid vähe piima ja „Comté” juusturatta jaoks ei jätkunud seda piisavalt. Mõlema juustusordi – „Morbier” ja „Comté” – vahel on tihe side.
      Juustu „Morbier” valmistamise algupära kohta on mitmeid oletusi. Ühe arvamuse kohaselt sai juustu „Morbier” tootmine alguse talude hädavajadusest kasutada 8–10 kilogrammise juusturatta tootmiseks kahe järjestikuse lüpsi piima. Esimene kalgendikiht kaeti katla alt võetud nõega, et kaitsta seda väliskeskkonna bakterite eest ja hoida ära muudatusi kalgendi pealmises kihis enne, kui sellele lisati järgmisest lüpsist saadud kalgend. Nõekiht tähistab kahe kalgendi ühenduskohta.
      Kuna sütt lisatakse käsitsi, eeldab see väga täpset tasakaalutunnetust, et nii liiga kuiv kui ka liiga niiske kalgend saaksid õigesti kaetud. Tänu sellele, et kõnealust etappi teostatakse tänapäevalgi käsitsi on tagatud juustu „Morbier” valmistamisega seotud oskusteabe säilimine ja selle järgimine.
      Juura mägede veisekasvatajad on põlvkondade kaupa teinud veisekasvatuse alast aretustööd, nii et praeguseks on Montbéliarde’i tõugu lehm kõige paremini kohalike tingimustega kohastunud ja tema piim sobib kohalike juustutootmistehnoloogiate jaoks kõige enam. Lisaks on valitud välja ka Simmentali tõugu lehmad, kuid seda esineb vähem.
      5.2.   Toote eripära

      „Morbier” on lehma piimast valmistatud juust, mille kaal jääb vahemikku 5–8 kg.
      Juustu „Morbier” peamine iseloomulik omadus on juustumassi keskel asuv must horisontaaljoon, mis läbib kogu juusturatast. Must joon saadakse üksnes taimse söe (carbo médicinalis vegetalis) kihi kandmisel pooliku kalgendikihi ühele küljele enne pressimist. Juustu sisu, mida poolitab iseloomulik must joon, on elevandiluuvalge kuni helekollase värvusega ja selles on tihedalt väikesi ebaühtlasi augukesi.
      Kindlapiirilisel maitseskaalal esineb piima-, karamelli-, vanilli- ja puuviljanüansse. Juustu laagerdumisel lisanduvad lõhnabuketti röstimise, vürtsi ja taimsed nüansid.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Piimalehmade söödast valdava osa moodustav rohi mõjutab ka piima omadusi ning juustu „Morbier” organoleptilist eripära. Iga muudatus rohumaade taimestikus tuleb esile ka juustu aroominüanssides. Aastaaegade vaheldudes on see mõju selgesti märgatav. Seepärast on tootespetsifikaadi mitmete tingimuste eesmärk säilitada loodusliku taimestiku mitmekesisust. Seda söödataimestikus peituvat rikkust püütakse säilitada, keelates kasutada geneetiliselt muundatud kultuure, mis võiksid õistaimede kooslust muuta ja taimestiku mitmekesisust vähendada. Ka väetiste lisamise piiramise eesmärk on karjamaade rikkaliku taimestiku säilitamine.
      Juustu kuju (keskmise suurusega silinder) tulenes algselt mägitalude toodangust. Kaks tootmisetappi, mis vastavad kahele lüpsile, annavad olulise võimaluse juustu toota ja hoida ära ladustamisest tulenevaid kadusid. Samasugust tootmismeetodit hakkasid hiljem kasutama juustutootjate ühendused, sest see võimaldab toota juustu ka vähese piimatoodangu korral. Seos kuumutatud ja pressitud juustumassiga juustude, eelkõige juustu „Comté” tootmisega, seisneb juustukooriku soolveega hõõrumise tehnikas. Lisaks juustu välimusele mõjutab selline töötlemine ka juustu erilist maitset.
      Puitaluse kasutamine juustu laagerdamisel on ühest küljest vahetult seotud tehnoloogiliste nõuetega ja tuleneb teisest küljest looduslikust keskkonnast, st suurte okaspuumetsade lähedusest.
      Selleks et saada õrna ja siledat tekstuuri ning et peened nüansid juustu „Morbier” maitses välja tuleksid, tuleb kindlasti kastutada toorpiima, milles on eriline mikrofloora. Laktoosi eemaldamine, mis aitab kaasa juustu „Morbier” tekstuuri kujundamisse, toob juustus esile selle teisesed lõhnanüansid.
      Juustu keskel olev must joon tulenes algselt katla all oleva nõe kasutamisest. See tehnika annab kinnitust kuumutatud ja pressitud juustumassiga juustude tootmise seotusest Franche-Comté piirkonnaga.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
      https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMorbier.pdf

         (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1415, 20. august 2015, milles käsitletakse astaksantiini kasutamise lubamist kalade, koorikloomade ja dekoratiivkalade söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               21.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 220/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1415,
   20. august 2015,
   milles käsitletakse astaksantiini kasutamise lubamist kalade, koorikloomade ja dekoratiivkalade söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja kord. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

               (2)

               Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba astaksantiini kasutamiseks lõhe, forelli ja dekoratiivkalade söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

               (3)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud kaks taotlust astaksantiini ja sellest saadud valmististe ümberhindamiseks lõhe, forelli ja dekoratiivkalade organoleptilise söödalisandina, ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuse söödalisandi kasutamiseks uuel viisil koorikloomade ja muude kalaliikide kui lõhe ja forelli puhul. Taotlejad taotlesid kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 20. mai 2014. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda astaksantiin söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et astaksantiini kasutamine annab soovitud tagajärgi seoses kalaliha, koorikloomade epidermise ja dekoratiivkalade naha värvusega. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et astaksantiini kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Astaksantiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. Tuleks kehtestada astaksantiini maksimumsisaldus.

               (6)

               Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid” ja funktsionaalrühma „värvained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.
   Artikkel 2
   1.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 10. märtsi 2016 kooskõlas enne 10. septembrit 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.
   2.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 10. septembrit 2016 kooskõlas enne 10. septembrit 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud kaladele.
   3.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 10. septembrit 2017 kooskõlas enne 10. septembrit 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud dekoratiivkaladele.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. august 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3724 ja EFSA Journal 2014; 12(6):3725.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa hoidja

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Organoleptiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: a. värvained ii), mis loomadele söötmise korral annavad loomse päritoluga toidule värvuse

                  2a161j

                  —

                  astaksantiin

                     Söödalisandi koostis

                  astaksantiin
                  Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg
                  Diklorometaan: ≤ 600 mg/kg

                     Toimeaine kirjeldus

                  astaksantiin,
                  C40H52O4

                  CASi nr: 7542-45-2
                  Astaksantiin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel
                  Puhtuse kriteeriumid:

                              —

                              Analüüs (väljendatud astaksantiinina): minimaalselt 96 % kõigist värvainetest.

                              —

                              Karotenoidid, v.a astaksantiin: maksimaalselt 5 % kõigist värvainetest.

                     Analüüsimeetod
                      (1)

                              —

                              Astaksantiini sisalduse määramiseks söödalisandi valmistises: spektrofotomeetria lainepikkusel 431 nm.

                              —

                              Astaksantiini sisalduse määramiseks eelsegudes ja söödas: kõrgefektiivne normaalfaasiline vedelikkromatograafia koos nähtava valguse mõõtmisega 470 nm juures

                  Kalad

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

                              2.

                              Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse stabiilsus- ja säilitustingimused.

                              3.

                              Muude karotinoidide ja ksantofüllidega astaksantiini segu ei tohi ületada 100 mg/kg täissöödas (niiskusesisaldus 12 %).

                              4.

                              Kasutajate ohutus: käitlemisel tuleb kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                  10. september 2025

                  Koorikloomad

                  —

                  —

                  100

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa hoidja

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Organoleptiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: a. värvained iii), mis parandavad dekoratiivkalade või -lindude värvust

                  2a161j

                  —

                  astaksantiin

                     Söödalisandi koostis

                  astaksantiin
                  Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg
                  Diklorometaan: ≤ 600 mg/kg

                     Toimeaine kirjeldus

                  astaksantiin,
                  C40H52O4

                  CASi nr: 7542-45-2
                  Astaksantiin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel
                  Puhtuse kriteeriumid:

                              —

                              Analüüs (väljendatud astaksantiinina): minimaalselt 96 % kõigist värvainetest.

                              —

                              Karotenoidid, v.a astaksantiin: maksimaalselt 5 % kõigist värvainetest.

                     Analüüsimeetod
                      (2)

                              —

                              Astaksantiini sisalduse määramiseks söödalisandi valmistises: spektrofotomeetria lainepikkusel 431 nm.

                              —

                              Astaksantiini sisalduse määramiseks eelsegudes ja söödas: kõrgefektiivne normaalfaasiline vedelikkromatograafia koos nähtava valguse mõõtmisega 470 nm juures

                  Dekoratiivkalad

                  —

                  —

                  100

                              1.

                              Astaksantiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

                              2.

                              Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse stabiilsus- ja säilitustingimused.

                              3.

                              Muude karotinoidide ja ksantofüllidega astaksantiini segu ei tohi ületada 100 mg/kg täissöödas (niiskusesisaldus 12 %).

                              4.

                              Kasutajate ohutus: käitlemisel tuleb kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                  10. september 2025

         (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

         (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/651, 24. aprill 2015, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2015. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

text:
               25.4.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 107/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/651,
   24. aprill 2015,
   milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2015. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

               (2)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a on sätestatud, et kvootide teine alaperiood on aprill.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2015. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomase kvoodiga taotletud koguste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (4)

               Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2015. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid.

               (5)

               Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130.

               (6)

               Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbriga 09.4130 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2015. aasta aprilli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.
   2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. aprill 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, 7. detsember 2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

         Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2015. aasta aprilli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

      Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                  Päritolu

                  Jrk-nr

                  2015. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient

                  2015. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

                  Ameerika Ühendriigid

                  09.4127

                  — (1)

                  19 567 500

                  Tai

                  09.4128

                  — (1)

                  8 531 035

                  Austraalia

                  09.4129

                  — (1)

                  868 000

                  Muud riigid

                  09.4130

                  0,849768 %

                  0

         (1)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.