title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/295, 1. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               2.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 55/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/295,
   1. märts 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. märts 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  371,5

                  IL

                  211,0

                  MA

                  89,4

                  SN

                  149,8

                  TN

                  116,3

                  TR

                  104,6

                  ZZ

                  173,8

                  0707 00 05

                  JO

                  206,0

                  MA

                  83,0

                  TR

                  167,7

                  ZZ

                  152,2

                  0709 93 10

                  MA

                  42,9

                  TR

                  147,6

                  ZZ

                  95,3

                  0805 10 20

                  EG

                  46,4

                  IL

                  75,8

                  MA

                  48,5

                  TN

                  52,2

                  TR

                  62,7

                  ZZ

                  57,1

                  0805 50 10

                  MA

                  74,1

                  TN

                  91,8

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  86,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,7

                  US

                  106,0

                  ZZ

                  99,9

                  0808 30 90

                  CL

                  168,0

                  CN

                  90,6

                  ZA

                  104,3

                  ZZ

                  121,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 360/2014, 9. aprill 2014 , millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               10.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 107/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 360/2014,
   9. aprill 2014,
   millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS
   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 172/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”), Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi (edaspidi „FeSi”) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”).

               (2)

               Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli HRVst pärit impordile 31,2 %, välja arvatud äriühingutele Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), Egiptusest pärit impordile 18,0 %, välja arvatud äriühingule Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), Kasahstanist pärit impordile 33,9 %, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit impordile 5,4 % ja Venemaalt pärit impordile 22,7 %, välja arvatud äriühingule Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).

               (3)

               Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1297/2009 (3) tunnistati kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks.

               (4)

               30. novembril 2009 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmääruse artikli 11 lõikega 3 ette nähtud osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotluse, mille esitas Venemaa eksportiv tootja Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant koos oma sidusettevõttega Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi ühiselt „Venemaa kontsern”). Nõukogu lõpetas osalise vahepealse läbivaatamise rakendusmäärusega (EL) nr 60/2012, (4) sest puudusid piisavad tõendid muutunud asjaolude püsiva laadi kohta. Eelkõige ei tõendanud Venemaa kontsern, et tema hinnakujunduspoliitika on püsivat laadi. Seepärast jäeti esialgsel uurimisel Venemaa kontsernile kindlaks määratud dumpingumarginaal muutmata. Samal põhjusel lükati tagasi Venemaa kontserni pakutud kohustus.

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamiseks

               (5)

               Pärast seda, kui oli avaldatud teade kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (5) sai komisjon 28. novembril 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu FeSi kogutoodangust.

               (6)

               Taotlus esitati järgmise kahe riigi kohta: HRV ja Venemaa.

               (7)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (8)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 28. veebruaril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”), et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine
   4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (9)

               Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (10)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV ja Venemaa eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (11)

               Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

               (12)

               Võttes arvesse uurimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate ja liidus asuvate sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (13)

               Võttes arvesse, et vaid üks HRV eksportiv tootja esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati HRV eksportivatest tootjatest valimit mitte teha. Pärast küsimustiku kättesaamist otsustas kõnealune eksportiv tootja koostöö tegemist mitte jätkata. Seega leitakse, et uurimise käigus ei teinud koostööd ükski HRV eksportiv tootja.

               (14)

               Venemaaga seoses kutsuti uurimise raames koostööd tegema kõiki teadaolevaid Venemaa tootjaid, st äriühinguid Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant ja NLMK ning Venemaa kontserni. Praeguse läbivaatamisega seotud uurimise käigus tegi komisjoniga koostööd ainult üks Venemaa kontsern.

               (15)

               Sõltumatutelt importijatelt ei tulnud küsimustikule ühtegi vastust. Seega leiti, et uurimise raames ei teinud koostööd ükski liidu sõltumatu importija.

               (16)

               Vastused küsimustikule laekusid seitsmest teadaolevast liidu FeSi tootjast kuuelt. Liidu tootjate suhteliselt väikest arvu arvestades ei kavandatud läbivaatamisega seotud uurimise raames väljavõttelist uuringut.

               (17)

               Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad

                                       FERROATLANTICA kontsern:

                                       Ferroatlantica S.L. — Madrid, Hispaania;

                                       Ferropem — Chambéry, Prantsusmaa;

                                       Huta Łaziska S.A. — Łaziska Górne, Poola;

                                       OFZ a.s. — Istebné, Slovakkia;

                                       TDR LEGURE d.o.o. — Ruše, Sloveenia;

                                       VARGON ALLOYS A.B. — Vargön, Rootsi,

                           b)

                           liidu kasutajad

                                       Aperam SA — Luksemburg;

                                       Ugitech — Ugine, Prantsusmaa,

                           c)

                           eksportiv tootja Venemaal:

                                       Venemaa kontsern

                                       JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (edaspidi „JSC CHEMK”) — Tšeljabinsk, Venemaa;

                                       JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi „JSC KF”) — Novokuznetsk, Venemaa;

                                       RFA International LP (edaspidi „RFAI”) — Mishawaka, USA,

                           d)

                           võrdlusriigi tootjad

                                       Elkem AS, Oslo, Norra

                                       FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norra

                                       Finnfjord AS, Finnsnes, Norra.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
   1.   Vaatlusalune toode

               (18)

               Vaatlusalune toode on HRVst ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluv ferrosiliitsium.

               (19)

               Ferrosiliitsiumi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. See on energiamahukas protsess. FeSi-d müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja seda on erineva kvaliteediga sõltuvalt räni- ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. 70 % ja suurema ränisisaldusega FeSi-d peetakse väga puhtaks tooteks. Üle 55 % ja alla 70 % ränisisalduse korral on tegemist keskmise puhtusastmega tootega ning alla 55 % ränisisalduse korral madala puhtusastmega tootega. Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses.

         2.   Samasugune toode

               (20)

               Liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud FeSi-l ning Norras (edaspidi „võrdlusriik”) — sest HRV on mitteturumajanduslik riik ja seda ei uuritud käesoleva uurimise käigus — ja Venemaal toodetud ja kohapeal müüdud FeSi-l leiti olevat põhimõtteliselt samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusalad nagu HRVs ja Venemaal toodetud ja liitu ekspordiks müüdud FeSi-l. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (21)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada kahe asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumist või kordumist.

         HRVST PÄRIT IMPORT
   1.   Sissejuhatavad märkused

               (22)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 13, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.

               (23)

               Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks kasutati seepärast aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed), ning muu avalikult kättesaadav teave.

               (24)

               Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 30, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 18 asjakohaseks määrata nii normaalväärtus kui ka ekspordihind üldisel alusel, täpsemalt üheainsa toote põhjal.

               (25)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 9 kasutati iga kord, kui leiti, et asjaolud ei ole muutunud, juba esialgses uurimises dumpingu kindlakstegemiseks kasutatud metoodikat.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
   2.1.   Normaalväärtuse määramine

               (26)

               Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles kommenteerima oma ettepanekut kasutada Norrat turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV puhul. Norrat kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Kuna üheltki huvitatud isikult selle kohta kommentaare ei tulnud, järeldati, et HRV jaoks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määramiseks tuleks valida uuesti võrdlusriigiks Norra.

               (27)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate Norra tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes Hiina koguekspordiga liitu, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle tulemusena leiti, et omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline.

               (28)

               Samuti uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlik.

               (29)

               Normaalväärtuse aluseks võeti seega tegelik omamaine hind, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana.

         2.2.   Ekspordihinna määramine

               (30)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 24, ei teinud Hiina eksportivad tootjad uurimise käigus koostööd. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks parima kättesaadava teabe põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.

               (31)

               Kõigepealt võeti importi käsitlevast Eurostati andmebaasist impordimaht ja -hinnad eespool põhjenduses 18 nimetatud kolme CN-koodi kohta, mis vastavad erinevatele kvaliteediastmetele. Kuna peeti asjakohaseks määrata ekspordihind keskmisena, kohandati CN-koodide 7202 29 10 ja 7202291090 kohta käivaid andmeid vastavalt CN-koodi 7202 21 00 ränisisaldusele. Selline meetod, mille kohaselt impordi kogumahtu hinnatakse kvaliteediastme FeSi75 põhjal, pakuti välja läbivaatamistaotluses. Kõnealuse kolme CN-koodi impordimahud ja -hinnad liideti ja kaaluti, et saada üks keskmine.

               (32)

               Lõpuks kohandati seda impordi keskmist CIF-hinda tehasehinna saamiseks, lahutades sellest eelkõige transpordikulu. Müügihind määrati seega kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 Eurostati impordistatistikas kajastuvate makstud või makstavate hindade põhjal.

         2.3.   Võrdlused ja kohandused

               (33)

               Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse ka hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Eelkõige tehti kohandusi selleks, et võtta arvesse eksporditolle; seda tehti läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal, sest Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd.

         2.4.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (34)

               Eespool kirjeldatud viisil saadi dumpingumarginaaliks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 165 %.

               (35)

               Tuleb siiski märkida, et vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi kogumaht on pärast algsete meetmete kehtestamist järsult vähenenud ning eespool nimetatud dumpingumarginaal määrati väikese impordimahu põhjal (täpsemalt alla 2 500 tonni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul).

               (36)

               Seepärast uuriti analüüsi täielikkuse huvides ka Hiina eksportivate tootjate hinnakujunduspoliitikat kolmel peamisel turul väljaspool liitu: Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA”).

               (37)

               Selleks määrati Hiina ekspordiandmete põhjal Hiina ekspordihind Jaapanis, Lõuna-Koreas ja USAs. Võrdlus eespool määratud normaalväärtusega näitas samuti dumpingu olemasolu; see varieerus olenevalt sihtriigist 86 % ja 92 % vahel.

         3.   Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral
   3.1.   Tootmisvõimsus HRVs

               (38)

               HRV on maailma juhtiv FeSi-d tootev riik. Tema tootmisvõimsus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 10–11 miljonit tonni aastas. Seega kasutas HRV tootmisharu hinnanguliselt 50 % oma tootmisvõimsusest. See tähendab, et tal on praegu ligikaudu 5,5 miljonit tonni vaba tootmisvõimsust aastas, mis on ligi seitsmekordne liidu kogutarbimine. Hoolimata praegusest tootmisvõimsuse ülejäägist ilmneb taotleja esitatud teabe põhjal, et HRV tootmisvõimsus suureneb jätkuvalt, sest ehitatakse suuremaid ja tõhusamaid ahje.

               (39)

               Puuduvad tõendid selle kohta, et Hiina omamaise turu või kolmandate riikide turgude tarbimismaht edaspidi märkimisväärselt suureneks ja et need suudaksid seega Hiina tootjate vaba võimsuse kasutamise korral suurenenud toodangumahu vastu võtta.

         3.2.   Liidu turu atraktiivsus

               (40)

               Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2008. aasta veebruaris vähenes import HRVst pidevalt, kuni muutus marginaalseks, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 1 % liidu tarbimisest. Pärast ligikaudu 330 400-tonnist impordi tippmahtu 2007. aastal kahanes import vähem kui 2 500 tonnile 2012. aastal. Sellest hoolimata on ELi FeSi turg täheldatud hinnatasemeid arvestades Hiina eksportijate jaoks jätkuvalt atraktiivne.

               (41)

               Nagu eespool öeldud, on Hiinas oluline tootmisvõimsuse ülejääk, mis viitab tugevale vajadusele leida teisi turge, mis selle liigse tootmisvõimsuse vastu võtaksid. Kuna aga Hiina valitsus on kehtestanud mitu ekspordipiirangut (täpsemalt 25-protsendilise eksporditolli, 17-protsendilise tagastamatu käibemaksu ja ekspordilitsentsid), kahanes Hiina kogueksport 2007. aasta 1,5 miljoni tonniselt tippmahult vaid 0,4 miljonile tonnile 2009. aastal. Alates 2010. aastast võis siiski täheldada üldist ekspordi taastumist: ekspordimaht suurenes 0,8 miljoni tonnini ning oli 2013. aastal hinnanguliselt 0,7 miljonit tonni. Värskeimad andmed näitavad ekspordimahu püsimist samal tasemel, mis ületab tervet liidu tarbimist.

               (42)

               Hoolimata kõnealustest ekspordipiirangutest eksportisid Hiina tootjad märkimisväärses mahus FeSi-d kogu maailma turgudele, kus ei kehti impordipiiranguid (täpsemalt Jaapanisse, Lõuna-Koreasse ja USAsse).

               (43)

               Aasia turg võiks esmapilgul olla üks alternatiiv, mis võtab vastu osa Hiina toodangu ülejäägist. Taotleja esitatud teabe kohaselt võivad aga viimase aja muutused nimetatud turul teha selle Hiina eksportijate jaoks vähem atraktiivseks.

               (44)

               Nimelt hakkab Aasia turgu tugevalt mõjutama tootmise käivitumine kahe uue ferrosiliitsiumi projekti raames Malaisias (Pertama Ferroalloysi ja Sarawak Ferroalloysi tehased). Prognoosi kohaselt suureneb ferrosiliitsiumi aastatoodang Malaisias alates 2014. aastast 420 000 tonni võrra ning see müüakse ümbritsevatesse Kagu-Aasia maadesse, eelkõige Jaapanisse, mille vajadus on 600 000 tonni ferrosiliitsiumi aastas. Malaisia tehaste toodang hakkab negatiivselt mõjutama Hiina eksporti Kagu-Aasiasse. Peale selle on Jaapani terasetootjad ja Lõuna-Korea terasetehased sõlminud juba kokkulepped uutelt Malaisia tootjatelt märkimisväärsete ferrosiliitsiumi koguste ostmiseks aastas, mis raskendab Hiina ekspordi sisenemist turule.

               (45)

               Pärast teatavakstegemist esitatud märkustes väitis eksportiv tootja, et Malaisia toodangu mahtu oli üle hinnatud. Kontrollimise järel loeti see märkus asjakohaseks, mistõttu määrati Malaisia toodangu parandatud mahuks ligikaudu 370 000 tonni.

               (46)

               Seepärast võib eeldada, et lisanduv Malaisia toodang suurendab konkurentsi kõnealusel juba niigi küllastunud turul, kus HRV-l ja Venemaal on praegu märkimisväärne turuosa.

               (47)

               Hiina toodangu vähenemine liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on seletatav eelkõige Hiina valitsuse kehtestatud ekspordipiirangutega, millest oli juttu eespool põhjenduses 41.

               (48)

               Hiina tootjate liigse tootmisvõimsuse vastuvõtmise seisukohalt mõjuksid atraktiivselt ka hinnad ELi turul. Nimelt oli liidu keskmine turuhind 2012. aastal vähemalt sama kõrge kui Hiina tootjate ekspordihinnad nende peamistes sihtriikides (Jaapan, Lõuna-Korea ja USA), mis rõhutab veelgi liidu turu atraktiivsust olukorras, kus müük teistele sihtturgudele raskeneb.

               (49)

               Seega võib järeldada, et Euroopa turg, mis on üks maailma suurimaid, on Hiina tootjate jaoks endiselt atraktiivne.

         4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (50)

               HRV vaba tootmisvõimsus ja suhteliselt atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et vaatlusaluse toote eksport Hiinast ähvardab suureneda, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.

               (51)

               Arvestades HRV olemasolevat ja potentsiaalset vaba tootmisvõimsust, tõsiasja, et liidu turg on üks maailma suurimaid, ja eeldatavat survet Hiinast pärit ekspordile Kagu-Aasias, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendavad HRV eksportijad tõenäoliselt dumpinguhindadega eksporti liitu.

         VENEMAALT PÄRIT IMPORT
   1.   Sissejuhatavad märkused

               (52)

               Nagu on öeldud põhjenduses 14, tegi menetlusega koostööd ainult üks tootjate kontsern. Selgus aga, et kõnealuse Venemaa kontserni arvele läheb märkimisväärne osa Venemaa kogutoodangust, st ligikaudu 78 % kogu FeSi toodangust Venemaal, ja suurema osa Venemaalt pärit FeSi impordist liitu. Seepärast leiti, et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks tuleb kasutada Venemaa kontserni antud teavet koos muude allikatega, nagu läbivaatamistaotlus ja kättesaadav importkaubanduse statistika (Eurostatilt).

               (53)

               Dumpingumarginaali arvutamisel käsitatakse Venemaa kontserni kuuluvaid äriühinguid JSC CHEMK ja JSC KF tolliseadustiku artikli 143 (7) tähenduses üksteisega seotuna, nagu ka esialgses uurimises. Seetõttu arvutati kogu kontserni jaoks üks dumpingumarginaal, kasutades järgmist metoodikat. Kõigepealt arvutati eraldi iga eksportiva tootja dumpingumäär ning seejärel tehti kindlaks kogu kontserni kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines esialgse uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille kohaselt arvutati dumping tootmisüksuste kõikide tootmis- ja müügiandmete koondamise teel. Seda erinevat metoodikat kasutati ka lõpetatud vahepealse läbivaatamise käigus. Metoodikat muudeti, sest muutunud oli kontserni struktuur ning nüüd oli võimalik teha kontserni sees kindlaks üksikute tootjate müügi- ja tootmisandmed.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
   2.1.   Normaalväärtuse määramine

               (54)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes nende liitu toimuva eksportmüügi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu toimunud eksportmüügi kogumahust.

               (55)

               Samuti uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Seda uuriti selliste eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdud tooteliikide puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldavad mõne liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui eksportiva tootja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (56)

               Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti eksporditava vaatlusaluse toote iga liigi puhul kindlaks, kui suur osa sellistest toodetest müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

               (57)

               Nende tooteliikide puhul, mille müügist rohkem kui 80 % toimus omamaisel turul kuludest kõrgema hinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli võrdne ühiku tootmiskuluga või ületas seda, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta asjaomase tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

               (58)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (59)

               Kui omamaisel turul konkreetset tooteliiki ei müüdud või kui tooteliigi omamaine müük oli ebapiisav, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.

               (60)

               Normaalväärtuse arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 lähtuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumisummade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote valmistamist ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müüki kajastavatest tegelikest andmetest või kättesaadavatest faktidest.

         2.2.   Ekspordihinna määramine

               (61)

               Venemaa kontserni eksportmüük liitu toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil temaga seotud ettevõtja (sidusimportija) RFAI kaudu, mis tegeles liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõikide imporditoimingutega, st sidusimportija toimingutega.

               (62)

               Seepärast määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, kohandatuna impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõikide kulude ning müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi põhjendatud marginaali võrra. Selleks kasutati tegelikku müügi-, üld- ja halduskulude protsenti ning esialgses uurimises kasutatud kasumimäära (kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud kasumi kohta uut teavet), mis oli 6 %.

               (63)

               Venemaa kontsern väitis, et RFAId tuleks käsitada sama majandusüksuse osana, sest mõlemat kontrollivad ja juhivad samad isikud ning äriühingud toimivad ühe majandusüksusena. Seepärast ei tulevat ekspordihinna kindlaksmääramisel RFAI müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit maha arvata.

               (64)

               See, kas Venemaa kontserni ja RFAI vaheline seos vastas ühele majandusüksusele või mitte, ei ole artikli 2 lõike 9 kohase ekspordihinna arvutamise eesmärgil toimuva kohandamise seisukohalt asjakohane.

               (65)

               Seega, kuna Venemaa kontserni eksportmüük toimus seotud ettevõtja (RFAI) kaudu, tuli ekspordihinda kohandada, arvates maha müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali, nagu on sõnaselgelt ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 9. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

               (66)

               Eksportiv tootja kordas oma väidet, et tegemist on ühe majandusüksusega ning et algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamine müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi võrra ei ole seetõttu kohaldatav. Samuti väitis ta, et isegi kui kohandamine on põhjendatud, peaks arvutatud ekspordihind hõlmama ainult RFAI impordikulusid, mitte aga ühe majandusüksuse ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. Viimaks teatas ta, et ei ole nõus järeldusega, et käesoleval juhul ei ole tegemist ühe majandusüksusega.

               (67)

               Ühe majandusüksuse olemasolu ei ole algmääruse artikli 2 lõike 9 kohase ekspordihinna arvutamise seisukohalt oluline. Kui algmääruse artikli 2 lõigetes 1 ja 9 sätestatud tingimused on täidetud, ei ole kontrolli või seotuse määr artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamise õiguspärasuse hindamisel oluline (8). Artikli 2 lõike 9 kohaselt peab komisjon teatud juhtudel arvutama ekspordihinna ning kohandama selliselt arvutatud ekspordihinda teatud parameetrite võrra, kaasa arvatud juhul, kui pooled „tõenäoliselt on liitunud”. Algmääruse artikli 2 lõike 9 sõnastus on selge, märkides, et tegemist on kohandatavate summadega (komisjonipoolne rõhutus). Komisjon tegi kindlaks, et RFAI tegeles kõikide toimingutega, mida tavaliselt teeb seotud importija liidus. Nimelt on RFAI tihedalt seotud kontserni rahvusvahelise tegevusega (klienditeenindus, logistika ja tarnegraafik, kapitalikaupade ja põhitoorainete ostmine jne). Seega oli algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamise eeltingimus täidetud, mistõttu kohandamine oli põhjendatud. Seepärast järeldatakse, et algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuli kohandused teha.

               (68)

               Eksportiva tootja väitel tuleneb Nikopolsky/Interpipe'i kohtuasjas tehtud otsusest, (9) et kui eksportija ja seotud kaubandusettevõtja moodustavad ühe majandusüksuse, ei ole algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud ekspordihinna kohandamine lubatud. See väide on alusetu. Nimelt käsitletakse kõnealuses kohtuotsuses artikli 2 lõike 10 punktiga i ette nähtud kohandamist nominaalse komisjonitasu võrra, mille on saanud müüja, kelle funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kõnealune kohtupraktika ei ole seega asjakohane käesoleval juhtumil, kus Šveitsi ettevõtja RFAI tegeleb kõikide toimingutega, mida tavaliselt teeb sidusimportija. Ühe majandusüksuse olemasolu mõjutab algmääruse artikli 2 lõikega 10 ette nähtud kohandusi teistmoodi kui nõutavaid kohandusi, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 9. Peale selle ei ole jäetud mingit kaalutlusõigust küsimuses, kas kohandamist müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali võrra nõutakse või mitte. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuleb selline kohandus teha, kui pooled on liitunud.

               (69)

               Kohanduse ulatuse küsimuses ei saa nõustuda müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osalise mahaarvamise nõudega, sest eksportiv tootja ei ole esitanud asjakohaseid tõendeid. Algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandused on osa ekspordihinna arvutamisest kõige tavalisematel pooltevahelise seotuse juhtudel. Kui müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kogusumma arvataks maha üksnes osaliselt, peaks selline muudatus põhinema eksportiva tootja esitatud tõenditel kulude kohta, eelkõige selle kohta, kas need kulud kujutavad endast erikulutusi seoses mõne tegevusega, mis ei ole otseselt seotud vaatlusaluse toote impordiga selle importimise ja järgneva edasimüümise vahelisel ajal.

               (70)

               Venemaa kontsern väitis ka, et ekspordihinna arvutamisel ei tuleks algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt maha arvata dumpinguvastast tollimaksu, sest tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades.

               (71)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote edasimüügihinnad liidus ei kajastanud tollimaksu 99 % deklareeritud tehingute puhul. Seepärast võib järeldada, et dumpinguvastane tollimaks ei kajastunud nõuetekohaselt Venemaa kontserni edasimüügihindades. Seega ei saanud Venemaa kontserni kõnealust väidet aktsepteerida ja dumpinguvastaste tollimaksude summa arvati ekspordihindade arvutamisel maha, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 9.

         2.3.   Võrdlused ja kohandused

               (72)

               Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

               (73)

               Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 kohandati ekspordihinda transpordikulu, kindlustuskulu, terminali- ja käitlemiskulu, krediidikulu ja komisjonitasude võrra, kui need olid kohaldatavad ja põhjendatud.

         2.4.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (74)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi kummagi Venemaa kontserni kuuluva koostööd tegeva eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehinna tasemel.

               (75)

               Asjaomane eksportiv tootja esitas mitu väidet seoses dumpingumarginaali arvutamisega.

               (76)

               Esiteks vaidlustati ühe kontserni kuuluva tootmisettevõtja poolt teiselt kontserni tootmisettevõtjalt ostetud kvartsiidi hinna kohandamise puhul 5-protsendilise kasumimarginaali lisamine kohandatud ostuhinnale. Põhjenduseks toodi, et mõlemad ettevõtjad on sama majandusüksuse osad.

               (77)

               Ehkki argument ühe majandusüksuse olemasolu kohta ei ole kvartsiidi hinna kohandamise seisukohalt asjakohane, tunnistatakse, et seotud pooled võivad omavahel teha tehinguid ilma kasumit saamata. Kuna kvartsiiti ei müüdud kontsernivälistele pooltele, ei saanud kasumi olemasolu ka tõendada. Seetõttu arvati kasumimarginaal kohandatud kvartsiidihinnast maha ning muudeti vastavalt dumpingu määramist.

               (78)

               Teine väide oli seotud sellega, et komisjon kohaldas WTO vaidluste lahendamise organi soovitusi, mis olid antud lõhevaidluses Norraga. Kõnealusel juhul soovitati, et kui mingi tooteliigi omamaine müük ei ole tüüpiline, tuleb nende tehingute müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit sellegipoolest normaalväärtuse arvutamisel kasutada. Eksportiv tootja väitis ka, et aegumisega seotud läbivaatamisel ei oleks tohtinud kasutada uut metoodikat, sest seda ei õigusta ükski oluline muutus asjaoludes.

               (79)

               Komisjon selgitas eksportivale tootjale ärakuulamisel lõhe vaekogu metoodikat, kuid too leidis jätkuvalt, et vaekogu soovitus rikub algmääruse artikli 2 lõikeid 4 ja 6. Tulenevalt oma kohustustest WTO ees peab aga komisjon selliseid otsuseid täitma. Kõnealune metoodika kehtib kõikidel juhtudel, mitte ainult algmääruse artikli 5 alusel algatatud uurimiste puhul.

               (80)

               Kolmandast väitest lähtudes tegi komisjon parandused nendel juhtudel, kus ühe kontserni kuuluva eksportiva tootja kulu võrreldi teise eksportiva tootja teatud müügiga.

               (81)

               Komisjon kinnitab samuti, et käivet kohandati samade mahaarvamiste võrra nagu tootmiskulu, näiteks transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskulu võrra kasumlikkuse kontrollimiseks ning pakendamiskulu võrra dumpingumarginaalide määramiseks.

               (82)

               Neljandas väites leiab eksportiv tootja, et kehtiv dumpinguvastane tollimaks arvati ekspordihinnast maha põhjendamatult. Selle tõestuseks väidetakse, et eksportmüügi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % kõrgemad kui esialgse uurimise ajal, mis tõendavat, et dumpinguvastane tollimaks sisaldus ekspordihinnas. Lisaks ei oleks pidanud maha arvama teatud tollimakse ja dumpinguvastaseid tollimakse seetõttu, et need olid tulevase perioodi eest väidetavalt ette makstud. Samuti ei oleks komisjon pidanud arvesse võtma Jaapanis asuva kontori kulusid ega Šveitsi föderaalset ega kantoni tulumaksu.

               (83)

               Eksportiva tootja esitatud tõendid ei tõenda üheselt, et dumpinguvastane tollimaks sisaldus kõnealusel juhtumil ja kõnealuse toote puhul nõuetekohaselt ekspordihinnas. Nii edasimüügihinnad kui ka tootmiskulud on esialgse uurimise ajaga võrreldes oluliselt suurenenud. Seepärast ei saa ekspordihinna suurenemist üheselt omistada väidetavale tollimaksu lisandumisele. Esitatud tõendite ebapiisavuse näitlikustamiseks võrdles komisjon ekspordihinda kauba maksumusega (koos dumpinguvastase tollimaksuga) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja sai tulemuseks, et 99 % eksporditehingutest ei toimunud piisavalt kõrge ekspordihinnaga, et katta dumpinguvastast tollimaksu. Ning isegi kui tollimaks jäetaks maha arvamata, ei tühistaks see järeldust, et tegemist on märkimisväärse dumpinguga, ega mõjutaks ka järeldust dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta. Seepärast ei oleks sellel mingit mõju käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise tulemustele.

               (84)

               Komisjon täheldas, et tollimakse ja dumpinguvastaseid tollimakse ei saa ette maksta ning et need tollimaksud nõutakse sisse importimise ajal. Peale selle kasutas kontsern tolliladustamist, mis tähendab, et tollimaksud tuli tasuda alles pärast tegelikku importimist ja müümist. Samuti ilmnes 31. detsembri 2012. aasta proovibilansi ja auditeeritud majandusaasta aruande võrdluse põhjal selgelt, et audiitorid muutsid väidetavad ettemakstud dumpinguvastased tollimaksud tegelikult makstud dumpinguvastasteks tollimaksudeks, mis kajastuvad kasumiaruandes kuluna.

               (85)

               Jaapani kontori kulud ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ega mõjutanud seega komisjoni arvutusi. Seepärast lükati see väide tagasi. Nimetatud Šveitsi maksud saaks jätta arvesse võtmata üksnes juhul, kui need oleksid seotud ettevõtte tulumaksuga, mida need teatavakstegemise järel saadud vastuse põhjal tunduvad ka olevat. Dumpingu arvutust muudeti seega sellele vastavalt.

               (86)

               Komisjon korrigeeris kontserni ühe ettevõtja poolt Briti Neitsisaartel teisele kontserni ettevõtjale antud laenu kohandatud intressi, arvestades väidet, et selliseid laene võidakse anda turutingimustest madalama intressiga ning et neil ongi oma olemuselt mõtet üksnes siis, kui laenuintress on pankade pakutavast madalam. Komisjon kinnitab ka, et RFAI kasumimarginaali kohaldati arve netoväärtusele ettevõtja arvestusvääringus, mitte CIF-hinnale, millele lisandusid teatud kulud.

               (87)

               Võttes arvesse eespool toodud kaalutlusi ning muutes arvutusi vastavalt aktsepteeritud väidetele kvartsiidi kontsernisisese müügi, kontsernisisese laenu ning Šveitsi föderaalse ja kantoni tulumaksu kohta, korrigeeriti dumpingumarginaali ja saadi selleks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 43 %.

               (88)

               Meenutatakse, et eespool põhjenduses 4 nimetatud vahepealse läbivaatamise tulemusena jõuti järeldusele, et Venemaa kontserni import ajavahemikus 2009. aasta oktoobrist 2010. aasta septembrini toimus dumpinguhinnaga.

         3.   Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (89)

               Lisaks sellele, et analüüsiti dumpingu esinemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, uuriti ka dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust.

         3.1.   Tootmisvõimsus Venemaal

               (90)

               Venemaa on maailmas suuruselt teine FeSi tootja. Turuanalüüsiettevõtja Metal Expert andmetel ulatub Venemaa FeSi tootmisvõimsus ligikaudu 900 000 tonnini. See hõlmab ka selliste ahjude toodangut, millega saab toota nii FeSi-d kui ka muid ferrosulameid. Nimelt võimaldavad mõlema tootja (st JSC CHEMK ja Serov Ferroalloy Plant) tootmisseadmed lülituda lühikese ajaga FeSi tootmiselt ümber muude ferrosulamite tootmisele ja vastupidi. Seevastu teiste Venemaa tootjate (st Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ja JSC KF) seadmed võimaldavad ainult FeSi tootmist.

               (91)

               Teatavakstegemise järel väitis ainus koostööd tegev eksportiv tootja, et tema enda teavet ei arvestatud Venemaa tootmisvõimsuse arvutamisel. Kuid nagu on märgitud põhjenduses 52, kasutati peamise teabeallikana just kõnealuse Venemaa kontserni teavet. Metal Experti aruannet kasutati teiste Venemaa tootjate tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks. See väide lükatakse seega tagasi.

               (92)

               Samuti väitis kõnealune eksportiv tootja, et JSC CHEMKi toodangut oli valesti hinnatud, sest tema väitel on sisuliselt võimatu ilma märkimisväärse lisakulu ja viivituseta lülituda ümber ühe ferrosulami tootmiselt teisele. JSC CHEMKi valdustesse tehtud kohapealsel kontrollkäigul kogutud tõendid näitavad aga, et JSC CHEMKi ahjud saab ühelt ferrosulamilt teisele ümber lülitada ilma eespool kirjeldatud viivituseta. See väide lükatakse seega tagasi.

               (93)

               Tegelik toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 633 000 tonni (FeSi75 põhjal) ning vaba tootmisvõimsus kuni 267 000 tonni. Konservatiivselt hinnates ja võttes arvesse teiste ferrosulamite tootmiseks kasutatud võimsust on FeSi tootmise vaba võimsus vähemalt 120 000 tonni.

               (94)

               Venemaa kontsern väitis, et Venemaa hinnanguline vaba tootmisvõimsus oli valesti määratud, sest komisjon ei võtnud arvesse, et Venemaa kontsern kasutas 95–100 % oma tootmisvõimsusest. Kuid nagu on märgitud eelmises põhjenduses, kasutati konservatiivset lähenemist ja võeti arvesse ka tegelikku vaba tootmisvõimsust. See väide lükatakse seega tagasi.

               (95)

               Metal Experti aruande põhjal seletab kõrget vaba tootmisvõimsuse näitajat sisenõudluse märkimisväärne 50 % langus ajavahemikul 2002–2009 ja püsimine stabiilsena kuni 2012. aastani. Tootmisvõimsus ületab seega oluliselt nõudlust siseturul. Seepärast sõltuvad Venemaa tootjad ekspordist.

         3.2.   Liidu turu atraktiivsus

               (96)

               Hoolimata praegustest meetmetest on ELi turg Venemaa eksportijate jaoks endiselt atraktiivne. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud impordimaht näitab, et kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on Venemaalt pärit impordile teatud määral mõju avaldanud, kuid see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski märgatav.

               (97)

               Üks osapool väitis, et Euroopa Liidu FeSi turg ei oleks atraktiivne sellise ülemaailmse tarnija jaoks nagu Venemaa kontsern ning et import on üleüldiselt järsus languses, mis on 2012. aastal seni jätkunud. Samuti väitis ta, et see suundumus tulevikus ei muutu. Eurostatilt saadud ja vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kogutud kaubandusandmete analüüs näitas aga, et Venemaalt pärit import oli ajavahemikul 2010–2012 üsna stabiilne.

               (98)

               Kui võrrelda Euroopa Liitu eksporditu vaatlusaluse toote hindu kolmandate riikide turgudel FeSi eest küsitava hinnaga, ilmneb lisaks, et Venemaa kontserni hinnad ELis on kõrgemad, olenedes sihtriigist.

               (99)

               Väide, et liidu turg ei ole Venemaa tootjate jaoks atraktiivne, tuleb seega tagasi lükata.

               (100)

               Üks osapool väitis, et Venemaa turg muutub üha atraktiivsemaks tänu mitmele eesseisvale projektile — nagu 2014. aasta taliolümpiamängud –, mis peaks oluliselt suurendama terase sisenõudlust ja seega kasvatama omamaist FeSi tarbimist. Tuleb aga märkida esiteks seda, et kõnealune osapool ei esitanud mingeid asjakohaseid andmeid ega hinnanguid nende projektide mõju kohta omamaisele FeSi tarbimisele. Igal juhul oleks kõnealune mõju pidanud 2012. ja 2013. aastal juba nähtav olema, kui selline olukord tõesti tekiks. Olemasolevad andmed näitavad aga, et omamaine tarbimine jäi stabiilseks. Lõpuks oleks kõnealuste projektide mõju igal juhul piiratud ja ajutine. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. Üks osapool väitis, et Venemaa tootmisvõimsuse ülejäägi katab suures osas eksport Aasia turgudele ja USAsse. Tõepoolest eksportisid Venemaa tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle kogu maailma rohkem kui 73 % oma toodangust. Kuid nagu on öeldud eespool põhjenduses 93, on Venemaal endiselt omamaise tarbimise vähenemisest tingitud tootmisvõimsuse ülejääk ning see annab märku tugevast vajadusest leida teisi turge, mis korvaksid omamaise müügi vähenemise ja võtaksid vastu liigse tootmisvõimsuse.

               (101)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 44, hakkab Aasia turgudel konkurents tihenema tänu Malaisiasse ehitatud uutele tehastele, mis hakkavad 2014. aastal andma ligikaudu 420 000 tonni toodangut. See olukord raskendab Venemaa eksporti Aasia turgudele.

               (102)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 45, korrigeeriti Malaisia toodangu mahtu ja määrati selleks 370 000 tonni.

               (103)

               Peale selle käib USAs, Venemaa eksportijate ühel peamisel eksporditurul, nende suhtes dumpinguvastane uurimine, mille algatamise taotluses väideti oluliste dumpingumarginaalide olemasolu.

               (104)

               Seepärast tuleb järeldada, et Venemaa eksportivad tootjad sõltuvad olulisel määral ekspordist kolmandate riikide turgudele, kus konkurents tiheneb. See muudab liidu turu nende jaoks veelgi atraktiivsemaks.

         4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (105)

               Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et import Venemaalt toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Venemaa praegust ja potentsiaalset tulevast vaba tootmisvõimsust, tõsiasja, et liidu turg on üks maailma suurimaid, ja oodatavat tootmisvõimsuse suurenemist Kagu-Aasia turul, võib järeldada, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis suurendavad Venemaa eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.

         5.   Kokkuvõte

               (106)

               Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes tehakse järeldus, et kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, siis on olemas märkimisväärne ja reaalne oht, et HRVst ja Venemaalt pärit FeSi dumpinguhinnaga import jätkub.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (107)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas samasugust toodet seitse teadaolevat liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

               (108)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 16, esitas kuus liidu tootjat küsitud teabe. Kõnealused ettevõtjad valmistavad hinnanguliselt ligikaudu 90 % liidu kogutoodangust ja nende olukorda loetakse liidu tootmisharu esindavaks.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL
   1.   Liidu tarbimine

               (109)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti liidu tootmisharu seotud ja sõltumatust müügimahust liidu turul, hinnangust koostööd mitteteinud tootja kohta (läbivaatamistaotluse põhjal) ning Eurostatist saadud impordiandmetest CN-koodide tasandil.

               (110)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine 40 % võrra. Tuleb aga arvestada, et vaatlusaluse perioodi algusaasta (2009) oli majanduskriisi negatiivsest mõjust tingituna äärmiselt halb aasta. Hoolimata osalisest taastumisest 2009. aasta järel ei jõudnud liidu tarbimine endiselt esialgse uurimise aegsele tasemele, mis oli igal aastal üle 850 000 tonni.

                  Tabel 1

                  Tarbimine

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tarbimine (tonnides)

                           544 093

                           799 233

                           841 796

                           760 128

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              147

                              155

                              140

                              Allikas: küsimustiku vastused, aegumise läbivaatamise taotlus, Eurostat

         2.   Asjaomaste riikide impordi maht, hind ja turuosa

               (111)

               Hiinast ja Venemaalt pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal. Kuna HRVst pärit impordi maht on väga väike, ei hinnatud asjaomastest riikidest pärit importi kumulatiivselt.

         a)   Asjaomase impordi maht ja turuosa

               (112)

               Dumpinguhinnaga liitu imporditud toodete mahud ja turuosad muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Asjaomase impordi maht ja turuosad

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              HRV

                           Impordimaht (tonnides)

                           8 105

                           13 828

                           5 125

                           2 516

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              171

                              63

                              31

                           Turuosa (%)

                           1,5

                           1,7

                           0,6

                           0,3

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              116

                              41

                              22

                              Venemaa

                           Impordimaht (tonnides)

                           74 678

                           53 671

                           29 338

                           40 725

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              72

                              39

                              55

                           Turuosa (%)

                           13,7

                           6,7

                           3,5

                           5,4

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              49

                              25

                              39

                              Asjaomased riigid kokku

                           Impordimaht (tonnides)

                           82 783

                           67 499

                           34 463

                           43 241

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              82

                              42

                              52

                           Turuosa (%)

                           15,2

                           8,4

                           4,1

                           5,7

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              56

                              27

                              37

                              Allikas: Eurostat

               (113)

               Impordimaht asjaomastest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 48 % võrra. Ka nende turuosa kahanes 15,2 %-lt 2009. aastal 5,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle suundumuse tulemusena kadus Hiina eksport liidu turult peaaegu täielikult. Seevastu Venemaa eksportivate tootjate turuosa on endiselt oluline ning teeb Venemaast suuruselt neljanda liitu eksportija.

         b)   Impordihinnad ja hindade allalöömine

               (114)

               Alljärgnevas tabelis on toodud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind. HRVst pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 38 % võrra. Venemaa keskmine impordihind kasvas kõnealusel perioodil 31 % võrra, kuid jäi siiski liidu tootmisharu müügihindadest madalamaks.

                  Tabel 3

                  Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              HRV

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           991

                           1 088

                           873

                           611

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              110

                              88

                              62

                              Venemaa

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           716

                           776

                           889

                           999

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              108

                              124

                              140

                              Asjaomased riigid kokku

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           742

                           840

                           887

                           976

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              113

                              119

                              131

                              Allikas: Eurostat

               (115)

               Selleks et kindlaks teha hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega koostööd tegevad liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.

               (116)

               Kuna läbivaatamisega seotud uurimise raames ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja, määrati Hiina ekspordi puhul hindade allalöömine kindlaks selliselt, et võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu (tehasehindade tasemel) sõltumatutele klientidele liidu turul Hiinast pärit ekspordi keskmiste ekspordihindadega (Eurostatilt saadud CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra).

               (117)

               Võrdluse tulemus — väljendatuna protsendina koostööd tegevate liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil — näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal liidu turul on Venemaa puhul 6–39 % ja HRV puhul 46 %.

         3.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

               (118)

               Impordimaht kolmandatest riikidest liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %, järgides kasvusuundumust tarbimises. Kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, kõikudes 70 % ümber liidu tarbimisest ja kahanedes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seevastu impordi geograafiline struktuur muutus rohkem, kuivõrd Brasiilia ja Norra impordimahud ja turuosad suurenesid märgatavalt; tundub, et need riigid said peamiselt kasu tarbimise suurenemisest.

               (119)

               Kolmandate riikide keskmised impordihinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 22 % ja on endiselt HRVst ja Venemaalt pärit impordi hinnatasemest tunduvalt kõrgemad.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (120)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.

               (121)

               Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda selliste näitajate põhjal nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, varud ja tööjõukulu.

         a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine

               (122)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009–2011, kui tootmine suurenes 178 % võrra. Pärast seda, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see stabiliseerus. Meenutatakse, et vaatlusaluse perioodi algusaasta oli majanduskriisi tõttu erandlik, mistõttu tootmine oli sel aastal ebatavaliselt vähene. Hoolimata märkimisväärsest taastumisest 2009. aasta järel tuleb meenutada, et liidu tootmisharu toodang ei jõudnud endiselt esialgse uurimise algtasemeni (2003. aastal), mis oli esitatud andmete kohaselt üle 270 000 tonni.

                  Tabel 5

                  Liidu tööstusharu kogutoodang

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmine (tonnides)

                           81 147

                           192 495

                           225 376

                           224 540

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              237

                              278

                              277

                              Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

               (123)

               Tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, suurenedes mõnevõrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna tootmine kasvas ajavahemikul 2009–2011 märkimisväärselt, suurenes tootmisvõimsuse kasutamine kokku 179 % võrra. See suundumus muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tootmisvõimsuse kasutamine vähenes. See negatiivne muutus ei tulenenud aga mitte tegeliku tootmise vähenemisest, vaid tootmisvõimsuse enda suurenemisest.

                  Tabel 6

                  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           301 456

                           301 456

                           299 914

                           324 884

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              108

                           Tootmisvõimsuse kasutamine (%)

                           27

                           64

                           75

                           69

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              237

                              279

                              257

                              Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

         b)   Müügimaht, turuosa ja kasv

               (124)

               Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele (mis määrati kindlaks nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele toimunud müügi põhjal liidus) järgis aastatel 2009–2011 tarbimise suundumust. Täiendav järsk hüpe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulenes sellest, et kõnealusel aastal kaldus liidu tootmisharu müük seotud klientidelt sõltumatutele klientidele liidus. See oli tingitud muutusest ühe liidu tootja struktuuris.

                  Tabel 7

                  Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Maht (tonnides)

                           60 257

                           113 048

                           122 860

                           191 525

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              188

                              204

                              318

                              Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

               (125)

               Kuna müügimaht liidu turul järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil pärast algset hüpet 2010. aastal suhteliselt stabiilseks kerge kasvusuundumusega.

                  Tabel 8

                  Liidu tootmisharu turuosa

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu turuosa (%)

                           14

                           21

                           22

                           25

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              155

                              165

                              187

                              Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat

               (126)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 111, kasvas liidu tarbimine 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 40 % võrra. Liidu tootmisharu suutis seda kasvu ära kasutada, suurendades samal perioodil oma müügimahtu ja turuosa.

         c)   Töötajate arv ja tootlikkus

               (127)

               Liidu tootmisharu asjaomase tootega seotud töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 50 %. Töötajate arvu suurenemisega kaasnes samal ajal veelgi suurem tootlikkuse kasv — mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas –, mis oli samal perioodil 86 %.

                  Tabel 9

                  Töötajate arv ja tootlikkus

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           701

                           869

                           1064

                           1042

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              124

                              152

                              149

                           Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

                           116

                           222

                           212

                           216

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              191

                              183

                              186

                              Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus

         d)   Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

               (128)

               Nagu on öeldud eespool põhjendustes 37 ja 87, on asjaomaste riikide impordi dumpingumarginaal endiselt kõrge. Kahjunäitajate analüüs andis tõendust, et tootmisharu taastub varasemast dumpingust. Taastumine on siiski üsna hiljutine ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate puhul nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. Lisaks tuleb märkida, et see positiivne muutus toimub praeguste dumpinguvastaste meetmetega kaitstud tingimustes. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule märkimisväärne.

         e)   Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja ühiku tootmiskulu

               (129)

               Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus kasvasid aastatel 2009–2011 25 % ning langesid seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimiseperioodil. Need hinnamuutused vastavad üldiselt muutustele sama perioodi tooraine- ja energiahindades. Sarnane suundumus, st tõus ajavahemikus 2009–2011 ja langus läbivaatamisega seotud uurimiseperioodil, on täheldatav kolmandatest riikidest pärit impordi (millel on liidus suurim turuosa) müügihindade puhul.

                  Tabel 10

                  Müügihinnad ja kulud

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurodes tonni kohta)

                           1 136

                           1 282

                           1 421

                           1 151

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              113

                              125

                              101

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           1 094

                           1 031

                           1 228

                           1 063

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              94

                              112

                              97

                              Allikas: küsimustiku vastused

         f)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (130)

               Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 11

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                           2,3

                           27,0

                           18,3

                           7,4

                           Rahavoog (eurodes)

                           4 554 714

                           44 888 689

                           39 959 668

                           19 353 017

                           Investeeringud (eurodes)

                           26 599 036

                           20 962 570

                           25 274 658

                           27 076 802

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              79

                              95

                              102

                           Investeeringutasuvus (%)

                           – 62,6

                           159,2

                           58,3

                           24,8

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (131)

               Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti see, kui suure protsendi asjaomasest kogukäibest moodustab maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus. 2009. aastal oli kasumimarginaal väga väike ja mõne liidu tootja jaoks ka negatiivne, kuid 2010. aastal hakkas see taastuma koos tarbimise ja müügimahu suurenemisega. Tuleb aga märkida, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumimarginaal kahaneb, hoolimata sellest, et koostööd tegeva liidu tootmisharu müügimaht (võttes arvesse ka muutusi ettevõtte struktuuris) püsis stabiilsena. See tekitab muret ELi tootmisharu kasumimarginaalide edasiste suundumuste suhtes.

               (132)

               Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada arvutati tegevuste põhjal ja oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel positiivne. Näitaja paranes aga ainult 2010. aastal; pärast seda, kahel järgneval aastal, halvenes see märkimisväärselt. Uurimine näitas ka seda, et liidu väiksemate tootjate rahavoog halvenes tuntavamalt. See tekitab muret ELi tootmisharu suutlikkuse suhtes jätkata praeguses majandusolukorras vajalikul määral oma majandustegevuse omafinantseerimist.

               (133)

               Kasumlikkuse ja rahavoo muutumine vaatlusalusel perioodil mõjutas koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma majandustegevusse investeerida. Selle tulemusena püsis investeeringute tase vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrge ja stabiilne. Investeeringutasuvus (väljendatuna kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest) muutus positiivseks alles pärast 2009. aastat. Ent nagu kasumlikkus ja rahavoog, saavutas ka see näitaja kõrgeima taseme 2010. aastal ning on 2011.–2012. aastal pidevalt langenud.

               (134)

               Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ehkki koostööd tegevate liidu tootjate finantstulemused olid suuremal osal vaatlusalusest perioodist head, hakkasid need vaatlusaluse perioodi lõpus, eriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, halvenema. Nagu võib näha tabelist 11, langes ELis toimunud müügi kasumlikkus märkimisväärselt ning liidu tootmisharu genereeritud rahavoog oli investeeringutest väiksem, mis näitab, et tootmisharu pidi kasutama läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ettevõttevälist rahastamist.

               (135)

               Samal ajal tekitas muret kapitali kaasamise võime. See tegur võib osutuda liidu tootmisharu ohtlikult nõrgaks kohaks, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Praeguses majandusolukorras on tõenäoline, et liidu tootmisharul saab olema raske leida finantsvahendeid selleks, et tulla toime asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi taastumisega, ning tootmisharu võib saada väga lühikese aja jooksul uuesti tõsiselt kahjustada. See mure on eriti suur liidu tootmisharusse kuuluvate VKEde puhul.

         g)   Varud

               (136)

               Ehkki koostööd tegevate liidu tootjate lõppvarud suurenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 32 %, kahanes nende osakaal toodangust ning tootjad ei pea neid ebanormaalselt suureks.

                  Tabel 12

                  Lõppvarud

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           23 946

                           21 214

                           26 117

                           31 504

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              89

                              109

                              132

                              Allikas: küsimustiku vastused

         h)   Tööjõukulud

               (137)

               Koostööd tegevate liidu tootjate töötajate arv kasvas vaatlusalusel perioodil ligi 50 %, kuid nende keskmine palk jäi samas ajavahemikus stabiilseks.

                  Tabel 13

                  Tööjõukulud

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
                           (eurodes)

                           29 705

                           30 296

                           28 991

                           29 837

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              102

                              98

                              100

                              Allikas: küsimustiku vastused

         JÄRELDUS LIIDU TOOTMISHARU OLUKORRA KOHTA

               (138)

               Uurimine näitas, et madala dumpinguhinnaga toodete import asjaomastest riikidest vähenes liidu turul pärast algsete meetmete kehtestamist 2008. aastal. See võimaldas liidu tootmisharul saavutada kõrge tootmistaseme, suurendada müügimahtu, turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist finantsolukorda.

               (139)

               Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes aga arvesse tarbimise vähenemist ja teatavate finantsnäitajate (nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus) halvenemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
   1.   Sissejuhatavad märkused

               (140)

               Et hinnata, kui suure tõenäosusega kahju korduks meetmete aeguda laskmise korral, analüüsiti Hiina ja Venemaa impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (141)

               Analüüsis keskenduti tarbimissuundumusele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning asjaomaste riikide hinnakujunduspoliitikale.

         2.   Tarbimine liidus

               (142)

               Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnenud aastaga võrreldes 10 %. Võrreldes kriisieelse tasemega 2007. aastal tähendab see enam kui 25-protsendilist vähenemist. Asjaomase toote tarbimise langus on tingitud terasetootmise vähenemisest liidus ning järgnevatel aastatel võib oodata languse jätkumist. See põhjustab raskusi liidu tootmisharule, mis peab tegutsema väga tiheda konkurentsi olukorras. Seepärast leitakse, et madala dumpinguhinnaga importi HRVst ja Venemaalt ei tohi lubada. See avaldab survet hinnalanguseks turul ja moonutab konkurentsi ning põhjustab seega liidu tootjatele olulist materiaalset kahju.

         3.   Vaba tootmisvõimsus, kaubavood ja liidu turu atraktiivsus ning asjaomaste riikide hinnakujunduspoliitika
   a)   HRV

               (143)

               Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote tootmise koguvõimsus HRVs on hinnanguliselt 10–11 miljonit tonni, mis on rohkem kui kogu maailma FeSi tarbimine. Tootmisvõimsuse kogukasutus on samal ajal ligikaudu 50 %.

               (144)

               Hiina ülemaailmne FeSi eksport oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, 0,8 miljonit tonni. Selline eksporditase on peaasjalikult tingitud põhjenduses 41 kirjeldatud ekspordipiirangutest. Liidul ei ole nende meetmete üle aga kontrolli ning Hiina valitsus võib piirangud igal ajal kaotada, tekitades tõsise ohu, et vaatlusaluse toote eksport Hiinast ujutab liidu turu üle.

               (145)

               Tuleb rõhutada, et isegi kui ekspordipiiranguid ei muudeta, on Hiina praegune ülemaailmne ekspordimaht suurem kui kogu liidu tarbimine.

               (146)

               On alust eeldada, et tulenevalt eespool põhjendustes 40–49 kirjeldatud ELi turu atraktiivsusest suunataks meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa praegusest Hiina ekspordist uuesti liidu turule, eriti kuna konkurents tema traditsioonilistel turgudel Aasias tiheneb peagi täiendava tootmisvõimsuse arendamise tõttu Malaisias, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 44.

               (147)

               Dumpinguvastaste tollimaksude aegumine koos konkurentsi tihenemisega Aasias muudab liidu turu Hiina eksportijate jaoks kahtlemata atraktiivseks. Sellega seoses meenutatakse, et enne meetmete kehtestamist oli Hiina liidu turul üks suurimaid eksportijaid.

               (148)

               Lõpuks kinnitavad Hiina ekspordi praegune hinnatase, kindlaks tehtud dumpingumarginaali suurusjärk ja märkimisväärse hindade allalöömise olemasolu, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral kordub Hiina ekspordi ebaaus konkurents, põhjustades liidu tootmisharule materiaalset kahju.

         b)   Venemaa

               (149)

               Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodeti Venemaal vaatlusalust toodet 633 000 tonni, samal ajal kui tootmisvõimsus on hinnanguliselt 900 000 tonni. See tähendab ligikaudu 267 000 tonni vaba tootmisvõimsust, mis juba üksinda oleks piisav, et rahuldada kolmandik liidu nõudlusest.

               (150)

               Vaatlusaluse toote ekspordi kohta Venemaalt tuleb märkida, et Venemaa ekspordib praegu 73 % oma toodangust. Tema traditsioonilised eksporditurud liidu kõrval on USA, Jaapan ja Lõuna-Korea. Arvestades konkurentsi tihenemist Aasia turgudel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 44, on selgeid viiteid sellele, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse suurem osa nendest kaubavoogudest uuesti liidu turule. Selle mõju võib veelgi selgemalt esile tulla, kui USAs praegu Venemaa impordi üle pooleli olev dumpinguvastane uurimine (mis tuleneb 2013. aasta juunis algatatud uurimisest) peaks kaasa tooma meetmete kehtestamise.

               (151)

               Selle kohta on üks Venemaa eksportiv tootja väitnud, et tollimaksude kehtestamine Venemaalt pärit ferrosiliitsiumile on USAs ebatõenäoline. Väite tõestuseks toodi mõni käimasoleva uurimise mitteametlik tulemus. Tootja ei esita oma väidete toetuseks aga mingeid dokumenteeritud tõendeid ning arvestades, et USAs algatatud dumpinguvastane uurimine on endiselt pooleli, ei saa välistada meetmete kehtestamise võimalust.

               (152)

               Dumpinguvastaste tollimaksude aegumine koos konkurentsi tihenemisega Venemaa peamistel eksporditurgudel muudab liidu turu Venemaa eksportijate jaoks atraktiivseks. Sellega seoses meenutatakse, et enne meetmete kehtestamist oli Venemaa liidu turul üks suurimaid eksportijaid ning tegutseb seal endiselt, hoolimata viis aastat kestnud meetmetest.

               (153)

               Lõpuks tuleb rõhutada, et lisaks mahtudele kujutab Venemaa endast ohtu oma hinnakujunduspoliitika tõttu eksportturgudel. Nii esialgne uurimine kui ka praegune aegumise läbivaatamine näitasid, et Venemaa-poolne dumpingu kasutamine tundub olevat struktuurne: tema ekspordihind on alati madalam kui hind Venemaa omamaisel turul. Lisaks kinnitab käesolev uurimine, et Venemaa impordihinnad löövad praeguseni liidu tootjate müügihindu alla.

         4.   Kokkuvõte

               (154)

               Võttes arvesse uurimise tulemusi, nimelt asjaomaste riikide vaba tootmisvõimsust, dumpingu jätkumist ning Hiina ja Venemaa eksportijate piiratud võimalusi müüa teiste peamiste kolmandate riikide turgudele, mis suurendab liidu turu atraktiivsust, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni oma põhiturul ja saadud kahju korduks, kuna Hiina ja Venemaa hakkavad tõenäoliselt liidu turule dumpinguhindadega importima.

               (155)

               Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele paranenud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed kehtetuks tunnistataks. Vastupidi, tingimused on soodsad asjaomastest riikidest pärit impordi tõenäoliseks suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil toimunud positiivseid muutusi liidu turul. Tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada survet liidu tootmisharu müügihindadele ja vähendaks tema turuosa ning avaldaks seega negatiivset mõju liidu tootmisharu endiselt haavatavatele finantstulemustele.

               (156)

               Selle kohta esitas märkuse üks Venemaa eksportiv tootja, kes väidab, et kahju kordumist ei saa põhjendada lihtsalt kahju kordumise võimalikkusega, vaid selle tõenäosusega. Ent uurimine ongi toonud ilmsiks mitu faktilist asjaolu, sealhulgas selle, et Venemaa tootjad ei ole lõpetanud dumpingu kasutamist, ning vaba tootmisvõimsuse olemasolu Venemaal. Peale selle on fakt, et liidu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väiksem kui enne esialgset uurimist. Samuti on ülemaailmselt oodata toodangu suurenemist, eelkõige Aasia turul. Need asjaolud kokkuvõetuna viivad põhjendatud kindlusega järelduseni, et kättesaadavate faktide põhjal otsustades kannaks liidu tootmisharu taas dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju, kui meetmetel lastaks aeguda.

         G.   LIIDU HUVID
   1.   Sissejuhatus

               (157)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti erinevate asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (158)

               Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki soovimatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (159)

               Eespool põhjenduses 154 järeldati, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Meetmete peatamine seevastu ohustaks tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina ja Venemaa import suunatakse dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus liidu turule, mis põhjustaks kahju kordumise.

         3.   Kasutajate huvid

               (160)

               Praeguse läbivaatamise käigus tegi komisjoniga koostööd kümme liidu kasutajat (valukojad ja terasetootjad). Saadud vastustest neljas olid üldised märkused ning ainult kuus sisaldas täielikke vastuseid küsimustikule. Nende andmete põhjal tehti kindlaks, et asjaomase toote hinna keskmine mõju on ligikaudu 1 % kasutajate tootmise kogukulust ega ulatu ühegi koostööd teinud kasutaja puhul 2 %-ni. Seega, kuigi mõni kasutajatest oli 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumis, ei saanud see olla tingitud FeSi impordile kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest.

               (161)

               Tuleb arvestada seda, et Hiina ja Venemaa turuosa oli esialgse uurimise ajal ligikaudu 40 % liidu turust ning neile kehtestatud tollimaksud on 15,6–31,2 %. Seega võib tollimaksude aegumise võimalikuks mõjuks hinnata keskmiselt kõige rohkem 0,1 % kulusäästu (võttes arvutamisel aluseks 40 % turuosa riikides, kus meetmeid kohaldatakse, ja 20 % keskmise väärtuselise tollimaksu). Seepärast ei ole tõenäoline, et tollimaksude aegumine mõjutaks vaatlusaluse perioodi viimasel kahel aastal kahjumis olnud kasutajate kasumlikkuse taastumist. Samuti võimaldavad toote iseloom ja ka mitme tarnija olemasolu turul kasutajatel lihtsalt tarnijat vahetada.

         4.   Importijate huvid

               (162)

               Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Ükski asjaomase toote importija ei vastanud algatamisteatele lisatud valimi moodustamise küsimustikule. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt eri pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult ja suurtelt kolmandate riikide eksportijatelt, kes ei müü dumpinguhinnaga. Ka importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve.

         5.   Kokkuvõte

               (163)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (164)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (165)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks HRVst ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (166)

               Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (167)

               Algmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi impordi suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

               TARICi lisakood

               Hiina Rahvavabariik

               Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park

               15,6

               A829

               Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa

               29,0

               A830

               Kõik teised äriühingud

               31,2

               A999

               Venemaa

               Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

               17,8

               A835

               Kõik teised äriühingud

               22,7

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. aprill 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 55, 28.2.2008, lk 6.

      (3)  ELT L 351, 30.12.2009, lk 1.

      (4)  ELT L 22, 25.1.2012, lk 1.

      (5)  ELT C 186, 26.6.2012, lk 8.

      (6)  ELT C 58, 28.2.2013, lk 15.

      (7)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui a) nad on üksteise äriühingutes juhatuse või nõukogu liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe või venna laps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine.. Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

      (8)  Kohtuasi C-260/84: Minebea Company Limited vs. Euroopa Ühenduste Nõukogu, punkt 37.

      (9)  Kohtuasi T-249/06: Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) vs. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 2009, lk II-00383. Euroopa Kohus jättis edasikaevatud otsuse hiljem jõusse liidetud kohtuasjades C-191/09 P ja C-200/09 P.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

                  2)

                  järgmine avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava ferrosiliitsiumi koguse [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”
                  Kuupäev ja allkiri


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 902/2011, 7. september 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               8.9.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 231/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 902/2011,
   7. september 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 890/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 8. septembril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. september 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 229, 6.9.2011, lk 14.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. septembrist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  47,34

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  47,34

                  0,70

                  1701 12 10 (1)

                  47,34

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  47,34

                  0,40

                  1701 91 00 (2)

                  52,94

                  1,59

                  1701 99 10 (2)

                  52,94

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  52,94

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,53

                  0,20

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.