title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/868, 13. juuni 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  14.6.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 149/16

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/868,
      13. juuni 2018,
      millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artiklis 19 on sätestatud, et Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) annab komisjonile soovitusi koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd“) ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 5, ja tagab KTKde kohandamise tehnilisele progressile, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele.

                  (2)

                  Komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artikli 3 lõike 5 punkti c kohaselt vaadatakse KTKd läbi, et leida lahendus veel lahendamata küsimustele.

                  (3)

                  22. septembril 2017 küsis komisjon vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 lõikele 2 ametilt soovitusi Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK (edaspidi „energiavarustuse KTK“) ja Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ KTK (edaspidi „vagunite KTK“) läbivaatamiseks.

                  (4)

                  Komisjoni määruse (EL) nr 1301/2014 (4) lisa tuleks muuta, et lahendada energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokolligaseotud tehnilise kirjelduse lahendamata küsimused ning muuta tekst selgemaks.

                  (5)

                  Komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (5) lisa tuleks muuta energiaarvestussüsteemi osas, et tagada kahe tehnilise kirjelduse ühtsus.

                  (6)

                  4. oktoobril 2017 andis amet soovituse määruse (EL) nr 1301/2014 muudatuste kohta.

                  (7)

                  14. novembril 2017 andis amet soovituse määruse (EL) nr 1302/2014 muudatuste kohta, mis hõlmavad muu hulgas energiaarvestussüsteemiga seotud sätteid.

                  (8)

                  Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määrust (EL) nr 1301/2014 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Põhjendusest 6 jäetakse välja viimane lause.

                  2)

                  Artikkel 3 jäetakse välja.

                  3)

                  Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:
                  „4.   Lisaks lisa punktis 7.2.4 määratletud maapealse energiaandmete kogumise süsteemi rakendamisele ja ilma et see piiraks komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (*1) lisa punkti 4.2.8.2.8 sätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et hiljemalt 4. juuliks 2020 on juurutatud maapealne arveldussüsteem, mis on suuteline vastu võtma energiaandmete kogumise süsteemi andmeid ning neid kinnitama arvete koostamiseks. Kõnealune maapealne arveldussüsteem on suuteline energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid teiste arveldussüsteemidega vahetama, nimetatud andmeid kinnitama ja tarbimisandmeid õigetele isikutele omistama. Eespool nimetatud meetmete puhul võetakse arvesse asjaomaseid energiaturgu käsitlevaid õigusakte.

                     (*1)  Komisjoni 18. novembri 2014 aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 228).“"

                  4)

                  Määruse (EL) nr 1301/2014 lisa muudetakse vastavalt käesoleva rakendusmääruse I lisale.

            Artikkel 2
      Komisjoni määrust (EL) nr 1302/2014 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
      Artikkel 3
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 13. juuni 2018

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

         (3)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

         (4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

         (5)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

         I LISA
         Määruse (EL) nr 1301/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

                     1)

                     punkti 2.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

                                 „3)

                                 Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ II lisa jaole 2.2 on elektritarbimise mõõtesüsteemi raudteeäärsed seadmed, millele käesolevas KTKs osutatakse kui maapealsele energiaandmete kogumise süsteemile, kirjeldatud käesoleva KTK punktis 4.2.17.“;

                     2)

                     punkti 4.2.5 pealkiri asendatakse järgmisega:
                     „4.2.5.
                           Paigalseisuvool (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

                     3)

                     punkti 4.2.13 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                     „Kontaktõhuliin projekteeritakse minimaalselt kahele kõrvuti töötavale pantograafile. Pantograafi kõrvuti paiknevate kollektorpeade keskjoonte vaheline kaugus ei tohi ületada tabeli 4.2.13 veerus A, B või C sätestatud väärtuseid.“;

                     4)

                     punkti 4.2.13 tabeli 4.2.13 esimeses reas jäetakse veergude päistes välja sõna „minimaalne“;

                     5)

                     punkt 4.2.17 asendatakse järgmisega:
                     „4.2.17.   Maapealne energiaandmete kogumise süsteem

                                 (1)

                                 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8 on sätestatud nõuded rongisisesele energiaarvestussüsteemile, mis koostab ja edastab energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed maapealsesse energiaandmete kogumise süsteemi.

                                 (2)

                                 Maapealne energiaandmete kogumise süsteem võtab standardi EN 50463-3:2017 punktis 4.12 esitatud nõudeid järgides vastu energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, salvestab ja ekspordib neid, hoides ära andmelaostuse.

                                 (3)

                                 Maapealne energiaandmete kogumise süsteem peab vastama kõikidele andmevahetusnõuetele, mis on esitatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8.4 ja standardi EN 50463-4:2017 punktides 4.3.6 ja 4.3.7.“;

                     6)

                     punkti 5.2.1.6 pealkiri asendatakse järgmisega:
                     „5.2.1.6.
                           Paigalseisuvool (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

                     7)

                     punkti 6.1.4.2 pealkiri asendatakse järgmisega:
                     „6.1.4.2.
                           Paigalseisuvoolu vastavuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

                     8)

                     punkti 6.1.5 alapunkt c asendatakse järgmisega:

                                 „c)

                                 pideva voolu tugevuse nimiväärtus;“

                     9)

                     punkt 7.2.4 asendatakse järgmisega:

                                 „7.2.4.

                                 Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 1. jaanuariks 2022 on juurutatud maapealne energiaandmete kogumise süsteem, mis on suuteline esitama ja vastu võtma energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid kooskõlas käesoleva KTK punktiga 4.2.17.“;

                     10)

                     punkti 7.3.1 alapunkt d asendatakse järgmisega:

                                 „d)

                                 Olemasolev allsüsteem võib lubada KTK-le vastavate veeremiüksuste liiklemist juhul, kui direktiivis 2008/57/EÜ sätestatud olulised nõuded on täidetud. Menetlus, mille abil tõendatakse, mil määral on tagatud vastavus KTK põhinäitajatele, peab vastama komisjoni soovitusele 2014/881/EL (*1).

                        (*1)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520)“;"

                     11)

                     punkt 7.3.4 asendatakse järgmisega:

                                 „7.3.4.

                                 Menetlus, mille abil tõendatakse, mil määral on tagatud olemasolevate liinide vastavus käesoleva KTK põhinäitajatele, peab vastama soovitusele 2014/881/EL.“;

                     12)

                     punkt 7.4.2.11 jäetakse välja;

                     13)

                     D liite punktis D.1.1.4 joonis D.1 asendatakse järgmise joonisega:
                     „Joonis D.1

                        Pantograafi mehaaniline gabariit

                        “;

                     14)

                     E liite tabelisse E.1 lisatakse read 9 ja 10:

                                 „9

                                 EN 50463-3

                                 Raudteealased rakendused – Energiamõõtmised rongides – 3. osa: andmekäsitlus

                                 2017

                                 Maapealne energiaandmete kogumise süsteem (4.2.17)

                                 10

                                 EN 50463-4

                                 Raudteealased rakendused – Energiamõõtmised rongides – 4. osa: side.

                                 2017

                                 Maapealne energiaandmete kogumise süsteem (4.2.17)“

                     15)

                     F liite tekst asendatakse järgmisega: „Välja jäetud.“;

                     16)

                     G liite tabelis G.1. (Sõnastik) jäetakse välja rida „Neutraalsektsiooni isolaator“.

         II LISA
         Määruse (EL) nr 1302/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

                     1)

                     4. peatükis „Veeremi allsüsteemi kirjeldus“ asendatakse punkt 4.2.8.2.8 „Rongisisene energiaarvestussüsteem“ järgmisega:
                     „4.2.8.2.8.   Rongisisene energiaarvestussüsteem
                     4.2.8.2.8.1.   Üldosa

                                 (1)

                                 Rongisisene energiaarvestussüsteem on elektrilise veeremiüksuse poolt kontaktõhuliinilt võetud või sinna tagasi saadetud (regeneratiivpidurduse ajal) kogu aktiivse ja reaktiivse elektrienergia mõõtmise süsteem.

                                 (2)

                                 Energiaarvestussüsteem hõlmab vähemalt järgmisi funktsioone: Energiaarvestuse funktsioon (EMF), nagu on sätestatud punktis 4.2.8.2.8.2, ja andmekäitlussüsteem (DHS), nagu on sätestatud punktis 4.2.8.2.8.3.

                                 (3)

                                 Asjakohane sidesüsteem saadab energiaarvete esitamiseks vajalike koondandmete kogumid (CEBD) maapealsesse andmekogumissüsteemi (DCS). Energiaarvestussüsteemi ja andmekogumissüsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming peavad vastama punkti 4.2.8.2.8.4 nõuetele.

                                 (4)

                                 Nimetatud süsteemi saab kasutada arveldamise eesmärgil; punkti 4.2.8.2.8.3 alapunkti 4 kohaseid kõnealuse süsteemi andmekogumeid tuleb kõigis liikmesriikides tunnustada arvelduste alusena.

                                 (5)

                                 Energiaarvestuse funktsiooni nimivool ja -pinge peavad vastama elektrilise veeremiüksuse nimivoolule ja -pingele; süsteem peab jätkama nõuetekohast toimimist ümberlülitamisel ühest veojõu toitesüsteemist teise.

                                 (6)

                                 Energiaarvestussüsteemis salvestatud andmeid tuleb kaitsta toite kadumise eest ja energiaarvestussüsteemi tuleb kaitsta omavolilise juurdepääsu eest.

                                 (7)

                                 Võrgus peab olema asukohafunktsioon, mille abil saab andmetöötlussüsteem välisest allikast pärit asukohaandmeid, kui seda on vaja üksnes arveldamise eesmärgil. Igal juhul peab energiaarvestussüsteem suutma toimida koos asukohafunktsiooniga. Kui asukohafunktsioon on olemas, peab see vastama J-1 liite viites 116 osutatud kirjelduses esitatud nõuetele.

                                 (8)

                                 Energiaarvestussüsteemi paigaldamine, rongisisese asukohafunktsiooni paigaldamine, rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas energiaarvestuse funktsiooni täpsusklass, kantakse tehnilisse dokumentatsiooni, mida on kirjeldatud käesoleva KTK alapunktis 4.2.12.2.

                                 (9)

                                 Käesoleva KTK alapunktis 4.2.12.3 kirjeldatud hooldusdokumentatsioon peab sisaldama kõiki korrapäraseid vastavustõendamise menetlusi, millega tagatakse rongisisese energiaarvestussüsteemi täpsustase kogu kasutusea jooksul.

                           4.2.8.2.8.2.   Energiaarvestuse funktsioon

                                 (1)

                                 Energiaarvestuse funktsioon tagab voolutugevuse ja pinge mõõtmise ning energiaarvestuse ja energiaandmete koostamise.

                                 (2)

                                 Energiaarvestuse funktsiooni energiaandmete puhul peab kasutama 5 minuti pikkust võrdlusperioodi, mis määratakse iga võrdlusperioodi lõpus kindlaks koordineeritud maailmaaega mõõtva kellaga; aluseks võetakse ajatempel 00:00:00. On lubatud kasutada lühemaid mõõtmisperioode, kui andmeid on võimalik rongisiseselt koondada 5 minuti pikkuse võrdlusperioodi andmeteks.

                                 (3)

                                 Energiaarvestuse funktsiooni täpsus aktiivenergia mõõtmisel peab olema kooskõlas J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktidega 4.2.3.1–4.2.3.4.

                                 (4)

                                 Igale seadmele, mis sisaldab ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni, peab olema märgitud järgmine: metroloogiline kontroll ja seadme täpsusklass vastavalt J-1 liite viite 117 punktides 4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2 osutatud klasside määratlusele.

                                 (5)

                                 Täpsuse vastavushindamine on sätestatud punktis 6.2.3.19a.

                           4.2.8.2.8.3.   Andmekäitlussüsteem

                                 (1)

                                 Andmekäitlussüsteemi abil saadakse energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, ühendades energiaarvestuse funktsiooni abil saadud andmed aja- ja geograafilise asukoha andmetega ning salvestades need andmed, et neid saaks saata sidesüsteemi kaudu maapealsesse energiaandmete kogumise süsteemi.

                                 (2)

                                 Andmekäitlussüsteem peab andmeid koondama ilma neid rikkumata ja peab sisaldama andmesalvestit, mille mälumaht võimaldab pidevalt salvestada vähemalt 60 päeva jooksul pidevalt kogutud koondandmeid. Kasutatava võrdlusperioodi pikkus peab olema sama, mida kasutab energiaarvestuse funktsioon.

                                 (3)

                                 Andmekäitlussüsteem peab võimaldama rongisiseselt päringuid esitada auditeerimise ja andmete taastamise eesmärgil.

                                 (4)

                                 Andmetöötlussüsteem koostab energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, koondades iga võrdlusperioodi kohta järgmised andmed:

                                             —

                                             kordumatu energiaarvestussüsteemi tarbimiskoha tunnus (CPID), nagu see on määratletud J-1 liite viites 118 osutatud kirjelduses;

                                             —

                                             iga perioodi lõpuaeg, milles näidatakse aasta, kuu, päev, tunnid, minutid ja sekundid;

                                             —

                                             asukohaandmed iga perioodi lõpu seisuga;

                                             —

                                             iga perioodi tarbitud/regenereeritud aktiivenergia ja (kui see on asjakohane) reaktiivenergia vatt-tundides (aktiivenergia puhul) ja vartundides (reaktiivenergia puhul) või nende kümne astmetega ühikutes.

                                 (5)

                                 Andmekäitlussüsteemi kogutud ja käideldud andmete vastavushindamine on sätestatud punktis 6.2.3.19a.

                           4.2.8.2.8.4.   Energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming
                     Energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vaheline andmevahetus peab vastama järgmistele nõuetele:

                                 —

                                 energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenuskiht) peavad vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.3.1.

                                 —

                                 Kõnealuste rakendusteenuste puhul peavad kasutaja juurdepääsuõigused vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.3.3.

                                 —

                                 Rakendusteenuste struktuur (andmekiht) peab vastama XML-skeemile, nagu on määratletud J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktis 4.3.4.

                                 —

                                 Kõnealuste rakendusteenuste jaoks kasutatav sõnumimehhanism (sõnumikiht) peab vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktis 4.3.5 osutatud meetoditele ja XML-skeemile.

                                 —

                                 Sõnumimehhanismi jaoks kasutatavad rakendusprotokollid peavad vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.6.

                                 —

                                 Energiaarvestussüsteem peab kasutama vähemalt üht sidestruktuuri vastavalt J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.7“;

                     2)

                     4. peatükis „Veeremi allsüsteemi kirjeldus“ asendatakse punkti 4.2.12.2 alapunkt 14 järgmisega:

                                 „14)

                                 rongisisese energiaarvestussüsteemi ja selle asukohafunktsiooni (valikuline) paigaldamine vastavalt alapunkti 4.2.8.2.8 nõuetele; rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas pinge ja voolu mõõtmise täpsusklasside ning energia arvutamisega seotud funktsioonide kirjeldus“;

                     3)

                     6. peatüki „Vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamine ja EÜ vastavustõendamine“ punkti 6.2.3.19 alla lisatakse järgmine punkt:
                     „6.2.3.19a   rongisisene energiaarvestussüsteem (punkt 4.2.8.2.8)
                     (1)   Energiaarvestuse funktsioon
                     Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsust tuleb hinnata selle iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel, kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2 ja 5.4.4.3.1. Katsetamisel kasutatavate sisendite arv ja võimsusteguri vahemik peab vastama J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse tabelis 3 esitatud väärtustele.
                     Mõju, mida temperatuur avaldab iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsusele, tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1.
                     Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme temperatuuritegurit tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 120 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2.
                     (2)   Andmekäitlussüsteem
                     Andmekäitlussüsteemi andmete koostamist ja käitlemist hinnatakse katsetega, kasutades J-1 liite viites 121 kirjeldatud meetodit.
                     (3)   Rongisisene energiaarvestussüsteem
                     Energiaarvestussüsteemi hinnatakse katsetega, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 122 osutatud kirjelduses.“;

                     4)

                     7. peatükis „Rakendamine“ lisatakse punkti 7.1.1.4 järele järgmine punkt:
                     „7.1.1.4a   Üleminekumeede rongisisese energiaarvestussüsteemi nõude kohta
                     Üleminekuperioodil, mis lõpeb 1. jaanuaril 2022, ei ole punktis 4.2.8.2.8 sätestatud meetmed kohustuslikud selliste projektide jaoks, mis 14. juunil 2018 on edasijõudnud arengujärgus projektid, täitmiseni jõudnud lepingud ja olemasoleval projektil põhinev veerem, nagu on sätestatud käesoleva KTK punktis 7.1.1.2.
                     Kui punktis 4.2.8.2.8.4 sätestatud nõudeid ei kohaldata, kohaldatakse liideseprotokollidega ja edastatavate andmete formaadiga seotud riiklikke eeskirju ja tehnilistes dokumentides esitatakse rong-maa-rong-side kirjeldus.“;

                     5)

                     7. peatükile järgnevas loetelus „LIITED“ asendatakse tekst „D liide. Rongisisene energia mõõtmise süsteem“ tekstiga „D liide. Välja jäetud“;

                     6)

                     D liite tekst asendatakse järgmisega: „Välja jäetud.“;

                     7)

                     I liite teises tabelis „Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus (avatud punktid)“ jäetakse välja järgmine rida:

                                 „Rongisisene energiaarvestussüsteem

                                 4.2.8.2.8 ja D liide

                                 Rong-maa-side: liideseprotokollidega ja edastatavate andmete formaadiga seotud kirjeldus.

                                 Rong-maa-rong-side kirjeldus esitatakse tehnilistes dokumentides.
                                 Tuleks järgida standardit EN 61375-2–6.“

                     8)

                     J-1 liites „Standardid või normdokumendid“ asendatakse viited 103, 104 ja 105 järgmistega:

                                 „103

                                 EI KASUTATA

                                 104

                                 EI KASUTATA

                                 105

                                 EI KASUTATA“

                     9)

                     J-1 liitesse „Standardid või normdokumendid“ lisatakse järgmised viited:

                                 „106

                                 EI KASUTATA

                                 107

                                 EI KASUTATA

                                 108

                                 EI KASUTATA

                                 109

                                 EI KASUTATA

                                 110

                                 EI KASUTATA

                                 111

                                 EI KASUTATA

                                 112

                                 EI KASUTATA

                                 113

                                 EI KASUTATA

                                 114

                                 EI KASUTATA

                                 115

                                 EI KASUTATA

                                 116

                                 Rongisisese asukohafunktsiooni nõuded

                                 4.2.8.2.8.1

                                 EN 50463-3:2017

                                 4.4

                                 117

                                 Energiaarvestuse funktsiooni täpsus aktiivenergia mõõtmisel:

                                             Nõuded

                                             Klassid

                                             Hindamise metoodika

                                 4.2.8.2.8.2
                                 6.2.3.19a

                                 EN 50463-2:2017

                                 4.2.3.1, 4.2.3.2, 4.2.3.3 ja 4.2.3.4
                                 4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2
                                 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1, tabel 3, 5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1

                                 118

                                 Energiaarvestuse funktsioon: tarbimispunkti määratlemine. Määratlus

                                 4.2.8.2.8.3

                                 EN 50463-1:2017

                                 4.2.5.2

                                 119

                                 Rongisisese energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokoll. Nõuded

                                 4.2.8.2.8.4

                                 EN 50463-4:2017

                                 4.3.3.1, 4.3.3.3, 4.3.4, 4.3.5, 4.3.6 ja 4.3.7

                                 120

                                 Energiaarvestuse funktsioon: iga seadme keskmine temperatuuritegur – hindamise metoodika

                                 6.2.3.19a

                                 EN 50463-2:2017

                                 5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2

                                 121

                                 Andmekäitlussüsteemi koostatud ja käideldud andmete vastavushindamine – hindamise metoodika

                                 6.2.3.19a

                                 EN 50463-3:2017

                                 5.4.8.3, 5.4.8.5 ja 5.4.8.6

                                 122

                                 Rongisisene energiaarvestussüsteem – katsed

                                 6.2.3.19a

                                 EN 50463-5:2017

                                 5.3.3 ja 5.5.4“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/866, 13. juuni 2018, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2018. kalendriaastaks

text:
               14.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 149/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/866,
   13. juuni 2018,
   milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2018. kalendriaastaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 3,
   olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 25 tuleb põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriiside korral luua põllumajandussektorile lisatoetuse andmiseks reserv, vähendades iga aasta alguses otsetoetusi kõnealuse määruse artiklis 26 osutatud finantsdistsipliini mehhanismiga.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikes 1 on sätestatud, et selle tagamiseks, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) kohaste turuga seotud kulude ja otsetoetuste rahastamiseks kasutatavaid aastaseid ülemmäärasid ei ületataks, tuleb määrata kindlaks otsetoetuste kohandamise määr, kui asjaomase eelarveaasta vaheülemmäära raames rahastatavate meetmete prognoosid osutavad kohaldatava aastase ülemmäära ületamisele.

               (3)

               Põllumajandussektori kriisireservi summa, mis lisati komisjoni 2019. aasta eelarveprojekti, on 468,7 miljonit eurot jooksevhindades. Selle summa katmiseks tuleb 2018. kalendriaasta puhul kohaldada finantsdistsipliini Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) I lisas loetletud toetuskavade raames makstavate otsetoetuste suhtes.

               (4)

               Komisjoni 2019. aasta eelarveprojektis kindlaks määratud prognoosid otsetoetuste ja turuga seotud kulude kohta näitavad, et täiendava finantsdistsipliini järele ei ole vajadust.

               (5)

               Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 3 kohaselt tuleb kohandamismäär kindlaks määrata selle kalendriaasta 30. juuniks, mille suhtes kohandamismäära kohaldatakse

               (6)

               Üldjuhul makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N + 1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Sellegipoolest võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust teatava tähtaja jooksul ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha järgneval eelarveaastal. Kui asjaomase kalendriaasta suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamismäära kohaldada selliste maksete suhtes, mille kohta esitati toetusetaotlused muudel kalendriaastatel kui finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaasta. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamismäära kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille kohta on toetusetaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal põllumajandustootjatele makse tehakse.

               (7)

               Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 kohaselt kindlaks määratud kohandamismäära kohaldatakse üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. Lisaks on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et otsetoetuste järkjärgulise kehtestamise tulemusel kohaldatakse kohandamismäära Horvaatia suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022. Seega ei tuleks käesoleva määrusega kindlaks määratavat kohandamismäära kohaldada nimetatud liikmesriigi põllumajandustootjate suhtes,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Selleks et kehtestada kohandamismäär kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitega 25 ja 26 ning kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikega 1, kohaldatakse määruse (EL) nr 1307/2013 I lisas loetletud toetuskavade raames makstavate selliste 2 000 eurot ületavate otsetoetuste vähendamise korral, mida makstakse põllumajandustootjatele 2018. kalendriaasta kohta esitatud toetusetaotluse alusel, kohandamismäära 1,422184 %.
   2.   Lõikes 1 sätestatud vähendamist ei kohaldata Horvaatias.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. juuni 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

      (2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/870, 14. juuni 2018, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 1

text:
               15.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 152/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/870,
   14. juuni 2018,
   millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 1
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 1,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44.

               (2)

               ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee lisas 7. juunil 2018 kuus isikut selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

               (3)

               Määruse (EL) 2016/44 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) 2016/44 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuni 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) 2016/44 II lisas sisalduvasse loetellu lisatakse järgmised isikud:

                  21.

                     Nimi: 1: Ermias 2: Ghermay 3: andmed puuduvad 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: riikidevahelise inimkaubitsejate võrgustiku juht Sünniaeg: umbes (35–45 aastane) Sünnikoht: (võimalik: Asmara, Eritrea) Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: a) Ermies Ghermay b) Ermias Ghirmay Kodakondsus: Eritrea Passi nr: andmed puuduvad Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: (Teadaolev aadress: Tripoli, Tarig sure nr. 51, tõenäoliselt elab alates 2015. aastast Sabrathas.) Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Ermias Ghermay'd on ulatuslikult dokumenteeritud mitmetes usaldusväärsetes allikates, sealhulgas kriminaaluurimiste käigus, kus teda kirjeldatakse ühe olulisima Sahara-taguse tegutsejana, kes on seotud rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega Liibüas. Ermias Ghermay juhib riikidevahelist võrgustikku, mis tegeleb kümnete tuhandete rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega, eeskätt Aafrika Sarve piirkonnast Liibüa rannikule ja edasi sihtriikidesse Euroopas ja Ameerika Ühendriikidesse. Tema käsutuses on relvastatud mehed, samuti laohooned ja kinnipidamislaagrid, kus väidetavalt pannakse rändajate suhtes toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Ta teeb tihedat koostööd Liibüa ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustikega nagu Abu-Qarin ja teda peetakse nende võrgustike nn idapoolseks tarneahelaks. Tema võrgustik ulatub Sudaanist kuni Liibüa rannikuni ja Euroopasse (Itaaliasse, Prantsusmaale, Saksamaale, Madalmaadesse, Rootsi, Ühendkuningriiki) ja Ameerika Ühendriikidesse. Ghermay kontrolli all on Liibüa looderannikul asuvad ja erakätes olevad kinnipidamislaagrid, kus rändajaid peetakse kinni ja kus pannakse nende suhtes toime raskeid rikkumisi. Nendest laagritest transporditakse rändajaid Sabrathasse või Az-Zāwiyahasse. Viimastel aastatel on Ghermay korraldanud lugematul hulgal ohtlikke reise üle mere, seades rändajad (nende seas paljud alaealised) surmaohtu. Palermo kohus (Itaalias) andis 2015. aastal välja määruse Ermias Ghermay vahistamiseks seoses tuhandete rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega ebainimlikes tingimustes, sealhulgas seoses 13. oktoobril 2013. aastal Lampedusa lähedal aset leidnud laevahukuga, mille tagajärjel hukkus 266 inimest.

                  22.

                     Nimi: 1: Fitiwi 2: Abdelrazak 3: andmed puuduvad 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: riikidevahelise inimkaubitsejate võrgustiku juht Sünniaeg: umbes (30–35 aastane) Sünnikoht: Massawa, Eritrea Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: Fitwi Esmail Abdelrazak Kodakondsus: Eritrea Passi nr: andmed puuduvad Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: andmed puuduvad Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Fitiwi Abdelrazak juhib riikidevahelist võrgustikku, mis tegeleb kümnete tuhandete rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega, eeskätt Aafrika Sarve piirkonnast Liibüa rannikule ja edasi sihtriikidesse Euroopas ja Ameerika Ühendriikidesse. Fitiwi Abdelrazaki on avatud allikates ja mitmete kriminaaluurimiste käigus mainitud kui liidrite tasandi tegutsejat, kes vastutab suurel hulgal rändajate ärakasutamise ja väärkohtlemise eest Liibüas. Abdelrazakil on ulatuslikud kontaktid Liibüa ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustikega ning ta on rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega saanud tohutult jõukaks. Tema käsutuses on relvastatud mehed, samuti laohooned ja kinnipidamislaagrid, kus pannakse toime inimõiguste raskeid rikkumisi. Tema võrgustik koosneb väiksematest üksustest, mis ulatuvad Sudaanist, Liibüast ja Itaaliast kuni rändajate sihtriikideni. Tema laagritest ostavad rändajaid ka muud osapooled, näiteks kohalikud kinnipidamisasutused. Nendest laagritest transporditakse rändajaid Liibüa rannikule. Abdelrazak on korraldanud lugematul hulgal ohtlikke merereise, seades rändajad (nende hulgas alaealised) surmaohtu. Abdelrazak on seotud vähemalt kahe saatuslike tagajärgedega laevahukuga ajavahemikul 2014. aasta aprillist kuni 2014. aasta juulini.

                  23.

                     Nimi: 1: Ahmad 2: Oumar 3: al-Dabbashi 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: Anas al-Dabbashi relvastatud rühmituse juht, riikidevahelise inimkaubitsejate võrgustiku juht Sünniaeg: umbes (30aastane) Sünnikoht: (võimalik: Sabratha, Talili naabrus) Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: a) Al-Dabachi b) Al Ammu c) The Uncle (ingl. k „onu“) d) Al-Ahwal Kodakondsus: Liibüa Passi nr: andmed puuduvad Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: a) Garabulli, Liibüa b) Az-Zāwiyah, Liibüa Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Ahmad al-Dabbashi on Anas al-Dabbashi relvastatud rühmituse juht, mis varem tegutses Sabratha ja Melita vahelisel rannikualal. Al-Dabbashi on märkimisväärne liider rändajatega ebaseadusliku kaubitsemisega seotud ebaseaduslikes tegevustes. Al-Dabbashi klann ja relvastatud rühmitus suhtlevad ka terroristlike ja äärmuslike vägivaldsete rühmitustega. Pärast 2017. aasta oktoobris rannikupiirkonnas aset leidnud vägivaldseid kokkupõrkeid teiste relvastatud rühmitustega ja rivaalitsevate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate organisatsioonidega, mille tulemusel sai surma 30 inimest, nende seas tsiviilisikuid, on al-Dabbashi praegu aktiivne Az-Zāwiyah ümbruses. Vastusena oma minemakihutamisele tõotas Ahmad al-Dabbashi 4. detsembril 2017 avalikult, et pöördub relvade ja jõu toel Sabrathasse tagasi. Eksisteerivad ulatuslikud tõendid, et al-Dabbashi relvastatud rühmitus on otseselt seotud inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega ning et relvastatud rühmitus kontrollib rändajate riigist lahkumise kohti, laagreid, turvamajasid ja paate. Kinnitust on leidnud oletused, et al-Dabbashi on seadnud rändajaid (nende seas alaealisi) ebainimlikesse tingimustesse ning mõnikord on sellel olnud saatuslikud tagajärjed nii maal kui ka merel. Pärast vägivaldseid kokkupõrkeid al-Dabbashi relvastatud rühmituse ja teiste relvastatud rühmituste vahel Sabrathas leiti tuhandeid rändajaid (paljud raskes seisundis), kellest enamikku peeti kinni märter Anas al-Dabbashi brigaadi ja al-Ghul relvastatud rühmituse kinnipidamiskeskustes. Al-Dabbashi klannil ning sellega seotud Anas al-Dabbashi relvastatud rühmitusel on pikaaegsed sidemed Iraagi ja Levandi Islamiriigiga (ISIL) ja selle seotud üksustega. Nende relvastatud rühmituste ridades on olnud mitu ISILi juhti, nende seas Abdallah al-Dabbashi, kes on ISILi nn kaliif Sabrathas. Al-Dabbashi oli väidetavalt samuti seotud Sami Khalifa al-Gharabli mõrva korraldamisega, kelle Sabratha linnavolikogu oli 2017. aasta juulis määranud võitlema rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamiste vastu. Al-Dabbashi tegevus aitab paljuski kaasa vägivalla ja ebakindluse süvendamisele Liibüa lääneosas ning ohustab rahu ja stabiilsust Liibüas ja selle naaberriikides.

                  24.

                     Nimi: 1: MUS'AB 2: ABU-QARIN 3: andmed puuduvad 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: riikidevahelise inimkaubitsejate võrgustiku juht Sünniaeg: 19. jaanuar 1983Sünnikoht: Sabratha, Liibüa Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad. Kontrollimata varjunimi: a) ABU-AL QASSIM OMAR Musab Boukrin b) The Doctor c) Al-Grein. Kodakondsus: Liibüa Passi nr: a) 782633, välja antud 31. mail 2005b) 540794, välja antud 12. jaanuaril 2008Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: andmed puuduvad Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Mus'ab Abu-Qarini peetakse keskseks tegelaseks inimkaubanduses ja rändajate ebaseaduslikus üle piiri toimetamises Sabratha piirkonnas, kuid tema tegevuskohaks on ka Az-Zāwiyah ja Garibulli. Tema rahvusvaheline võrgustik hõlmab Liibüat, Euroopa sihtkohti, Sahara-taguse Aafrika riike rändajate hankimiseks ning Araabia riike seoses finantssektoriga. Usaldusväärsed allikad on dokumenteerinud tema koostöö inimkaubanduse ja ebaseadusliku üle piiri toimetamise vallas Ermias Ghermayga, kes kannab Abu-Quarini nimel hoolt nn idapoolse tarneahela eest. On tõendeid, et Abu-Quarin on loonud suhteid teiste inimkaubanduse äris tegutsevate isikutega, nimelt Mohammed Kachlafiga (tema nõbu ja al-Nasri brigaadi juht, kelle kohta on samuti tehtud ettepanek loetellu kandmiseks) Az-Zāwiyahas. Endine Abu-Quarini kaasosaline, kes nüüd teeb koostööd Liibüa ametivõimudega ning väidab, et Abu-Quarin korraldas ainuüksi 2015. aastal merereise 45 000 inimesele, pannes rändajaid (kaasa arvatud alaealisi) surmaohtu. Abu-Qarin korraldas 18. aprillil 2015 retke, mille tulemusena sai Sitsiilia läheda toimunud laevahukus surma 800 inimest. Tõendite, mille hulka kuuluvad ÜRO ekspertide rühma tõendid, kohaselt vastutab ta rändajate brutaalsetes tingimustes, muu hulgas Tripoli lähedal asuvas al-Wadi piirkonnas ja Sabratha lähedal asuvas mereäärses kuurortides, kinnihoidmise eest. Abu-Qarin on teadaolevalt olnud tihedates suhetes al-Dabbashi klanniga Sabrathas, kuni „katusemaksu“ tõttu puhkes konflikt. Allikate teatel maksis Abu-Quarin Sabratha piirkonnas asuvate vägivaldsete ekstremistide tuttavatele, et saada heakskiit rändajate ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele vägivaldsete ekstremistide ringkondade nimel, mis saavad rahalist kasu ebaseaduslike rändajate ärakasutamisest. Abu-Qarin on seotud ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikuga, kuhu kuuluvad Tripoli, Sebha ja Kufra Salafi relvastatud rühmitused.

                  25.

                     Nimi: 1: Mohammed 2: Kachlaf 3: andmed puuduvad 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: Shuhada al-Nasri brigaadi komandör, Az-Zāwiyah' rafineerimistehase valvemeeskonna juht Sünniaeg: andmed puuduvad. Sünnikoht: Az-Zāwiyah, Liibüa Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: a) Kashlaf b) Koshlaf c) Keslaf d) al-Qasab. Kodakondsus: Liibüa Passi nr: andmed puuduvad Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: Az-Zāwiyah, Liibüa Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Mohammed Kachlaf on Lääne Liibüas, Az-Zāwiyahas asuva Shuhada al Nasri brigaadi juht. Tema omakaitseüksus kontrollib Az-Zāwiyah' rafineerimistehast, mis on rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise keskus. Kachalaf kontrollib samuti kinnipidamiskeskuseid, kaasa arvatud Nasri kinnipidamiskeskus, mis on formaalselt DCIMi kontrolli all. Paljude allikate kohaselt on Kachlafi võrgustik Liibüas üks kõige mõjukamatest organisatsioonidest rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja rändajate ärakasutamise valdkonnas. Kachlafil on palju sidemeid kohaliku Az-Zāwiyah al-Rahman al-Miladi rannikuvalve kohaliku üksuse juhiga, kelle üksused kontrollivad rändajaid kandvaid aluseid, mis sageli kuuluvad rivaalitsevatele rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustikele. Seejärel viiakse rändajad Al Nasri relvarühmituse kontrollitavatesse kinnipidamiskohtadesse, kus neid väidetavalt hoitakse eluohtlikes tingimustes. Liibüa ekspertide rühm kogus tõendeid rändajate kohta, keda korduvalt peksti, ning muu hulgas selle kohta, et eriti Sahara-taguste riikide ja Maroko naisi müüdi kohalikul turul nn seksiorjadena. Peale selle leidis ekspertide rühm, et Kachlaf teeb koostööd teiste relvastatud rühmitustega ning et see on seotud mitme 2016. ja 2017. aastal toimunud vägivaldse kokkupõrkega.

                  26.

                     Nimi: 1: Abd 2: Al-Rahman 3: al-Milad 4: andmed puuduvad

                     Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: Az-Zāwiyah' rannikuvalve komandör Sünniaeg: umbes (29aastane) Sünnikoht: Tripoli, Liibüa Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: a) Rahman Salim Milad b) al-Bija Kodakondsus: Liibüa Passi nr: andmed puuduvad Riiklik isikukood: andmed puuduvad Aadress: Az-Zāwiyah, Liibüa Loetellu kandmise kuupäev:7. juuni 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                  Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014); resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).

                     Lisateave

                  Abd Al Rahman al-Milad juhib Az-Zāwiyah piirkondlikku rannakaitseüksust, mis on pidevalt seotud rändajate vastu suunatud vägivalla ja teiste inimesi ebaseaduslikult üle piiri toimetavate isikutega. ÜRO ekspertide rühm väidab, et Milad ja teised rannikuvalve liikmed on otseselt seotud rändajate aluste põhjalaskmisega tulirelvade abil. Al-Milad teeb koostööd teiste rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetavate isikutega nagu Mohammed Kachlaf (kelle kohta on samuti tehtud ettepanek loetellu kandmiseks), kes allikate kohaselt pakub talle kaitset rändajatega kauplemise ja nende ebaseadusliku üle piiri toimetamise alaste ebaseaduslike tegevuste läbiviimiseks. Mitu kriminaaluurimises osalenud tunnistajat on väitnud, et neid on merest üles korjanud relvastatud mehed ja viinud rannavalvelaevale Tallil (mida kasutab al-Milad) ning nad on viidud al-Nasri kinnipidamiskeskusesse, kus neid on väidetavalt hoitud karmides tingimustes ja pekstud.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1009, 17. juuli 2018, millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

text:
               18.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 181/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1009,
   17. juuli 2018,
   millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. augusti 2017. aasta määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 5,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 30. augustil 2017 vastu määruse (EL) 2017/1509.

               (2)

               Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 9. juulil 2018 loetelu seoses ühe isiku ja ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

               (3)

               Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. juuli 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         G. BLÜMEL

      (1)  ELT L 224, 31.8.2017, lk 1.

      LISA

                  1.

                  Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „a) Füüsilised isikud“ all asendatakse kanne 4 järgmisega:

                              „4.

                              Ri Hong-sop

                              1940

                              16.7.2009

                              Yongbyon Nuclear Research Centre'i (Yongbyoni tuumauuringute keskus) endine direktor ja tuumarelvainstituudi juht, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.“

                  2.

                  Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „b) Juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all asendatakse kanne 28 järgmisega:

                              „28.

                              Munitions Industry Department (laskemoonatööstuse osakond)

                              Sõjaliste tarnete tööstuse osakond

                              Pyongyang, KRDV

                              2.3.2016

                              Laskemoonatööstuse osakond tegeleb KRDV raketiprogrammi peamiste aspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab järelevalve eest, mida teostatakse KRDV ballistiliste rakettide, sealhulgas Taepo Dong-2 arendamiseks. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV relvatootmise ning teadus- ja arendusprogrammide üle, sealhulgas KRDV ballistiliste rakettide programmi üle. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV tuumaprogrammi üle. Tuumarelvainstituut allub laskemoonatööstuse osakonnale.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1011, 17. juuli 2018, millega antakse luba UV-töödeldud seente kasutuskoguste suurendamiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 alusel ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               18.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 181/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1011,
   17. juuli 2018,
   millega antakse luba UV-töödeldud seente kasutuskoguste suurendamiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 alusel ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

               (2)

               Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

               (3)

               Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu liidu turule laskmiseks loa andmise ja liidu loetelu uuendamise kohta.

               (4)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2355 (3) lubati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (4) lasta uuendtoiduna turule UV-töödeldud seeni.

               (5)

               23. juulil 2015 esitasid ettevõtjad Banken Champignons Group B.V. ja J.K. Holding B.V. Madalmaade pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna liidu turule UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus).

               (6)

               Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 alusel sai sellest loast 2018. aasta jaanuaris üldluba. Kuna kõnealuste ettevõtjate taotluses käsitletakse suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seeni, tuleks käesolevat määrust käsitada kasutusala laiendamise loana.

               (7)

               Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse iga niisugust taotlust uuendtoidu liidu turule laskmiseks, mis on liikmesriigile esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena.

               (8)

               Kuigi taotlus UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seente (Agaricus bisporus) uuendtoiduna liidu turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4, vastab taotlus ka määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele.

               (9)

               Madalmaade pädev asutus avaldas 20. septembril 2017 oma esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

               (10)

               Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 5. oktoobril 2017. Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60 päeva jooksul esitasid teised liikmesriigid oma märkused tagamaks, et EFSA (5) kehtestatud D-vitamiini lubatavat päevadoosi ei ületata.

               (11)

               Võttes arvesse teiste liikmesriikide tehtud märkusi, esitas taotleja lisaselgitusi, millega liikmesriigid ja komisjon rahule jäid.

               (12)

               Kõnealused selgitused annavad piisavalt alust kinnitada, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad kavandatud kasutuskoguse juures määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

               (13)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr1169/2011 (6) VI lisa A osa punktis 1 on nõutud, et toidu nimetus peab sisaldama andmeid või sellele tuleb lisada andmed toidu eritöötluse kohta kõikidel juhtudel, kui sellise info puudumine võiks tarbijaid eksitada. Kuna tarbijad tavaliselt ei eelda, et seeni oleks ultraviolettkiirgusega töödeldud, peab kõnealuse toidu nimetus sisaldama teavet või tuleb sellele lisada teave sellise töötlemise kohta, et vältida tarbijate eksitamist.

               (14)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   UV-töödeldud seeni käsitlevat kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, millele on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artiklis 8, muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   2.   Liidu loetelu kanne, millele osutatakse lõikes 1, sisaldab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. juuli 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

      (2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

      (3)  Komisjoni 14. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2355, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 lasta uuendtoiduna turule ultraviolettkiirgusega töödeldud seeni (ELT L 336, 16.12.2017, lk 52).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

      (5)  EFSA Journal 2012; 10(7):2813

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

      LISA
      Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:

                              Lubatud uuendtoit

                              Uuendtoidu kasutamise tingimused

                              Täiendavad märgistuse erinõuded

                              Muud nõuded

                              „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)

                                 Määratud toidugrupp

                                 D2-vitamiini piirnorm

                                          1.

                                          Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)“.

                                          2.

                                          Uuendtoidu nimetusega koos peab selle enda või seda sisaldava toiduaine märgistusel olema esitatud märge: „D-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati kontrollitud valgustöötlust“ või „D2-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati UV-töötlust“.“

                              Seened (Agaricus bisporus)

                              20 μg D2-vitamiini 100 g toorkaalu kohta

                  2)

                  Tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:

                              Lubatud uuendtoit

                              Spetsifikatsioon

                              „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)

                                 Kirjeldus/määratlus:

                              Korjatud kaubanduslikult kasvatatud seened Agaricus bisporus töödeldakse UV-valgusega.
                              UV-kiirgusega töötlemine: kiiritamisprotsess, milles kasutatakse ultraviolettkiirgust lainepikkusega 200–800 nm.

                                 D2-vitamiin:

                              Keemiline nimetus: (3β,5Z,7E)-22E,-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool
                              Sünonüüm: ergokaltsiferool
                              CASi nr: 50-14-6
                              Molekulmass: 396,65 g/mol

                                 Sisaldus:

                              D2-vitamiini sisaldus lõpptootes: 5–20 μg / 100 g (toormass) kõlblikkusaja möödumisel“