title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1286, 30. juuli 2019, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2016/1037 artiklile 18 kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

text:
                  31.7.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 202/81

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1286,
         30. juuli 2019,
         millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2016/1037 artiklile 18 kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 18,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) kehtestas nõukogu lõplikud tasakaalustavad tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“).

                     (2)

                     Määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (3) muutis nõukogu Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete taset. Muudatused tehti kiirendatud korras läbivaatamise põhjal vastavalt algmääruse artiklile 20.

                     (3)

                     Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (4) lõplikud tasakaalustavad tollimaksud veel viieks aastaks.

                     (4)

                     Nõukogu muutis seejärel määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5) ja rakendusmäärusega (EL) nr 906/2011 (6) tasakaalustusmeetmeid pärast osalisi vahepealseid läbivaatamisi.

                     (5)

                     Veel üks hilisem osaline vahepealne läbivaatamine lõpetati rakendusmäärusega (EL) nr 559/2012 (7) ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

                     (6)

                     Pärast järgmist aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2013 (8) lõplikud tasakaalustavad tollimaksud veel viieks aastaks.

                     (7)

                     Otsusega 2000/745/EÜ (9) kiitis komisjon heaks India kolme eksportiva tootja pakutud minimaalse impordihinna. Rakendusotsusega 2014/109/EL (10) tühistas komisjon kohustuste heakskiidu, sest asjaolud, mille alusel kohustused heaks kiideti, olid muutunud.

                     (8)

                     Pärast kaht osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EL) 2015/1350 (11) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete taset.

                     (9)

                     Pärast kaht osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2018/1468 (12) kehtivate tasakaalustavate meetmete taset.

                     (10)

                     Praegu kehtivad meetmed on nõukogu määrusega (EL) nr 461/2013 (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1468) kehtestatud lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (edaspidi „kehtivad meetmed“). Need koosnevad individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatavast tollimaksu erimäärast, mis ulatub 0–74,6 euroni tonni kohta, ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestatud jääktollimaksumäärast 69,4 eurot tonni kohta.

               1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                     (11)

                     Pärast seda, kui avaldati teade Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit PETi impordi suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete eelseisva aegumise kohta, (13) sai komisjon alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

                     (12)

                     Taotluse esitas Euroopa polüetüleentereftalaadi tootjate komitee (C.P.M.E. aisbl) (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle toodang moodustab üle 80 % liidu polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.

                     (13)

                     Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

                     (14)

                     Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. India valitsus taotles konsultatsioonide korraldamiseks tähtaja pikendamist ühe nädala võrra. Komisjon pikendas tähtaega. Samal ajal ei olnud käesoleva uurimise suhtes kohaldatavate õiguslike tähtaegade tõttu aegumise läbivaatamise algatamise edasilükkamine siiski võimalik. Seetõttu algatati aegumise läbivaatamisega seotud uurimine 22. mail 2018 ning India valitsust teavitati sellest samal kuupäeval. Lisaks sellele teavitati India valitsust, et tema märkusi, mis tehti selles etapis seoses subsiidiumivastase taotlusega, võetakse siiski uurimise käigus arvesse ning konsultatsioonid tuleks korraldada nii kiiresti kui võimalik. Komisjon ei saanud India valitsuselt oma konsultatsioonipakkumisele mingit vastust.

               1.3.   Algatamine

                     (15)

                     Komisjon otsustas pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja andis 22. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (14) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Võttes arvesse alusmääruse artikli 18 lõiget 2, koostas komisjon tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevate tõenditele, mille põhjal komisjon uurimise algatas.

                     (16)

                     Pärast järelduste teatavaks tegemist küsis üks huvitatud isik taotluse esitaja kaebeõiguse kohta. Märgitakse, et taotlus esitati pärast algatamisteate punktis 5.5 osutatud märkuste esitamise tähtaega. Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud dokumendis antud vastused kaebeõiguse kohta kinnitasid siiski, et kaebeõiguse tingimused on täidetud. Seetõttu lükati kõnealuse isiku märkus tagasi.

               1.4.   Paralleelne uurimine

                     (17)

                     25. märtsil 2019 algatas komisjon alusmääruse artikli 19 lõike 1 alusel läbivaatamise (15). Läbivaatamisega seotud uurimine piirdub meetmete vormiga. Sellest tulenevalt võib toimuv läbivaatamine mõjutada käesoleva määrusega laiendatud meetmete vormi.

               1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (18)

                     Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood“ ehk „uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.6.   Huvitatud isikud

                     (19)

                     Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Lisaks andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning India ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

                     (20)

                     Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles avaldama oma seisukohti ning esitama teavet ja tõendeid algatamisteatises esitatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

               1.6.1.   Väljavõtteline uuring

                     (21)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

               1.6.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (22)

                     Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist asukohta. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas ligikaudu 37 % liidu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei esitatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks.

               1.6.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

                     (23)

                     Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõiki sõltumatuid importijaid/kasutajaid. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate II lisas nõutud teabe. Endast andis teada kaks importijat. Neil paluti teha koostööd küsimustiku täitmisega. Kumbki neist siiski ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule.

               1.6.4.   Eksportivate tootjate valimi moodustamine

                     (24)

                     Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, kutsuti uurimises osalema kõik eksportivad importijad. Neil paluti endast teada anda, esitades komisjonile oma äriühingute kohta algatamisteate I lisas nõutud teabe. Kolm eksportivat tootjat andsid endast teada. Neil paluti teha koostööd küsimustiku täitmisega.

               1.6.5.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                     (25)

                     Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, India valitsusele, kolmele eksportivale tootjale ja kahele importijale, kes endast pärast algatamist teada andsid.

                     (26)

                     Küsimustikule vastasid kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, taotluse esitaja, üks liidu toorainetootja, India valitsus ja kaks India eksportivat tootjat. Endast teada andnud importijad ei vastanud küsimustikule.

                     (27)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida pidas vajalikuks subsideerimise ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäik tehti ka India valitsuse valdustesse New Delhis.

                     (28)

                     Lisaks teostati alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

                                 (a)

                                       liidu tootjad

                                             —

                                             Indorama Ventures Europe BV, Madalmaad;

                                             —

                                             Equipolymers GmbH, Itaalia, Saksamaa;

                                             —

                                             Neo Group, UAB, Leedu;

                                 (b)

                                       eksportivad tootjad

                                             —

                                             Reliance Industries Limited („RIL“), Mumbai

                                             —

                                             IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited („IDIPL“), Kolkata

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (29)

                     Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises ehk Indiast pärit polüetüleentereftalaat (PET), mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 61 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               2.2.   Samasugune toode

                     (30)

                     Leiti, et Indias toodetud ja liitu eksporditud vaatlusalusel tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune lõppkasutus. Seepärast käsitati neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

                     (31)

                     Varasematel läbivaatamistel uuritud subsiidiumide, läbivaatamistaotluses sisalduva teabe, India valitsuse ja asjaomaste eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste alusel uuriti järgmisi meetmeid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.
                     Riiklikud subsiidiumikavad:

                                 (a)

                                 Eellubade kava (AAS);

                                 (b)

                                 eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava (DDS);

                                 (c)

                                 Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

                                 (d)

                                 Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS);

                                 (e)

                                 Piirkondlikud subsiidiumikavad: Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (GEDES)

                     (32)

                     Alusmääruse artikli 18 kohaselt peaks komisjon uurima, kas on olemas tõendeid subsideerimise jätkumise kohta selle summast sõltumata. Pidades silmas järeldusi subsideerimise jätkumise kohta seoses enamiku esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud peamiste subsiidiumidega, ei olnud vaja uurida kõiki subsiidiume, mida kaebuse esitaja väitis olevat.

                     (33)

                     Ülaltoodud põhjenduses märgitud subsiidiumid, mida varasemalt tasakaalustati, põhinevad järgmistel dokumentidel ja õigusaktidel.

                     (34)

                     Kehtivad AAS, EPCGS ja MEIS kavad põhinevad väliskaubanduse (arendamise ja korrastamise) seadusel nr 22/1992, mis jõustus 7. augustil 1992 (väliskaubandusseadus). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt.

                     (35)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on olulised kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020. Viimane jõustus 5. detsembril 2017. India valitsus on sätestanud ka väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleeriva korra vastavalt menetluste käsiraamatus 2015–2020 (edaspidi „HOP 2015–2020“) ja ajakohastatud käsiraamatus 2015–2020 (edaspidi „uuendatud HOP 2015–2020“). Viimane jõustus 5. detsembril 2017.

                     (36)

                     Kavad AAS, EPCGS ja MEIS põhinevad väliskaubanduspoliitika kaval 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kaval 2015–2020 ning käsiraamatutel „HOP 2015–2020“ ja „uuendatud HOP 2015–2020“.

                     (37)

                     DDSi kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta riikliku aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, riikliku aktsiisimaksu ja teenusmaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse korrapäraselt.

                     (38)

                     GEDESi kava põhineb Gujarati 1958. aasta elektrimaksu seaduse (Electricity Duty Act) (edaspidi „elektriseadus“) paragrahvi 3 lõike 2 punktidel vii ja viii (Gujarati ametlikus väljaandes muudetud kujul).

               3.1.   Eellubade kava (AAS)

                     (39)

                     Komisjon tegi kindlaks, et üks koostööd tegev eksportiv tootja kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava.

               3.1.1.   Õiguslik alus

                     (40)

                     Kava on üksikasjalikult kirjeldatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktides 4.03–4.24 ning HOP 2015–2020 ja uuendatud HOP 2015–2020 peatükkides 4.04–4.52.

               3.1.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (41)

                     Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 42. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute“ kategooriatesse, mida on nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktis 7.02 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

               3.1.3.   Praktiline rakendamine

                     (42)

                     Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:

                     (43)

                     tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik“ selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote liik, on loal kirjas;

                     (44)

                     aastane vajadus: see luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema varasemal eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendit, mida kasutatakse sellesse tooterühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad toodete rühma, mille tootmiseks ta sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutas;

                     (45)

                     vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;

                     (46)

                     ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud selliste kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;

                     (47)

                     eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel omamaiselt turult, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktis 7.03 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil tagastatakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaistelt kui ka imporditud sisenditelt;

                     (48)

                     sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktis 7.03 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

                     (49)

                     Komisjon leidis, et üks koostööd teinud eksportiv tootja, kes kava kasutas, sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi esimese allkava alusel (st eelloa tegelikuks ekspordiks). Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

                     (50)

                     India ametiasutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta“ kindlaksmääratud vormis (HOP 2015–2020 ja uuendatud HOP 2015–2020 peatükk 4.51 ja lisa 4H), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu atesteeritud audiitor/kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 4H liites nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.

                     (51)

                     Selle allkava puhul, mida asjaomane äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ning ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud dokumenteerima impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide alusel; need normid on kehtestatud enamiku toodete, sh vaatlusaluse toote kohta.

                     (52)

                     Imporditud sisendmaterjalid ei ole üleantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (18 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

                     (53)

                     Imporditud sisendite ja eksporditud valmistoodete vahel puudub tihe seos. Nõuetele vastavaid sisendmaterjale võib importida ja kasutada ka muude toodete kui vaatlusaluse toote puhul. Lisaks saab eri toodete lube koondada. See tähendab, et ühe konkreetse toote eksportimine eellubade kava alusel võib anda õiguse importida eellubade kava alusel tollimaksuvabalt sisendit mõne muu toote jaoks.

                     (54)

                     Uurimine näitas, et ühtki eksportiva tootja kasutatud eelluba ei olnud kehtetuks tunnistatud. Lisaks ei olnud eksportival tootjal sellist tarbimisregistrit, mida kontrolliks sõltumatu vannutatud audiitor. Seega, isegi kui eksportiv tootja selgitas, et sisendite tarbimisest teatati tarbimise tegurite alusel, ei olnud eksportiv tootja näidata ühtegi 4H liidet oma eellubade kohta.

               3.1.4.   Järeldus eellubade kava kohta

                     (55)

                     Imporditollimaksudest vabastamine on subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, mida annab India valitsus, kellel seetõttu vähenevad tulud, mille ta tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks, ning sellest saab kasu uurimisalune eksportija, sest tema likviidsus suureneb.

                     (56)

                     Peale selle sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühing selle meetme raames soodustust.

                     (57)

                     Käesoleval juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud tõhusalt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (alusmääruse II lisa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi korral alusmääruse III lisa II jao punkt 2). Leitakse, et vaatlusaluse toote standardsed sisend- ja väljundnormid ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrolli süsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid on ära kasutatud eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (alusmääruse II lisa punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).

                     (58)

                     Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.

               3.1.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (59)

                     Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel kontrollis komisjon asjaomaste sisendite tegeliku tarbimise määra. Komisjon leidis, et tegelik kasutusmäär oli pisut madalam standardsetest normidest. Kuigi äriühing väitis, et ta lõpetab asjaomasel tarbimisel põhinevad asjaomased litsentsid ja seega ei toimu ülemäärast tagastamist, ei olnud kontrollimise ajal ühtegi litsentsi kehtetud tunnistatud, seega ei saanud komisjon seda kontrollida. Kuna litsentsid anti standardsete sisend- ja väljundnormide alusel, võib äriühing neid tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel lõpetada, kasutades neid norme kui tarbimismäära. Sel juhul tooks standardsete sisend- ja väljundnormide alusel põhineva tegeliku tarbimismäära ja deklareeritud tarbimismäära erinevus kaasa ülemäärase tagastamise, mis oleks tasakaalustatav subsiidium alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt.

                     (60)

                     Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks ülemäärane tagastus jagada kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

                     (61)

                     Võttes arvesse, kui väike oli standardsete sisend- ja väljundnormide ja tegeliku tarbimismäära erinevus, oli kogu litsents standardsete sisend- ja väljundnormide alusel lõpetatud, mistõttu oleks ülemäärane tagastus ja tasakaalustava subsiidiumi summa olnud samuti minimaalsed. Seega leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad väheolulised, kuid siiski positiivsed. Seetõttu järeldas komisjon, et subsiidiumi tuleks endiselt käsitada tasakaalustatavana.

               3.2.   Eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava (DDS)

                     (62)

                     Komisjon tegi kindlaks, et koostööd tegevad eksportivad tootjad kasutasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tollimaksu tagastamise kava.

               3.2.1.   Õiguslik alus

                     (63)

                     Õiguslik alus, mida kohaldatakse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, on tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal (16) ning seejärel asendatud tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (17) (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikega 2 reguleeritakse tollimaksu tagastamise kava arvutusmeetodit. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkt ii reguleerib deklaratsiooni, mille eksportivad tootjad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii.

                     (64)

                     Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 (18) konkreetseid juhised, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama.

                     (65)

                     1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 sätestatakse, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. Valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased, millega muudeti määrasid, on 16. novembri 2015. aasta teadaanded nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) (19) ja 31. oktoobri 2016. aasta teadaanded nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) (20). Selle tulemusena oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,5 % eksporditavate toodete FOB-väärtusest.

               3.2.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (66)

                     Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

               3.2.3.   Praktiline rakendamine

                     (67)

                     Selle kava alusel võib iga äriühing, mis ekspordib abikõlblikke tooteid, saada summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditud toote deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 sätestatakse, kuidas toetuse summa tuleb arvutada:

                                 „2)

                                 Selle eeskirja alusel tagastatava summa või määra kindlaksmääramiseks peab keskvalitsus võtma arvesse:

                                             a)

                                                nende materjalide iga klassi või kirjelduse keskmist kogust või väärtust, millest asjaomase klassi kaubad Indias tavaliselt toodetakse või valmistatakse;

                                             b)

                                                Indias asjaomase klassi kaupade tootmiseks või valmistamiseks kasutatavate imporditud materjalide või aktsiisimaksuga maksustatavate materjalide keskmist kogust või väärtust;

                                             c)

                                                kaupade tootmisel kasutatavate pooltoodete, komponentide ja vahetoodete puhul kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

                                             d)

                                                tootmisel tekkinud jäätmetelt ja katalüütilistelt ainetelt makstud tollimaksude keskmist summat:

                                             tingimusel, et kui selliseid jäätmeid või katalüütilisi aineid taaskasutatakse mis tahes tootmisprotsessis või need müüakse, siis arvatakse taaskasutatud või müüdud jäätmetelt või katalüütiliselt ainelt arvutatud tollimaksude keskmine summa samuti maha;

                                             e)

                                                eksporditud kaupade mahutitesse paigutamisel või pakendamisel kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

                                             f)

                                                mis tahes muud teavet, mida keskvalitsus võib pidada sel eesmärgil asjakohaseks või kasulikuks.“

                     (68)

                     Teisisõnu tugines India valitsus tagastatava summa puhul imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatele keskmistele väärtustele ja sektori keskmisele tarbimismäärale, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb abikõlblike eksporditud toodete esindavate tootjatena. India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa kui protsentuaalse osa abikõlblike eksporditud toodete keskmisest ekspordiväärtusest.

                     (69)

                     India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada tollimaksutagastus, millele kõikidel abikõlblikel eksportijatel on õigus. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,5 %, nagu on selgitatud põhjenduses 65.

                     (70)

                     Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

                     (71)

                     Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastatava summa maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu tegemise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.

                     (72)

                     Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

                     (73)

                     Asjaomastes õigusaktides ja haldusjuhistes sätestatakse, et India tolliamet ei tohiks nõuda mingeid tõendeid, et tollimaksu tagastamist taotlev eksportija on kandnud või kannab tollimaksukohustust eksporditud toote valmistamiseks vajalike toorainete impordi eest (21). Lisaks kinnitas India valitsus tema juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et äriühingud, mis hangivad kõik toorained, mida eksporditud polüetüleentereftalaadi valmistamisel kasutatakse, siseturul, saavad siiski kohaldada eespool nimetatud eeskirja 3 lõike 2 alusel arvutatud täismäära. See uurimine on ka näidanud, et praktikas oli sellega tegu ühe koostööd tegeva eksportija puhul, kes kasutas tollimaksu tagastamise kava alusel soodustusi, ehkki ta ei ole importinud ühtegi ühikut peamistest toorainetest (PTA (puhas tereftaalhape) ja MEG (monoetüleenglükool), mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel.

               3.2.4.   Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

                     (74)

                     Tollimaksu tagastamise kavaga pakutakse subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest võtab saamata jäänud tulu vormi (st India valitsuse poolt väidetavalt kogutud imporditollimaksud, mille suhtes kohaldatakse maksutagastust või maksuvähendust). Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks on tollimaksu tagastamine kasulik eksportijale, kuna ülemääraste imporditollimaksude tagastamine või vähendamine India valitsuse poolt parandab eksportija likviidsust.

                     (75)

                     Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja millistes kogustes. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (alusmääruse II lisa punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).

                     (76)

                     India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda kava alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

                     (77)

                     Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.

               3.2.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (78)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon subsiidiumisumma, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud summa välja maksma, andes seega rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

                     (79)

                     Üks eksportiv tootja esitas tõendid monoetüleenglükooli impordi tollimaksude kohta, mis on üks kahest peamisest toorainest, mida äriühing polüetüleentereftalaadi tootmisel kasutas. Hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, kontrollis komisjon ülemäärase tagastuse arvutamiseks makstud tollimakse kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5. Kontrollimisel kinnitati, et kogu monoetüleenglükool, mida on polüetüleentereftalaadi tootmisel kasutatud, oli imporditud ning et tegelikult tasuti imporditollimaksude summa monoetüleenglükoolilt, mida kasutati polüetüleentereftalaadis, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi. Selle alusel arvutas komisjon subsideerimise taseme üksnes ülemäärase tagastuse kohta.

                     (80)

                     Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

                     (81)

                     Seega tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär IDIPLi puhul 0,38 % ja RILi puhul 1,44 %. Seetõttu järeldas komisjon, et subsiidiumi tuleks endiselt käsitada tasakaalustatavana.

               3.3.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

                     (82)

                     Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad said EPCGSi kava alusel soodustusi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik seostada vaatlusaluse tootega.

               3.3.1.   Õiguslik alus

                     (83)

                     EPCGSi kava on üksikasjalikult kirjeldatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 viiendas peatükis ning HOP 2015–2020 ja uuendatud HOP 2015–2020 viiendas peatükis.

               3.3.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (84)

                     Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad.

               3.3.3.   Praktiline rakendamine

                     (85)

                     Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja selle uuenduse alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on säästetud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul.

                     (86)

                     Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule.

               3.3.4.   Järeldus EPCGSi kava kohta

                     (87)

                     Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tagab see eksportijale tollimaksu alandamise summaga samaväärse kasu.

                     (88)

                     Peale selle sõltub EPCGSi kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

                     (89)

                     EPCGSi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.

               3.3.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (90)

                     Komisjon arvutas subsiidiumisumma vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Seejärel arvutati subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, milleks jagati tasumata tollimaksu kogusumma amortisatsiooniajaga. Sellisel moel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär.

                     (91)

                     Ükski India eksportiv tootja ei väitnud, et ilmnenud tasud on maha arvatud, et saada toetust kogu toetussummast, millele neil on õigus kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a.

                     (92)

                     Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

                     (93)

                     Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär IDIPLi puhul 0,09 % ja RILi puhul 0,30 %. Seetõttu järeldas komisjon, et subsiidiumi tuleks endiselt käsitada tasakaalustatavana.

               3.4.   Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS)

                     (94)

                     Leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames kasu.

               3.4.1.   Õiguslik alus

                     (95)

                     MEISi kava on üksikasjalikult kirjeldatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 kolmandas peatükis ning HOP 2015–2020 ja uuendatud HOP 2015–2020 kolmandas peatükis.

                     (96)

                     See kava jõustus 1. aprillil 2015.

               3.4.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (97)

                     Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

               3.4.3.   Praktiline rakendamine

                     (98)

                     Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sh kõik ELi liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud HOPi lisas 3B.

                     (99)

                     Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest.

                     (100)

                     Sel ajal kui Indiast kaupade eksportimise kava 2015. aasta aprillis jõustus, ei kuulunud vaatlusalune toode lisa 3B alla ega olnud seega Indiast kaupade eksportimise kava toetuste saamiseks kõlblik. Samas 29. oktoobril 2015 muudeti avaliku teadaandega nr 44/2015-2020 polüetüleentereftalaadi eksport rühmade A ja B riikidesse Indiast kaupade eksportimise kava toetuse saamiseks kõlblikuks ja toetus oli 2 % ekspordi FOB-väärtusest. 4. mail 2016 muudeti avaliku teadaandega nr 06/2015-2020 eksport rühma C riikidesse abikõlblikuks ja toetus oli samuti 2 %.

                     (101)

                     Vastavalt väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 ja uuendatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 punktile 3.06 ei kuulu selle kava raamidesse teatavat liiki eksport, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive.

                     (102)

                     Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast, samas kui 1. jaanuaril 2016 või hiljem välja antud tollimaksukrediit kehtib 24 kuud alates väljaandmise kuupäevast, nagu on ette nähtud uuendatud HOP 2015–2020 punktis 3.13. Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ning iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral.

                     (103)

                     Taotlus selleks, et saada Indiast kaupade eksportimise kava kohast toetust, tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimise tõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

               3.4.4.   Järeldused Indiast kaupade importimise kava kohta

                     (104)

                     Indiast kaupade eksportimise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tähendab Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit kasu eksportijale, kelle suhtes ei kehti nende imporditollimaksude tasumise kohustust.

                     (105)

                     Peale selle sõltub Indiast kaupade eksportimise kava juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

               3.4.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (106)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

                     (107)

                     Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

                     (108)

                     Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär IDIPLi puhul 1,92 % ja RILi puhul 1,94 %. Seetõttu järeldas komisjon, et subsiidiumi tuleks endiselt käsitada tasakaalustatavana.

               3.5.   Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (GEDES)

                     (109)

                     Komisjon leidis, et üks äriühing kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Kuna aga selgus, et äriühingu saadud kasu oli minimaalne, otsustas komisjon seda meedet mitte uurida, sest nagu ka aegumise läbivaatamise kontekstis, ei ole vaja välja arvutada subsideerimise täpset summat (vaid üksnes selle jätkumine).

               3.6.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

                     (110)

                     Eespool esitatud kaalutluste põhjal leidis komisjon, et alusmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide väärtusena väljendatud summa oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vastavalt 2,3 % ja 3,6 %, mis näitab subsideerimise jätkumist läbivaatamise perioodil.

                        Tabel 1

                        Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

                                 DDS

                                 EPCGS

                                 MEIS

                                 KOKKU

                                 IDIPL

                                 0,38 %

                                 0,09 %

                                 1,92 %

                                 2,3 %

                                 RIL

                                 1,44 %

                                 0,30 %

                                 1,94 %

                                 3,6 %

               3.7.   Järeldused subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

                     (111)

                     Alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.

                     (112)

                     Nagu on märgitud põhjendustes 30–109, on kindlaks tehtud, et uurimisperioodi jooksul said vaatlusaluse toote eksportijad Indiast jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsideerimishüvitisi.

                     (113)

                     Subsiidiumikavade raames saadakse korduvat kasu ning ei ole ühtki märki sellest, et nende soodustuste andmisest lähitulevikus järk-järgult loobutaks. Lisaks vastab iga eksportija mitme subsiidiumi kriteeriumidele.

                     (114)

                     Uuriti ka seda, kas meetmetest loobumise korral muutuks liitu suunatud ekspordi maht märkimisväärselt suureks.

                     (115)

                     India on vaatlusaluse toote suurtootja. Uurimise käigus kogutud andmete põhjal oli India tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 1 500 000 – 2 300 000 tonni. Selle tulemusena hinnati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli omamaist nõudlust ületav tootmisvõimsus 800–900 tonni, mis moodustaks ligikaudu 25 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (116)

                     Nende asjaolude tõttu on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks vaatlusaluse toote subsideeritud ekspordi maht liitu, mis oli juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne. Seepärast järeldas komisjon, et subsideerimise jätkumine on tõenäoline.

               4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                     (117)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 21 liidu tootjat. Taotluse esitaja esindas neist kolme. Need 21 liidu tootjat moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 6 tähenduses. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 22, võeti valimisse kolm liidu tootjat ja valim moodustas ligikaudu 37 % liidu kogutoodangust.

                     (118)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate vahel on erinevaid suhteid, mida tuleks hoolikalt kontrollida. Uurimise käigus leidis kinnitust, et üksuste vahel ei ole liidu turgu silmas pidades äri- ega haldussidemeid, seega ei olnud mingit põhjust arvata ühtki liidu tootjat „liidu tootmisharust“ välja.

                     (119)

                     Üks huvitatud isik väitis pärast järelduste teatavakstegemist, et ühe liidu tootja ja temaga seotud India eksportiva tootja valimisse kaasamine kahjustas tõsiselt uurimise menetluslikku õiguspärasust ja võis moonutada komisjoni järeldusi kahju kohta. Esiteks, nagu on märgitud põhjenduses 22, peeti liidu tootjate valimit liidu tootmisharu seisukohast esinduslikuks ning selle kohta märkusi ei esitatud. Teiseks ei mõjutanud liidu tootja ja seotud eksportiva tootja suhe liidu tootja käitumist liidu turul, sest uurimine kinnitas, et liidu tootja ja eksportiva tootja äriotsused seoses toimingutega liidu turul tehti sõltumatult. Liidu tootja otsused hindade kohta järgisid toormehindade kõikumisi, pakkumise ja nõudluse arengut, vahetuskursi kõikumisi, veokulusid ja muid liidu turu konkreetseid suundumusi, näiteks tekstiilitööstuse tingimusi. Seetõttu leidis komisjon, et suhe eksportiva tootjaga ei mõjutanud liidu tootja käitumist. Lõpuks märkis komisjon, et ei kõnealuse huvitatud isiku väitest ega ka uurimisest ei ilmnenud elemente, mis moonutaksid uurimise järeldusi selle liidu tootja kaasamise tõttu liidu tootmisharu määratlusse. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et alusmääruse artikli 9 lõige 1 lubab omamaiste tootjate väljajätmist liidu tootmisharu määratlusest juhtudel, kui need on seotud eksportivate tootjatega, kuid ei kohusta komisjoni selleks. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

               4.2.   Liidu tarbimine

                     (120)

                     Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites

                                 i)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate müügi, mis saadi pärast küsimustikule antud vastuste kontrollimist;

                                 ii)

                                 valimisse kaasamata koostööd teinud liidu tootjate müügi, võttes aluseks taotluse esitaja esitatud andmed;

                                 iii)

                                 import asjaomasest riigist ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest Eurostati andmetel.

                     (121)

                     Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Liidu tarbimine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu tarbimine (tonnides)

                                 3 066 080

                                 3 367 935

                                 3 541 644

                                 3 594 779

                                 3 529 250

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    116

                                    117

                                    115

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule, läbivaatamistaotlus, taotluse esitaja esitatud teave, Eurostat.

                     (122)

                     Eelnimetatud teabe põhjal suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 15 %.

               4.3.   Import Indiast

         4.3.1.   Maht ja turuosa

                     (123)

                     Indiast pärit impordi mahud põhinevad Eurostati statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 119 esitatud liidu tarbimise alusel.

                        Tabel 3

                        Impordi maht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 India

                                 Impordi maht (tonnid)

                                 32 220

                                 39 235

                                 134 550

                                 162 913

                                 156 675

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    418

                                    506

                                    486

                                 Turuosa

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                 3,8 %

                                 4,5 %

                                 4,4 %

                                    Allikas: Eurostat

                     (124)

                     Indiast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 156 675 tonni, mis moodustab 4,4 % turuosast liidus.

               4.3.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

                     (125)

                     Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Impordihind

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 India

                                 Impordihinnad (eurot/tonn)

                                 1 063

                                 811

                                 776

                                 897

                                 916

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    76

                                    73

                                    84

                                    86

                                    Allikas: Eurostat

                     (126)

                     Indiast pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 14 %. Täpsemalt vähenes see 2014. ja 2016. aasta vahel 27 %, kuid suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Viimati nimetatud hinnatõus oli tingitud polüetüleentereftalaadi suurenenud nõudlusest, mis oli tingitud mõnede tootmisliinide sulgemisest kogu maailmas ja sellest, et polüetüleentereftalaadist sai eelistatud pakendimaterjal.

                     (127)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

                     (128)

                     valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele ning

                     (129)

                     analoogseid keskmisi hindu tooteliigi kohta, mis oli India koostööd tegevate tootjate poolt imporditud ja müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel (sh tasakaalustav tollimaks), ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

                     (130)

                     Hinnavõrdlus viidi läbi samal kaubandustasandil, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, ning pärast maha- ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellest nähtus, et hinna allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud. Kui aga arvata maha tasakaalustav tollimaks, oli hindade allalöömise marginaal kahe koostööd tegeva India tootja impordi puhul 1,7 % ja 7,1 % ehk keskmiselt 3 %.

               4.3.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import

                     (131)

                     Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja keskmine impordihind põhinesid Eurostati statistikal. Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 120 esitatud liidu tarbimise alusel.

                        Tabel 5

                        Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Kõik muud kolmandad riigid

                                 Impordimaht

                                 726 310

                                 535 848

                                 539 301

                                 617 620

                                 668 050

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    74

                                    85

                                    92

                                 Turuosa

                                 23,7 %

                                 15,9 %

                                 15,2 %

                                 17,2 %

                                 18,9 %

                                 Keskmine hind

                                 1 024

                                 939

                                 849

                                 939

                                 949

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    83

                                    92

                                    93

                                 Lõuna-Korea

                                 Impordimaht

                                 255 597

                                 205 421

                                 219 952

                                 190 640

                                 202 442

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    86

                                    75

                                    79

                                 Turuosa

                                 8,3 %

                                 6,1 %

                                 6,2 %

                                 5,3 %

                                 5,7 %

                                 Keskmine hind

                                 1 032

                                 934

                                 844

                                 939

                                 960

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    82

                                    91

                                    93

                                 Türgi

                                 Impordimaht

                                 31 582

                                 108 757

                                 133 464

                                 125 556

                                 120 171

                                    Indeks

                                    100

                                    344

                                    423

                                    398

                                    381

                                 Turuosa

                                 1,0 %

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 Keskmine hind

                                 1 090

                                 950

                                 879

                                 975

                                 991

                                    Indeks

                                    100

                                    87

                                    81

                                    89

                                    91

                                 Hiina

                                 Impordimaht

                                 25 017

                                 19 239

                                 7 347

                                 79 652

                                 109 969

                                    Indeks

                                    100

                                    77

                                    29

                                    318

                                    440

                                 Turuosa

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,2 %

                                 2,2 %

                                 3,1 %

                                 Keskmine hind

                                 996

                                 895

                                 748

                                 869

                                 881

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    75

                                    87

                                    88

                                 Muud kolmandad riigid

                                 Impordimaht

                                 414 114

                                 202 431

                                 178 538

                                 221 772

                                 235 468

                                    Indeks

                                    100

                                    49

                                    43

                                    54

                                    57

                                 Turuosa

                                 13,5 %

                                 6,0 %

                                 5,0 %

                                 6,2 %

                                 6,7 %

                                 Keskmine hind

                                 1 015

                                 941

                                 836

                                 944

                                 951

                                    Indeks

                                    100

                                    93

                                    82

                                    93

                                    94

                     (132)

                     Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra, 726 310 tonnilt 2014. aastal 668 050 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil 15,2–23,7 %.

                     (133)

                     Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 7 %. Täpsemalt vähenes see 2014. ja 2016. aasta vahel 17 %, kuid suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (134)

                     Suurem osa impordist pärines Koreast (5,7 % turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), Türgist (3,4 % turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) ja Hiina Rahvavabariigist (3,1 % turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Koreast pärit impordi maht oli stabiilne ja impordihinnad olid vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadega väga sarnased. Türgist ja Hiinast pärit impordi maht suurenes märkimisväärselt. Türgist pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest kõrgemad, samal ajal kui Hiinast pärit impordi hinnad olid pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

                     (135)

                     Eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 43 %. Nende turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 6,8 protsendipunkti – 13,5 %-lt 2014. aastal 6,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi hinnad olid Indiast pärit impordi hindadest keskmiselt kõrgemad, välja arvatud 2014. aastal.

               4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.4.1.   Üldised märkused

                     (136)

                     Komisjon uuris alusmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt vaatlusalusel perioodil kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutanud asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

                     (137)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 22, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

                     (138)

                     Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas kogu liidu tootmisharu makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajalt saadud andmete põhjal ning võrdles neid teabega, mille mitu liidu tootjat esitasid enne menetluse algatamist, ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes ja mida ka kontrolliti. Mõlemaid andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks tüüpiliseks.

                     (139)

                     Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamise määr, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

                     (140)

                     Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, lõppvarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

         (a)
               Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                     (141)

                     Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmismaht (tonnid)

                                 2 392 313

                                 2 879 296

                                 2 963 309

                                 2 907 255

                                 2 751 726

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    120

                                    124

                                    122

                                    115

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 2 952 163

                                 3 351 713

                                 3 368 849

                                 3 323 079

                                 3 110 887

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    114

                                    113

                                    105

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 81 %

                                 86 %

                                 88 %

                                 87 %

                                 88 %

                                    Allikas: taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (142)

                     Aastatel 2014–2016 suurenes tootmismaht 24 %, seejärel vähenes 7 % alates 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Kokkuvõttes toimus vaatlusalusel perioodil 15 % suurenemine.

                     (143)

                     Aastatel 2014–2016 suurenes tootmisvõimsus 14 %, seejärel vähenes 8 % alates 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Tootmisvõimus suurenes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 5 %.

                     (144)

                     Kuna tootmismaht suurenes rohkem kui tootmisvõimsus, siis tootmisvõimsuse rakendamine suurenes vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra.

               (b)
               Müügimaht ja turuosa

                     (145)

                     Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (tonnides)

                                 2 098 165

                                 2 552 508

                                 2 649 449

                                 2 591 694

                                 2 510 569

                                    Indeks (2012 = 100)

                                    100

                                    122

                                    126

                                    124

                                    120

                                 Turuosa

                                 68,4 %

                                 75,8 %

                                 74,8 %

                                 72,1 %

                                 71,1 %

                                    Allikas: taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (146)

                     Aastatel 2014–2016 suurenes liidu tootmisharu kogumüük liidu turul 26 %, seejärel vähenes 5 % alates 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Kokkuvõttes oli kasv vaatlusalusel perioodil 20 %, mis on järsem kui tarbimise kasv samal perioodil (+15 %). Liidu tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti. Täpsemalt suurenes see 2015. aastal 7,4 protsendipunkti võrra, seejärel vähenes järk-järgult kuni 71,10 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (147)

                     Vaatlusalusel perioodil moodustas liidu tootjate tootmisharusisene müük 5 % – 7,5 % turuosast. Mis puutub hinnatasemetesse, siis seotud ja mitteseotud müügi hinnad leiti olevat samas suurusjärgus. Nimetatud põhjustel jõuti järeldusele, et tootmisharusisese müügi mõju eraldi analüüs ei ole vajalik.

               (c)
               Kasv

                     (148)

                     2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 15 %. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 20 %, mis tähendas turuosa suurenemist 2,7 protsendipunkti võrra.

               (d)
               Tööhõive ja tootlikkus

                     (149)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 1 421

                                 1 340

                                 1 317

                                 1 310

                                 1 319

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    93

                                    92

                                    93

                                 Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

                                 1 684

                                 2 148

                                 2 249

                                 2 219

                                 2 087

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    134

                                    132

                                    124

                                    Allikas: taotluse esitaja esitatud teave, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (150)

                     Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %.

                     (151)

                     Kuna toodang suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, samas kui tööhõive vähenes, suurenes samal perioodil tootlikkus 24 %.

               (e)
               Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsiidiumist taastumine

                     (152)

                     Indiast liitu imporditud polüetüleentereftalaadi suhtes kehtestatud subsiidiumimarginaalid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtasemest kõrgemad. Samal ajal kasvas Indiast pärit import vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,2 % liidu tarbimisest. Seetõttu ei saa India tegeliku subsiidiumimarginaali mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

               4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         (a)
               Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (153)

                     Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

                                 1 037

                                 926

                                 841

                                 964

                                 963

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    81

                                    93

                                    93

                                 Ühiku tootmiskulu
                                 (eurot/tonn)

                                 1 087

                                 932

                                 839

                                 936

                                 943

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    86

                                    77

                                    86

                                    87

                                    Allikas:
                                    valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (154)

                     Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes 2014. ja 2016. aasta vahel 19 %, seejärel suurenes kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 14 %, ulatudes 963 euroni tonn. Alates 2017. aastast oli hinnatõus tingitud polüetüleentereftalaadi suurenenud nõudlusest, mis oli tingitud mõnede tootmisliinide sulgemisest kogu maailmas ning sellest, et polüetüleentereftalaadist sai alternatiivne ja eelistatud pakendimaterjal.

                     (155)

                     Liidu tootmisharu keskmised tootmiskulud vähenesid rohkem 2014. ja 2016. aasta vahel 23 % ja suurenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks 12 %. Peamine ühiku tootmiskulude kahanemist mõjutanud tegur oli tooraine hinna langus (22).

               (b)
               Tööjõukulud

                     (156)

                     Keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                 58 466

                                 57 511

                                 62 935

                                 60 855

                                 59 934

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    108

                                    104

                                    103

                                    Allikas:
                                    valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (157)

                     Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 3 % võrra.

               (c)
               Lõppvarud

                     (158)

                     Laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 11

                        Lõppvarud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud

                                 45 042

                                 37 339

                                 51 941

                                 48 648

                                 34 139

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    83

                                    115

                                    108

                                    76

                                 Lõppvarud protsendina toodangust

                                 5 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 3 %

                                    Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (159)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase vähenes vaatlusalusel perioodil 24 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas varude tase ligikaudu 3 % toodangust.

               (d)
               Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (160)

                     Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 12

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

                                 – 4,2 %

                                 – 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 54 520 838

                                 20 681 479

                                 16 077 625

                                 46 069 828

                                 61 135 843

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    38

                                    29

                                    84

                                    112

                                 Investeeringud (eurodes)

                                 14 343 485

                                 4 307 874

                                 7 853 405

                                 22 224 623

                                 21 729 502

                                    Indeks (2012 = 100)

                                    100

                                    30

                                    55

                                    155

                                    151

                                 Investeeringutasuvus

                                 – 11,8 %

                                 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 9,7 %

                                 12,0 %

                                    Allikas:
                                    valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

                     (161)

                     Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus oli negatiivne alates vaatlusaluse perioodi algusest kuni 2016. aastani, seejärel see paranes ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,7 % tasemele. See jäi siiski oluliselt allapoole esialgse läbivaatamisega seotud uurimise käigus kehtestatud 7 % sihtkasumist (23).

                     (162)

                     Netorahavoog näitab liidu tootja suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes alates vaatlusperioodi algusest kuni aastani 2016 ja hakkas alates 2017. aastast kasvama. Vaatlusalusel perioodil toimus 12 % suurenemine. Suurenemist mõjutas peamiselt teenitud kasum.

                     (163)

                     Vaatlusalusel perioodil hakkas liidu tootmisharu poolt vaatlusaluse toote iga-aastane investeeringute voog tõusma alles 2017. aastal, kui kasumlikkuse tase muutus positiivseks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatusid investeeringud 21 miljoni euroni, mis moodustas 9 % kõnealuse tootega seotud kogu netovarast. Investeeringud, mis on seotud tootmisrajatiste hooldusega. suurenesid tootmisvõimsuse ja tõhususe osas.

                     (164)

                     Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus paranes alles alates 2017. aastast ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,0 %-ni.

               4.4.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (165)

                     Uurimine on näidanud, et tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil makrotasandil paranes ning seda positiivset arengut selgitab peamiselt tarbimise kasv (+ 15 % vaatlusalusel perioodil), millest liidu tootmisharu sai kasu müügimahu, tootmismahu ja turuosa suurenemise tõttu.

                     (166)

                     Samuti on uurimine näidanud, et tootmisharu olukord paranes mikrotasandil alles vaatlusaluse perioodi viimase 15 kuu jooksul, alates 2017. aastast kuni 2018. aasta märtsini. Seda positiivset arengut selgitab peamiselt suurem nõudlus liidu turul ning suurem erinevus polüetüleentereftalaadi ja tooraine hindade vahel.

                     (167)

                     Võttes arvesse eespool kirjeldatud arenguid, võib järeldada, et liidu tootmisharu taastus alles hiljuti ja ainult vähesel määral. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju, on see siiski ebakindlas olukorras.

                     (168)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et 20 aasta vanuseid meetmeid ei peaks enam säilitama, kuna nende eesmärk oli kaitsta tööstusharu, mille koosseis oli esialgses uurimises erinev. Pärast järelduste teatavakstegemist rõhutas üks huvitatud isik, et meetmete kehtivuse pikendamine toob kaasa uute (peamiselt ELi-välise päritoluga) turulesisenejate põhjendamatu kaitse ja moonutab ausat konkurentsi.

                     (169)

                     Sellega seoses märgitakse, et tasakaalustavate meetmete eesmärk on kaitsta kogu liidu tootmisharu Indiast pärit subsideeritud impordi eest liitu, sõltumata liidus tegutsevate turuosaliste päritolust. Selle mõttes ei ole liidu tootmisharu koosseis oluline. Eesmärk on kaitsta kõnealust omamaist tootmisharu ebaõiglase subsideerimise eest. Lisaks tulenevad kahju kindlaksmääramise elemendid, mida on nimetatud põhjendustes 138–140, alusmääruse artikli 18 lõikest 2 ning need kehtivad kogu liidu tootmisharu suhtes ja on iga subsiidiumivastase uurimise puhul samad. Kuna leiti, et need elemendid olid olemas ka läbivaatamise ajal, tuli kõnealuste isikute väide tagasi lükata.

               4.4.5.   Järeldus

                     (170)

                     Komisjon järeldas põhjenduses 167, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuid on jätkuvalt ebakindel, mida tõendab esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud sihtkasumist palju väiksem kasumlikkus. Komisjon tuletas meelde, et polüetüleentereftalaati peetakse põhitarbeaineks ja et turg on väga hinnatundlik. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu oma hindu tõsta, ilma et riskiks kaotada müügimahtu, mis on vajalik, et hoida püsikulud tonni kohta madalal ja konkurentsivõimelisel tasemel.

                     (171)

                     Pärast järelduste teatavakstegemist märkis mitu huvitatud isikut, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei kandnud liidu tootmisharu Indiast pärit subsideeritud impordi tõttu olulist kahju.

                     (172)

                     Sellega seoses tuleb märkida, et see väide ei erine järeldusest, mille komisjon esitas põhjenduses 170, st liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast pärit subsideeritud impordi tõttu olulist kahju. Komisjon jõudis siiski järeldusele, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel.

                     (173)

                     Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu ei saa olla ebakindlas olukorras, kuna puuduvad näitajad, mis toetaksid järeldust, et tootmisharu on ebakindlas olukorras ja vajab oluliste kahju vältimiseks kaitset Indiast pärit impordi eest.

                     (174)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 150, tööhõive muutus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne (– 7 %) ja tootmisharu olukord paranes mikrotasandil alles vaatlusaluse perioodi viimase 15 kuu jooksul, st alates 2017. aastast kuni 2018. aasta märtsini. Samal ajal, nagu järeldati põhjenduses 161, oli kasumlikkus vaatlusalusel perioodil sihtkasumist palju väiksem. Nagu on märgitud põhjenduses 146, suurenes liidu tootmisharu turuosa 2015. aastal 74,8 %-ni, kuid see on pidevalt vähenenud kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, kuni 71,1 %-ni, samal ajal kui Indiast pärit impordi turuosa on suurenenud. Selle põhjal ei saanud ignoreerida liidu tootmisharu ebakindlat olukorda. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

                     (175)

                     Seoses sellega uuris komisjon ka Indiast pärit subsideeritud impordi tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

               4.5.   Kahju kordumise tõenäosus

         4.5.1.   Sissejuhatav märkus

                     (176)

                     Selleks et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti järgmist: a) liidu turu atraktiivsus, b) India tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, c) Indiast pärit impordi tõenäolised hinnatasemed tasakaalustavate meetmete puudumisel ning d) kaubandust piiravate meetmete olemasolu muudes kolmandates riikides Indiast pärit polüetüleentereftalaadi ekspordi suhtes.

               (a)
               Liidu turu atraktiivsus

                     (177)

                     Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Olemasoleva teabe kohaselt on liidu turg maailmas suuruselt kolmas polüetüleentereftalaadi turg. Samuti on see esimene Indiast pärit polüetüleentereftalaadi ekspordi sihtpunkt. Liidu turu atraktiivsust kinnitab ka Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi kasv, mis vaatamata kehtivatele tasakaalustusmeetmetele on pärast India suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu uuendamata jätmist 2013. aastal enam kui neljakordistunud (24). Võttes arvesse, et polüetüleentereftalaat on põhitarbeaine, mida müüakse väga konkurentsitihedal turul, tuleks samuti märkida, et Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordihinnad liitu on võrreldes impordihindadega muudesse kolmandatesse riikidesse pisut kõrgemad, olles siiski madalamad kui ELi tootmisharu müügihinnad (25). See näitab, et vaatlusaluse toote liidu turg India eksportijate jaoks atraktiivne.

                     (178)

                     Üks India eksportiv tootja väitis, et nõudlus kasvab üldiselt ning ELi turg ei ole nõudluse seisukohast suurim turg. Samuti väitis ta, et tema tegevus on suunatud muudele turgudele, mis pakuvad suuremat polüetüleentereftalaadist pakendite kasutamise kasvu ja suuremat kasumit. Kuigi väidet, et ELi turg on järjestuses alles kolmas, ei vaidlustata, ei piirdu kahju kordumise tõenäosuse analüüs ühe eksportiva tootja konkreetse olukorraga ja puudutab kõiki India eksportivaid tootjaid. Selle põhjal järeldati, et liidu turg on oma suuruse ja hindade osas endiselt väga atraktiivne. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

               (b)
               India tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                     (179)

                     Uurimise käigus tehti kindlaks, et India tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt, jõudes 2017. aasta lõpuks 1 860 tonnini, samas kui India nõudlus polüetüleentereftalaadi järele jõudis samal aastal ainult umbes 937 tonnini (26). India suurendab oma tootmisvõimsust tõenäoliselt veelgi, säilitades omamaise tarbimise ja ekspordiks vaba tootmisvõimsuse vahelise lõhe lähitulevikus 800–900 miljoni tonni piires. Sellist ekspordiks vaba tootmisvõimsust tuleb pidada märkimisväärseks, kuna see moodustab ligikaudu 25 % liidu praeguse tarbimise mahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (c)
               Indiast pärit impordi tõenäolised hinnatasemed tasakaalustavate meetmete puudumise korral

                     (180)

                     Nagu on sätestatud põhjenduses 130, oleks Indiast pärit impordi hind ilma dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksuta löönud liidu müügihinna alla 1,7 % – 7,1 %. See viitab sellele, milline võiks olla meetmete kehtetuks tunnistamise korral Indiast pärit impordi tõenäoline hinnatase. Kuigi Indiast pärit import liitu oli suhteliselt väike, oli nende turuosa vaatlusalusel perioodil üsna suur, sest import suurenes peaaegu viis korda, nagu on märgitud põhjenduses 124.

                     (181)

                     Selle põhjal puutub liidu tootmisharu tõenäoliselt kokku märkimisväärse koguse Indiast pärit subsideeritud hinnaga impordiga, mis on odavam liidu tootmisharu keskmistest hindadest, kahjustades tema majanduslikku olukorda. Selle tulemusel on tõenäoline, et India suhtes võetud meetmete lõpetamise korral oluline kahju kordub.

                     (182)

                     Pärast järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et oletus, et Indiast pärit impordi hinnad langevad automaatselt praeguse tasakaalustava tollimaksu võrra, kui India suhtes kohaldatavad meetmed kaotatakse, on keeruka turudünaamika mõistetamatu lihtsustamine. Esiteks märgib komisjon, et kõnealune isik ei arendanud oma väidet edasi, et selgitada, mida kõnealune turudünaamika endast kujutab ja kuidas see tegelikult impordihinda mõjutaks, samuti ei esitanud ta hinna allalöömise arvutuste jaoks asjakohast impordihinda. Lisaks märgib komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise puhul on tavaks pidada vaatlusaluse toote impordihinda ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selliseks, millega määratakse kindlaks vaatlusaluse toote tõenäoline hinnatase. Kuna polüetüleentereftalaat on põhitarbeaine ning võttes arvesse impordi osakaalu ja turuosaliste arvu, leitakse, et polüetüleentereftalaadi turg ELis on konkurentsivõimeline ja et sellised hinnatasemed on tõenäoliselt kohaldatavad. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi.

               (d)
               Kaubandust piiravate meetmete olemasolu muudes kolmandates riikides Indiast pärit polüetüleentereftalaadi ekspordi suhtes

                     (183)

                     Kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu kolmandates riikides viitab samuti sellele, et India hinnakäitumine liidu turul tõenäoliselt kordub.

                     (184)

                     Näiteks on praegu kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed India impordi suhtes Argentinas, Brasiilias ja Ameerika Ühendriikides (27). India suhtes kehtestatud piirangud nendel eksporditurgudel viitavad samuti sellele, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, orienteerutakse tõenäoliselt ümber liidu turule.

                     (185)

                     Mõned huvitatud isikud väitsid, et Kanada rahvusvaheline kaubanduskohus kaotas hiljuti kaubanduse kaitsemeetmed Hiinast, Indiast, Omaanist ja Pakistanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, leides, et „Hiinast ja Indiast pärit või sealt eksporditud eespool nimetatud kaupade dumping ja subsideerimine ... ei ole põhjustanud kahju ega tekita tõenäoliselt omamaisele tootmisharule kahju“ (28).

                     (186)

                     Komisjon märkis, et Kanada rahvusvahelise kaubanduskohtu järeldus piirdus üksnes Kanada ametiasutuste teostatud uurimise faktide ja asjaoludega. Teise turu jaoks eri asutuste poolt läbi viidud dumpingu- ja subsiidiumivastaste uurimiste tulemused puudutavad üksnes konkreetset turgu ja asjaomast tööstusharu. Need järeldused ei ole seotud liidu turu ega käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisega. Sel põhjusel lükatakse kõnealuste isikute väide tagasi.

                     (187)

                     Pärast järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et komisjoni lähenemisviis seoses kolmandate riikide uurimistega ei olnud sidus, kuna see käsitles Kanada rahvusvahelise kaubanduskohtu negatiivset järeldust erinevalt olemasolevatest meetmetest Argentinas, Brasiilias ja Ameerika Ühendriikides, mida on nimetatud põhjenduses 184.

                     (188)

                     Tuleb märkida, et muude kolmandate riikide kehtestatud kaubandust piiravaid meetmeid Indiast pärit polüetüleentereftalaadi ekspordi suhtes ei saa vaidlustada ning need piiravad polüetüleentereftalaadi eksporti Indiast nendesse riikidesse. Mis puudutab väiteid seoses Kanada rahvusvahelise kaubanduskohtu järeldustega, siis tuleks märkida, et Kanada rahvusvahelise kaubanduskohtu pädevus kaubanduse parandusmeetmete uurimisel on seotud kahju kindlaksmääramisega siseturu jaoks, samas kui Kanada Piirivalveamet on pädev tegema järeldusi dumpingu ja subsideerimise kohta Kanadas. Kõnealuses menetluses tegi Kanada Piirivalveamet järelduse, et Indiast pärit import toimus tõepoolest dumpingu ja subsideeritud hinnaga ning et see lõi alla Kanada siseturu hinnad. Kanada rahvusvaheline kaubanduskohus siiski ei leidnud, et need hinnad kahjustaksid Kanada omamaist tootmisharu. Seega on Kanada rahvusvahelise kaubanduskohtu järeldused seotud turu ja tööstuse olukorraga Kanadas kõnealusel perioodil ning ei puuduta liidu turu olukorda käesoleval uurimisperioodil. Samal ajal võib Kanada Piirivalveameti järeldus, et India eksportijad ekspordivad ikka veel dumpingu ja subsideeritud hindadega, olla India eksportijate ebaõiglase hinnakäitumise hindamisel asjakohane element, koos kõigi muude elementidega, mida võetakse arvesse nende tõenäolise hinnakujunduskäitumise uurimise käigus meetmete puudumise korral. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi.

               4.5.2.   Mõju liidu tootmisharule

                     (189)

                     Uurimine on näidanud, et Indiast pärit impordi puhul jätkus subsideerimine ning miski ei viita sellele, et selline subsideerimine tulevikus väheneb või lõpeb.

                     (190)

                     Võib õigustatult eeldada, et põhjendustes 177 kirjeldatud liidu turu atraktiivsuse tõttu suunatakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa India vabast tootmisvõimsusest (ümber) liidu turule.

                     (191)

                     Põhjenduse 181 on jõutud järeldusele, et on tõenäoline, et India eksportivad tootjad jätkavad juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, vaatlusaluse toote märkimisväärsete koguste eksportimist liitu ning et see eksport toimub tõenäoliselt subsideeritud hindadega.

                     (192)

                     Mahu seisukohast on väga tõenäoline, et India eksportivad tootjad võidaksid täiendavat turuosa liidu tootmisharult, mis tähendaks selle müügimahu kohest vähenemist ja püsikulude suurenemist ühiku kohta. Tõepoolest, polüetüleentereftalaadi tööstus on kapitalimahukas tootmisharu, kus on vaja säilitada teatav tootmismaht, et püsikulud oleksid mõistlikul tasemel. Püsikulude suurenemine tootmise ja müügi vähenemise tõttu mõjutab kasumlikkust negatiivselt. Selle tulemusena oleks liidu tootmisharu kasumlikkus (mis taastus alles 2017. aastal ja oli endiselt märkimisväärselt alla sihttaseme 2017. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) ning selle üldine majanduslik olukord negatiivselt mõjutatud ning kaasneks oluline kahju. Samal ajal ei oleks liidu tootmisharul võimalik teha vajalikke investeeringuid ringlussevõetud polüetüleentereftalaati, nagu nõutakse Euroopa plasti strateegias (29).

                     (193)

                     Eelöeldu alusel järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on India impordist tuleneva kahju kordumine väga tõenäoline.

                     (194)

                     Koostööd teinud India eksportivad tootjad väitsid, et käesoleval juhul on meetmete aegumisel kahju kordumine ebatõenäoline, võttes arvesse liidu tootmisharu struktuuri (kontsentreerumine ja vertikaalne integratsioon) ning eelkõige teatavate mitut tootjat kontrollivate tootjarühmade turgu valitsevat seisundit. Sellega seoses märkis komisjon esiteks, et liidu turg on avatud turg, kus on mitu väljaspool tootjarühmi tegutsevat tootjat. Samuti on see konkurentsitihe turg, kus impordi turuosa on suurem kui 20 % ning kasvab konkurents uute turule tulijate poolt, nagu Hiina ja Türgi, kes on vaatlusalusel perioodil omandanud üle 6 % turuosa. Teiseks on kontsentreerumine tavaline sellises tegevusvaldkonnas, kus konkurents põhineb mastaabisäästul. Kolmandaks ei tuvastatud liidu turul hinnaliidrit. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

                     (195)

                     Mõni huvitatud isik väitis, et ükski element ei toeta järeldust, mille kohaselt India ekspordivõimekus võidakse suunata liidu turule „odavate hindadega“, arvestades et omamaine nõudlus Indias on kasvamas ning ootuste kohaselt selline kasv jätkub. Lisaks sellele piirab kogu maailma polüetüleentereftalaadi nõudluse kasv, eelkõige Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, kahju kordumise ohtu.

                     (196)

                     Käesoleva uurimise järeldused tõendavad, et tootmisvõimsuse prognoositud kasv Indias näitab üha suurenevat vaba tootmisvõimsust võrreldes omamaise nõudlusega. Põhjendustes 177, 183 ja 184 kirjeldatud järeldustele tuginedes on liidu turg jätkuvalt atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. Seega on tõenäoline, et kui tasakaalustavatel meetmetel lastakse aeguda, suunatakse Indiast pärit subsideeritud import liidu turule suurtes kogustes ja liidu tootmisharu keskmisest hinnast madalama hinnaga. Sel põhjusel lükatakse kõnealuste isikute väited tagasi.

                     (197)

                     Pärast järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et Indiast pärit import ei põhjustanud ega põhjusta tõenäoliselt kahju liidu tootmisharule, kui meetmed tühistataks, kuna Indiast pärit polüetüleentereftalaadi import ELi turul on olnud ja on jätkuvalt marginaalne. Samuti väitis ta, et Indiast pärit polüetüleentereftalaadi import suurenes oluliselt aeglasemalt kui liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil ja vähenes 2018. aastal. Lisaks väitis ta, et Indiast pärit impordi hind oli suhteliselt kõrge ja kõrgem kui Hiinast pärit impordi hind.

                     (198)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 124, suurenes Indiast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 156 675 tonni. Need mahud olid suurimad pärast esialgsete meetmete kehtestamist. Sellest tulenevalt on need suurenenud palju kiiremini kui liidu tarbimine. Kuna vaatlusalune periood hõlmas ainult 2018. aasta üht kvartalit ja 2018. aasta tarbimisandmeid ei olnud, ei saanud vaatlusaluse perioodi järel impordimahu kohta järeldusi teha. Uurimine näitas ka, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkati Indiast pärit impordi subsideerimist ning et Indiast pärit impordi hind lööks kehtiva tasakaalustava tollimaksu mahaarvamise korral liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 3 % (vt põhjendus 130). Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

               5.   LIIDU HUVID

                     (199)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas India suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, liidu toormetarnijate, importijate ning kasutajate huvide hindamisel.

                     (200)

                     Siinkohal tuletatakse meelde, et esialgses uurimises oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

                     (201)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 31 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                     (202)

                     Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata subsideerimise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

               5.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (203)

                     Indiast pärit impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete kohaldamise jätkamine aitaks liidu tootmisharul jätkata praegu tehtavaid investeeringuid, eelkõige neid, mis on seotud Euroopa plastistrateegiaga ja eriti ringlussevõetud polüetüleentereftalaadiga. Meetmete kohaldamise jätkamine parandaks ka liidu tootmisharu hiljuti paranenud majandusolukorda, sest aitaks vältida olukorda, kus liidu tootmisharu mõjutavad Indiast pärit subsideeritud impordi suured kogused, mis löövad alla liidu tootmisharu müügihinnad.

                     (204)

                     Seega tehakse järeldus, et tasakaalustusmeetmete kohaldamise jätkamine Indiast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.

               5.2.   Liidu toorainetarnijate huvid

                     (205)

                     Vaatlusaluse toote peamine tooraine on puhas tereftaalhape. Üks tooraine tarnija tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Ta avaldas toetust meetmete jätkamisele.

                     (206)

                     Arvestades seda, et liidus ei ole puhtal tereftaalhappel muid kasutusalasid peale polüetüleentereftalaadi tootmise, on mõistlik eeldada, et puhta tereftaalhappe tootjad on polüetüleentereftalaadi tööstusest suures sõltuvuses.

               5.3.   Importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

                     (207)

                     Ükski sõltumatu importija, kaupleja ega kasutaja ei vastanud käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule. Seitseteist sõltumatut importijat/kasutajat ja üks kasutajate ühendus väljendasid oma vastuseisu meetmete jätkumisele põhjendusega, et need piiraksid polüetüleentereftalaadi tarnimist normaalsete turuhindadega ja kahjustaksid tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate konkurentsivõimet, kus töötab palju rohkem inimesi kui liidu polüetüleentereftalaadi tootmisharus. Nad väitsid, et polüetüleentereftalaadi tootmine ELis ei olnud piisav ning import muudest kolmandatest riikidest oli piiratud, nimelt import Koreast ja Indoneesiast, mis pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit polüetüleentereftalaadi suhtes 2017. aasta detsembris suunatakse osaliselt Jaapanisse.

                     (208)

                     Pärast järelduste teatavakstegemist kordas mitu huvitatud isikut oma väidet, et tootmisahela järgmise etapi kasutajad vajavad paindlikkust oma materjalide hankimisel erinevatest allikatest, et polüetüleentereftalaadi tootmine ELis ei olnud piisav, ning nagu on järeldatud ka põhjenduses 132, vähenes 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kõikidest muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi maht 8 %. Kõnealused huvitatud isikud lisasid, et Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi hiljutine kasv oli tingitud polüetüleentereftalaadi kaubavoogude ümberjagamisest kogu maailmas, näiteks Korea materjali müüdi kasumlikumalt Jaapanis.

                     (209)

                     Sellega seoses tuleb märkida, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu tootmisvõimsus 88 % ning seda suurendati vaatlusalusel perioodil. Selle alusel on liidu tootmisharul piisavalt vaba tootmisvõimsust, et katta rohkem kui 85 % kogu praegusest omamaisest polüetüleentereftalaadi tarbimisest ELis. Vaatlusalusel perioodil jätkus ka Indiast pärit import, mille suundumus oli kasvav (vt põhjendus 124). Samuti toimus import muudest riikidest, mille suhtes meetmeid ei võetud, ning nende turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne (18,9 %) (vt põhjendus 132). Lisaks on polüetüleentereftalaadi ringlussevõtutööstus, mille tegevust soositakse Euroopa plastistrateegiaga, veel üheks polüetüleentereftalaadi allikaks, et katta nõudlus liidus. Isegi kui Korea ja Indoneesia polüetüleentereftalaadi eksport Jaapanisse kasvas pärast 2017. aastat, moodustas Korea ja Indoneesia eksport ELi vastavalt 50 % ja 20 % nende PETi ekspordi kogumahust 2018. aastal ning puudusid märgid selle kohta, et mis tahes vähenemist ei saaks kompenseerida kolmandatest riikidest (30) või Indiast pärineva impordiga, sest nagu juba märgitud põhjenduses 124, suurenes Indiast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil peaaegu viis korda, mis tähendas samal ajavahemikul tema turuosa suurenemist liidus 3,3 protsendipunkti võrra. Uurimise käigus leiti, et Korea tootmis- ja ekspordimaht peaks jääma stabiilseks (vastavalt ligikaudu 1 100 tonni ja 800 tonni); samuti peaks jääma stabiilseks Indoneesia tootmismaht (ligikaudu 400 tonni), samal ajal kui Indoneesia ekspordi maht võib väheneda, kuid ainult kohaliku nõudluse suurenemise tõttu (31).

                     (210)

                     Seepärast ei ole isegi India suhtes kohaldatavate meetmete puhul polüetüleentereftalaadi pakkumine liidus piiratud ja konkurentsipõhised turuhinnad on olemas.

                     (211)

                     Peale selle väitis mitu huvitatud isikut, et tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel oli probleeme tooraine hindade tõusuga, ja nad kordasid, et tootmisahela järgmise etapi ettevõtjate huvid kaalusid üles liidu polüetüleentereftalaadi tootjate huvi tööhõive ja majandusliku olulisuse seisukohast. Nagu on märgitud põhjenduses 206, ei vastanud käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule ükski sõltumatu importija, kaupleja ega kasutaja, põhjendamaks väidet, et tegemist on olulise mõjuga nende kuludele. Kuna puuduvad tõendid esitatud väidete kohta, tuli need tagasi lükata.

                     (212)

                     Selle põhjal ja kooskõlas varasemate uurimiste käigus tehtud järeldustega võib eeldada, et meetmete kohaldamise jätkamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju ja et seetõttu ei ole kaalukaid põhjusi järeldada, et olemasolevate India suhtes kehtestatud meetmete kehtivuse pikendamine ei ole liidu huvides.

               5.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (213)

                     Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid Indiast pärit impordi suhtes praegu kehtivate tasakaalustusmeetmete kehtivuse pikendamise vastu.

               6.   TASAKAALUSTUSMEETMED

                     (214)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta India suhtes kehtivad tasakaalustusmeetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

                     (215)

                     Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 tuleks tasakaalustusmeetmed, mida kohaldatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ja mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 461/2013, mida on viimati muudetud määrusega (EL) 2018/1468, kehtima jätta.

                     (216)

                     Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

                     (217)

                     Taotlus kohaldada individuaalset tasakaalustava tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (32) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muudatusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksu määrasid.

                     (218)

                     Määruse 2018/1046 (33) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

                     (219)

                     Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (34),

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit CN-koodi 3907 61 00 alla kuuluva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossus vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g.

               2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

                           Riik

                           Äriühing

                           Tollimaksu määr
                           (eurot/tonn)

                           TARICi lisakood

                           India

                           Futura Polyesters Ltd

                           0

                           A184

                           India

                           IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                           18,73

                           C380

                           India

                           Pearl Engineering Polymers Limited

                           74,6

                           A182

                           India

                           Reliance Industries Limited

                           29,21

                           A181

                           India

                           Senpet Ltd

                           22,0

                           A183

                           India

                           Kõik muud äriühingud

                           69,4

                           A999

               3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 30. juuli 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava Indiast, Malaisiast ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse subsiidiumidevastane menetlus teatava Indoneesiast, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1).

            (3)  Nõukogu 6. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1645/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 266, 11.10.2005, lk 1).

            (4)  Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 193/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 59, 27.2.2007, lk 34).

            (5)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1286/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 340, 19.12.2008, lk 1).

            (6)  Nõukogu 2. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 906/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 232, 9.9.2011, lk 19).

            (7)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 559/2012, millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 168, 28.6.2012, lk 6).

            (8)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 137, 23.5.2013, lk 1).

            (9)  Komisjoni 29. novembri 2000. aasta otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88).

            (10)  Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusotsus 2014/109/EL, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (ELT L 59, 28.2.2014, lk 35).

            (11)  Komisjoni 3. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1350, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 208, 5.8.2015, lk 10).

            (12)  Komisjoni 1. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1468, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 246, 2.10.2018, lk 3).

            (13)  Teade teatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 279, 23.8.2017, lk 11).

            (14)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 173, 22.5.2018, lk 9).

            (15)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 111, 25.3.2019, lk 47).

            (16)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee.

            (17)  [Avaldatakse India ametlikus väljaandes (erakorraline, osa ii, 3. jagu, alajagu i)] India valitsuse rahandusministeerium (maksuamet) teadaanne nr 88/ 2017-CUSTOMS (N.T.), New Delhi, 21. september 2017. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf.

            (18)  Cus. 20. aprill, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. Vt eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus.

            (19)  India valitsuse 16. novembri 2015. aasta teadaandes nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 390701 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,9 % alates 23. novembrist 2015. Vt http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf.

            (20)  India valitsuse 31. oktoobri 2016. aasta teadaandes nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 3907 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,5 % alates 15. novembrist 2016. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf.

            (21)  Seda asjaolu kinnitavad kava suhtes kohaldatavad asjaomased õigusaktid ja eeskirjad, näiteks ringkiri nr 24/2001 Cus. 20. aprill, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. C; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, vaadatud 7. juunil 2018; eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära.

            (22)  Tuletatakse meelde, et polüetüleentereftalaadi hind on 90 % sõltuv tooraine hinnast, st puhta tereftaalhappe hinnast, mis omakorda kõigub tulenevalt toornafta hinnast. See põhjustab polüetüleentereftalaadi hindade suurt volatiilsust.

            (23)  Sihtkasum 7 % määrati esialgse uurimise käigus, vt põhjendus 349, EÜT L 199, 5.8.2000, lk 44.

            (24)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusotsus 2013/226/EL, millega lükatakse tagasi nõukogu rakendusmääruse ettepanek, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ning lõpetatakse aegumise läbivaatamise menetlus Indoneesiast ja Malaisiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes niivõrd, kuivõrd ettepanekuga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast, Taiwanist ja Taist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 136, 23.5.2013, lk 12).

            (25)  Allikas: Global Trade Atlas https://www.gtis.com/gta .

            (26)  Turu-uuringud ja kontrollitud liidu tootjate prognoosid (allikad: SBA-CCI konsultandid; Wood Mackenzie Ltd.) ja koostööd tegevate India tootjate andmed.

            (27)  Allikas: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

            (28)  Kanada rahvusvaheline kaubanduskohus, uurimine selle kohta, kas dumping ja subsideerimine sellise polüetüleentereftalaatvaigu puhul, mille sisemine viskoossus on vähemalt 0,70 detsiliitrit grammi kohta, kuid mitte rohkem kui 0,88 detsiliitrit grammi kohta, sealhulgas PET-vaik, mis sisaldab mitmesuguseid lisaaineid, mis on lisatud tootmisprotsessi käigus, ja puhta PET-vaigu ja ringlussevõetud PET-i segud, mis sisaldavad vähemalt 50 massiprotsenti PET-vaiku ja mis on pärit või eksporditud Hiina Rahvavabariigist (Hiina), India Vabariigist (India), Omaani sultanaadist (Omaan) või Pakistani Islamivabariigist (Pakistan), on tekitanud kahju kodumaisele tööstusharule või ähvardab seda teha, nr NQ-2017-003. Allikas: http://www.citt.gc.ca/en/node/8285#_Toc519504461.

            (29)  „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ võttis komisjon vastu 2018. aasta jaanuaris ning selle eesmärk on ohjeldada plastireostust ja selle kahjulikku mõju tervisele ja keskkonnale. Üks peamine eesmärk on saavutada 2030. aastaks ELis 100 % plastpakendite ringlussevõtt. Liidu tootmisharul peaks selles raamistikus olema keskne roll, investeerides ringlussevõetavasse polüetüleentereftalaati https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:2df5d1d2-fac7-11e7-b8f5-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF.

            (30)  Allikas: Global Trade Atlas https://www.gtis.com/gta .

            (31)  Turu-uuringud ja kontrollitud liidu tootjate prognoosid. Allikad: SBA-CCI konsultandid; Wood Mackenzie Ltd.

            (32)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Brüssel, Belgia.

            (33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            (34)  ELT L 176, 30.6.2016, lk21.