title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1190, 11. august 2020, millega parandatakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/983 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  12.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1190,
         11. august 2020,
         millega parandatakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/983 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4a lõiget 7,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/983 (2) artikli 20 lõike 1 kohaselt peab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus asutamiseks või ajutise või episoodilise iseloomuga teenuste osutamiseks vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikele 4 võtma kõigepealt vastu ühe mitmest võimalikust otsusest. Nende hulgas on otsus laiendada Euroopa kutsekaardi kehtivust.

                     (2)

                     Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõiget 4 kohaldatakse siiski üksnes olukorras, kus teenuseid osutatakse esimest korda. Rakendusmääruse (EL) 2015/983 artikli 20 lõike 1 kontekstis ei ole otsus Euroopa kutsekaardi kehtivuse laiendamise kohta seega asjakohane.

                     (3)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/983 vastavalt parandada.

                     (4)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meede on kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ artikli 58 lõikes 1 osutatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2015/983 artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                  „1.   Asutamiseks ning ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamiseks vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikele 4 võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus vastu otsuse Euroopa kutsekaart välja anda, selle väljaandmisest keelduda või kohaldada direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 4 neljanda lõigu või artikli 14 kohaseid korvamismeetmeid.“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

            (2)  Komisjoni 24. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/983 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta (ELT L 159, 25.6.2015, lk 27).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1191, 11. august 2020, millega kehtestatakse meetmed, et hoida ära taimeviiruse tomati-pruunmädaniku liitu sissetoomine ja seal levimine ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/1615

text:
                  12.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1191,
         11. august 2020,
         millega kehtestatakse meetmed, et hoida ära taimeviiruse tomati-pruunmädaniku liitu sissetoomine ja seal levimine ning tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/1615
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artiklit 30,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 3 ja artiklit 52,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Taimeviirus tomati-pruunmädanik (edaspidi „määratletud taimekahjustaja“) ei ole praegu komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (3) loetletud liidu karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana.

                     (2)

                     Alates 2018. aastast on liikmesriigid teada andnud määratletud taimekahjustaja puhangutest tomatikultuuridel oma territooriumil ja selle tõrjeks võetud meetmetest. Saksamaa teostas 2018. aastal ja Itaalia 2019. aastal kahjustajaga seotud riskianalüüsi, millest selgus, et määratletud taimekahjustaja ja selle kahjulik mõju, eelkõige liikide Solanum lycopersicum L. ja Capsicum spp. tootmisele, tekitavad liidus tõsiseid taimetervisealaseid probleeme.

                     (3)

                     Kõnealuse riskianalüüsi põhjal võeti vastu komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1615, (4) et kehtestada meetmed, millega hoida ära määratletud taimekahjustaja liitu sissetoomine ja seal levimine.

                     (4)

                     Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1615 vastuvõtmist on määratletud taimekahjustaja levimise ja analüüsimeetodite kohta kogutud uuemat teaduslikku teavet, mille alusel on põhjendatud vajadus võtta üksikasjalikumaid meetmeid kui need, mis on ette nähtud rakendusotsusega (EL) 2019/1615.

                     (5)

                     Eelkõige tuleks päritolust olenemata kontrollida liikide Solanum lycopersicum L. ja Capsicum spp. seemneid. See on vajalik taimekahjustaja ülemaailmse esinemisega seotud ebaselguse tõttu ja sellepärast, et sageli segatakse partiides eri päritoluga seemneid nendega kauplemisel ning sel viisil suureneb määratletud taimekahjustaja leviku oht.

                     (6)

                     Peale selle tuleb kahjustajavabade tootmiskohtade rajamise suhtes kohaldada teatavaid meetmeid, et tagada terve materjali tootmine.

                     (7)

                     Liigi Capsicum spp. sorte, mis on teadaolevalt resistentsed määratletud taimekahjustaja suhtes, ei peeta määratletud taimekahjustajaga nakatumise ja leviku ohuks. Seepärast tuleks kõnealused sordid vabastada analüüsimise nõuetest, kui need on ametlikult tunnistatud resistentseks.

                     (8)

                     Proovide võtmine ja analüüside tegemine peaks toimuma eritingimustel, võttes arvesse liidu ja rahvusvahelisel tasandil kogutud kõige uuemat teavet. Reaalaja polümeraasi ahelreaktsiooni (edaspidi „reaalaja-PCR“) meetodid on määratletud taimekahjustaja avastamiseks ja kindlakstegemiseks kõige tõhusamad. Analüüsimeetod ELISA on vähem tundlik ja spetsiifiline, kuna leiti, et see meetod annab ristreaktsioone teiste tomativiirustega. COVID-19 pandeemia tõttu ei ole aga piisavalt komplekte, mida nõutakse kahjustaja avastamiseks vajalike reaalaja-PCR analüüsimeetodite puhul. Kuni 1. oktoobrini 2020 tuleks ka analüüsimeetodit ELISA käsitada vastuvõetava meetodina määratletud taimekahjustaja avastamiseks ja kindlakstegemiseks. Selline proovide võtmine ja analüüside tegemine peaks toimuma lisaks füüsilise kontrolli jaoks proovide võtmisele, mis toimub vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2130 (5) sätetele, et tagada liidus taimetervise kaitse kõrgem tase.

                     (9)

                     Istutamiseks ettenähtud taimede veo tingimusi ei tuleks kohaldada selliste taimede suhtes, mis on juba toodetud kooskõlas rakendusotsusega (EL) 2019/1615, sest ei oleks proportsionaalne nõuda nende seemnete täiendavat analüüsimist ning enamikul juhtudel ei saaks neid tingimusi praktiliselt rakendada.

                     (10)

                     Rakendusmääruse (EL) 2019/2130 III lisas on esitatud eeskirjad istutamiseks ettenähtud taimede füüsilise kontrolli käigus tehtavate toimingute (sh proovide võtmine) kohta. Lisaks kõnealustele eeskirjadele ning selleks, et kohandada proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedust vastavalt määratletud taimekahjustajaga seotud taimeterviseriskile, peaksid liikmesriigid määrama kindlaks määratletud seemnete ja istutamiseks ettenähtud määratletud taimede saadetistest proovide võtmise ja analüüside tegemise sageduse importimisel. Sellise sageduse määr ei tohiks olla alla 20 % imporditud määratletud seemnetest ja istutamiseks ettenähtud määratletud taimedest, et tagada piisavalt esindava valimi kontrollimine.

                     (11)

                     Rakendusotsus (EL) 2019/1615 tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031 ja komisjoni rakendusmäärust (EL) 2019/2072, mida kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.

                     (12)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada kuni 31. maini 2022, et oleks piisavalt aega määratletud taimekahjustaja suhtes olukorda jälgida ja määrata kindlaks kahjustajaga seotud fütosanitaarne olukord liidu territooriumil ning levik maailmas.

                     (13)

                     Selleks et kiiresti reageerida määratletud taimekahjustajaga seotud taimeterviseriskile, tuleks käesolevas määruses sätestatud eeskirju kohaldada võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist.

                     (14)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        a)

                        „määratletud taimekahjustaja“ – taimeviirus tomati-pruunmädanik;

                        b)

                        „istutamiseks ettenähtud määratletud taimed“ – liikide Solanum lycopersicum L. ja Capsicum spp. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned;

                        c)

                        „määratletud seemned“ – liikide Solanum lycopersicum L. ja Capsicum spp. seemned;

                        d)

                        „määratletud viljad“ – liikide Solanum lycopersicum L. ja Capsicum spp. viljad.

            Artikkel 2
            Määratletud taimekahjustajaga seotud keelud
            Määratletud taimekahjustajat ei tohi liidu territooriumile sisse tuua või seal vedada, hoida, paljundada või vabadusse lasta.

            Artikkel 3
            Määratletud taimekahjustaja avastamine või kahtlustatav esinemine

               1.   Iga isik, kes kahtlustab liidu territooriumil määratletud taimekahjustaja esinemist või saab sellest teada, teavitab viivitamata pädevat ametiasutust ja esitab talle kogu asjakohase teabe määratletud taimekahjustaja esinemise või kahtlustatava esinemise kohta.

               2.   Sellise teabe saamisel pädev asutus:

                           a)

                           registreerib viivitamata esitatud teabe;

                           b)

                           võtab kõik vajalikud meetmed, et kinnitada määratletud taimekahjustaja esinemist või kahtlustatavat esinemist;

                           c)

                           tagab, et iga isikut, kes tegeleb taimedega, mis võivad olla nakatunud määratletud taimekahjustajaga, teavitatakse viivitamata:

                                       i)

                                       määratletud taimekahjustaja esinemisest või kahtlustatavast esinemisest ning

                                       ii)

                                       määratletud taimekahjustajaga seotud võimalikest ohtudest ja meetmetest, mida tuleb võtta.

            Artikkel 4
            Meetmed seoses määratletud taimekahjustaja kinnitatud esinemisega
            Kui määratletud taimekahjustaja esinemine või kahtlustatav esinemine liikmesriigi territooriumil leiab kinnitust, tagab asjaomase liikmesriigi pädev asutus, et määratletud taimekahjustaja hävitamiseks võetakse asjakohased meetmed vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklile 17.

            Artikkel 5
            Seire määratletud taimekahjustaja esinemise kohta liikmesriikides

               1.   Liikmesriigid teevad igal aastal seiret, et teha kindlaks määratletud taimekahjustaja esinemine istutamiseks ettenähtud määratletud taimedel, määratletud seemnetel ja määratletud viljadel oma territooriumil, sealhulgas määratletud seemnete ja istutamiseks ettenähtud määratletud taimede tootmiskohtades.

               2.   Kõnealune seire:

                           a)

                           hõlmab proovide võtmist ja analüüside tegemist, nagu on esitatud lisas, ning

                           b)

                           põhineb:

                                       i)

                                       määratletud taimekahjustaja asjaomasesse liikmesriiki sissetoomise ja seal levimise riski hindamisel ning

                                       ii)

                                       usaldusväärsetel teaduslikel ja tehnilised põhimõtetel, võttes arvesse võimalust määratletud taimekahjustajat avastada.

               3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 30. aprilliks eelmise kalendriaasta jooksul korraldatud seire tulemused.

            Artikkel 6
            Istutamiseks ettenähtud määratletud taimede vedu liidu piires

               1.   Istutamiseks ettenähtud määratletud taimi võib liidu piires vedada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass ja kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

                           a)

                           kõnealused taimed on kasvatatud tootmiskohas, kus määratletud taimekahjustaja avastamiseks sobival ajal tehtud ametliku kontrollimise põhjal on leitud, et määratletud taimekahjustajat seal teadaolevalt ei esine, ning juhul kui määratletud taimedel esineb määratletud taimekahjustaja sümptomeid, on pädev asutus võtnud kõnealustest taimedest proove, neid analüüsinud ning kõnealuste analüüside põhjal on leitud, et need taimed on kõnealusest taimekahjustajast vabad;

                           b)

                           istutamiseks ettenähtud määratletud taimede partiisid on hoitud teistest määratletud taimede partiidest eraldi ning seejuures on kohaldatud asjakohaseid hügieenimeetmeid ja füüsilist eraldamist.

                     Käesolevas lõikes osutatud analüüside jaoks proovide võtmine toimub vastavalt lisas esitatule.

               2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

                           a)

                           määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide määratletud taimedele;

                           b)

                           istutamiseks ettenähtud määratletud taimedele, mis on toodetud kooskõlas rakendusotsusega (EL) 2019/1615.

            Artikkel 7
            Määratletud seemnete vedu liidu piires

               1.   Määratletud seemnete vedu võib liidu piires toimuda üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass ja kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

                           a)

                           määratletud seemnete emataimed on toodetud tootmiskohas, mis on määratletud taimekahjustaja avastamiseks sobival ajal tehtud ametliku kontrollimise põhjal teadaolevalt vaba määratletud taimekahjustajast;

                           b)

                           pädev asutus on seemnetest või nende emataimedest võtnud proove ja analüüsinud neid määratletud taimekahjustaja suhtes või ettevõtjad on võtnud selliseid proove ja teinud analüüse pädeva asutuse ametliku järelevalve all ning tehtud analüüside põhjal on leitud, et seemned või nende emataimed on määratletud taimekahjustajast vabad.
                           Määratletud taimekahjustaja esinemise kahtluse korral võivad proove võtta ja analüüse teha üksnes pädevad asutused kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 87 lõike 3 punktiga c.

                           c)

                           Kõikide määratletud seemnete partiide päritolu registreeritakse ja dokumenteeritakse.

               2.   Määratletud seemnetest, mis olid ladudesse jäänud enne 15. augustit 2020, peab pädev asutus enne liidusisest vedu võtma proovid ja analüüsima neid määratletud taimekahjustaja suhtes või ettevõtjad peavad selliseid proove võtma ja analüüse tegema pädeva asutuse järelevalve all, ning tehtud analüüside põhjal on leitud, et määratletud seemned on määratletud taimekahjustajast vabad.

               3.   Seemnetest proovide võtmine ja analüüside tegemine toimub vastavalt lisas esitatule.

               4.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide määratletud seemnetele.

            Artikkel 8
            Istutamiseks ettenähtud määratletud taimede liitu sissetoomine

               1.   Kolmandatest riikidest pärit istutamiseks ettenähtud määratletud taimi, v.a määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide taimed, võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mille lahtris „Lisadeklaratsioon“ on esitatud järgmised andmed:

                           a)

                           ametlik kinnitus selle kohta, et istutamiseks ettenähtud määratletud taimed on saadud määratletud seemnetest, millest on võetud proove, mida on lisas esitatu kohaselt analüüsitud määratletud taimekahjustaja suhtes, ning tehtud analüüside põhjal on leitud, et kõnealused taimed on määratletud taimekahjustajast vabad;

                           b)

                           ametlik kinnitus selle kohta, et istutamiseks ettenähtud määratletud taimed on toodetud tootmiskohas, mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet päritoluriigi riiklik taimekaitseorganisatsioon, ning mis on määratletud taimekahjustaja avastamiseks sobival ajal tehtud ametliku kontrollimise põhjal teadaolevalt vaba määratletud taimekahjustajast, ning sümptomite korral on taimed määratletud taimekahjustaja suhtes läbinud ametliku proovivõtmise ja analüüside tegemise ning on kõnealuste analüüside põhjal tunnistatud määratletud taimekahjustajast vabaks;

                           c)

                           registreeritud tootmiskoha nimi.

               2.   Kolmandatest riikidest pärit, määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide määratletud taimi võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mille lahtris „Lisadeklaratsioon“ on kõnealust resistentsust kinnitatud.

            Artikkel 9
            Määratletud seemnete liitu sissetoomine

               1.   Kolmandatest riikidest pärit, muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide seemneid võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mille lahtris „Lisadeklaratsioon“ on esitatud järgmised andmed:

                           a)

                           ametlik kinnitus selle kohta, et kõik järgmised tingimused on täidetud:

                                       i)

                                       asjaomaste määratletud seemnete emataimed on toodetud tootmiskohas, kus määratletud taimekahjustaja avastamiseks sobival ajal tehtud ametliku kontrollimise põhjal on leitud, et määratletud taimekahjustajat seal teadaolevalt ei esine;

                                       ii)

                                       asjaomased määratletud seemned või nende emataimed on määratletud taimekahjustaja suhtes läbinud ametliku proovivõtu ja analüüsimise ning on kõnealuste analüüside põhjal tunnistatud määratletud taimekahjustajast vabaks;

                           b)

                           registreeritud tootmiskoha nimi.

               2.   Kolmandatest riikidest pärit, määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide määratletud seemneid võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui nendega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mille lahtris „Lisadeklaratsioon“ on kõnealust resistentsust kinnitatud.

            Artikkel 10
            Ametlik kontrollimine liitu sissetoomisel
            Pädev asutus peab lisas esitatu kohaselt esimeses liitu saabumise piiripunktis võtma proove ja tegema analüüse vähemalt 20 % määratletud seemnete ja istutamiseks ettenähtud määratletud taimede saadetistest.

            Artikkel 11
            Rakendusotsuse (EL) 2019/1615 kehtetuks tunnistamine
            Rakendusotsus (EL) 2019/1615 tunnistatakse kehtetuks alates 15. augustist 2020.

            Artikkel 12
            Kohaldamisperiood:
            Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. maini 2022.

            Artikkel 13
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4..

            (2)  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

            (3)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019
         (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

            (4)  Komisjoni 26. septembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1615, millega kehtestatakse erakorralised meetmed, et hoida ära taimeviiruse tomati-pruunmädaniku liitu sissetoomine ja seal levimine (ELT L 250, 30.9.2019, lk 91).

            (5)  Komisjoni 25. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2130, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad piiripunktides ametliku kontrolli alla kuuluvate loomade ja kaupade dokumentide, identsus- ja füüsilise kontrolli ajal ja järel tehtavate toimingute kohta (ELT L 321, 12.12.2019, lk 128).

            LISA
            1.   Proovivõtukavad proovide võtmiseks muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide seemnetest

            Analüüside tegemiseks võetakse seemnetest proovid järgmistest proovivõtukavadest lähtudes, sõltuvalt seemnepartiist ja nagu on osutatud fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite nr 31 „Methodologies for sampling of consignments“ (Saadetistest proovide võtmise metoodika, ISPM31) asjakohases tabelis:

                        —

                        kuni 3 000 seemet sisaldavate partiide puhul: sellise hüpergeomeetrilise proovivõtukava kasutamine, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega kindlaks teha nakatunud taimede olemasolu 10 % või suuremas ulatuses;

                        —

                        rohkem kui 3 000 seemet, kuid vähem kui 30 000 seemet sisaldavate partiide puhul: sellise proovivõtukava kasutamine, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega kindlaks teha nakatunud taimede olemasolu 1 % või suuremas ulatuses;

                        —

                        rohkem kui 30 000 seemet sisaldava partii puhul: sellise proovivõtukava kasutamine, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega kindlaks teha nakatunud taimede olemasolu 0,1 % või suuremas ulatuses.

                  Polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) meetodite puhul koosnevad osaproovid maksimaalselt 1 000 seemnest.
            Ensüümimmuunsorptsioonanalüüsi (ELISA) meetodi puhul koosnevad osaproovid maksimaalselt 250 seemnest.
            2.   Proovivõtukavad proovide võtmiseks muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentsete liigi Capsicum spp. sortide istutamiseks ettenähtud määratletud taimedest

            Muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide istutamiseks ettenähtud taimede puhul kogutakse 200 lehte (eelistatavalt noored lehed taime tipus) tootmiskoha ja kultivari kohta.
            Sümptomitega taimede puhul võetakse analüüsimiseks proove vähemalt kolmest sümptomaatilisest lehest.
            3.   Muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide seemnetel määratletud taimekahjustaja avastamise ja kindlakstegemise jaoks võetavate proovide analüüsimise meetodid

            Määratletud taimekahjustaja avastamiseks määratletud seemnetel kasutatakse ühte järgmistest analüüsimeetoditest:

                        —

                        analüüsimeetod ELISA, kuni 1. oktoobrini 2020, ainult kahjustajavaba staatuse kinnitamiseks taimepasside või fütosanitaarsertifikaatide väljaandmisel;

                        —

                        pöördtranskriptsiooniga reaalajas jälgitav polümeraasi ahelreaktsioon (edaspidi „reaalaja-RT-PCR“), mille puhul kasutatakse ISFi protokollis (2020) (1) kirjeldatud praimereid ja sonde;

                        —

                        reaalaja-RT-PCR, mille puhul kasutatakse Menzeli ja Winteri praimereid ja sondi (Acta Horticulturae, trükkimisel).

                  Kui määratletud taimekahjustaja avastamiseks tehtud analüüsi tulemus on positiivne, tehakse teine analüüs, mille puhul kasutatakse avastamiseks tehtud analüüsi puhul kasutatud meetodist erinevat, ühte eespool loetletud RT-PCR analüüsimeetodeist, ja sama proovi, et kindlakstegemist kinnitada. Määratletud taimekahjustaja avastamise ja kindlakstegemise jaoks puhitud seemnetest võetud proovide analüüsitulemuste järjepidevusetuse korral eemaldatakse seemnetelt puhis ja seemneid analüüsitakse uuesti.
            4.   Muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentse liigi Capsicum spp. sortide istutamiseks ettenähtud taimedel ning määratletud viljadel määratletud taimekahjustaja avastamise ja kindlakstegemise jaoks võetavate proovide analüüsimise meetodid

            Muude kui määratletud taimekahjustaja suhtes teadaolevalt resistentsete liigi Capsicum spp. sortide istutamiseks ettenähtud määratletud taimedel ning määratletud viljadel määratletud taimekahjustaja avastamise jaoks proovide analüüsimisel kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

                        —

                        analüüsimeetod ELISA, üksnes sümptomaatilise materjali puhul;

                        —

                        tavapärane RT-PCR, mille puhul kasutatakse Alkowni et al. (2019) praimereid;

                        —

                        tavapärane RT-PCR, mille puhul kasutatakse Rodriguez-Mendoza et al. (2019) praimereid;

                        —

                        reaalaja-RT-PCR, mille puhul kasutatakse ISFi protokollis (2020) (2) kirjeldatud praimereid ja sonde;

                        —

                        reaalaja-RT-PCR, mille puhul kasutatakse Menzeli ja Winteri praimereid ja sondi (Acta Horticulturae, trükkimisel).

                  Kui määratletud taimekahjustaja avastamiseks tehtud analüüsi tulemus on positiivne, tehakse teine analüüs, mille puhul kasutatakse avastamiseks tehtud analüüsi puhul kasutatud meetodist erinevat, ühte eespool loetletud RT-PCR analüüsimeetoditest, ja sama proovi, et kindlakstegemist kinnitada.

               (1)  Rahvusvahelise seemneföderatsiooni (International Seed Health Initiative for Vegetable Crops (ISHI-Veg) (rahvusvaheline köögiviljakultuuride seemnete tervist käsitlev algatus (ISHI-Veg)) koostatud protokoll.

               (2)  Rahvusvahelise seemneföderatsiooni (International Seed Health Initiative for Vegetable Crops (ISHI-Veg) (rahvusvaheline köögiviljakultuuride seemnete tervist käsitlev algatus (ISHI-Veg)) koostatud protokoll.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1192, 11. august 2020, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 12. augustist 2020

text:
                  12.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1192,
         11. august 2020,
         millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 12. augustist 2020
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 183,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga mida on suurendatud, 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

                     (2)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

                     (4)

                     Alates 21. septembrist 2017 arvutatakse Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

                     (5)

                     Seepärast tuleks alates 12. augustist 2020 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

                     (6)

                     Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 12. augustist 2020, on sätestatud käesoleva määruse I lisas, lähtudes käesoleva määruse II lisas esitatud teabest.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Wolfgang BURTSCHER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (ELT L 187, 21.7.2010, lk 5).

            I LISA

               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 12. augustist 2020

                        CN-kood

                        Kaupade kirjeldus

                        Imporditollimaks (1)
                            (2)

                        (eurot/tonn)

                        1001 11 00

                        Kõva NISU, seemneks

                        0,00

                        1001 19 00

                        Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        keskmise kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        madala kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        Ex10019120

                        Harilik NISU, seemneks

                        0,00

                        Ex10019900

                        Harilik NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        1002 10 00

                        RUKIS, seemneks

                        5,48

                        1002 90 00

                        RUKIS, v.a seemneks

                        5,48

                        1005 10 90

                        MAISITERAD, seemneks (v.a hübriidid)

                        5,48

                        1005 90 00

                        MAISITERAD, v.a seemneks (3)

                        5,48

                        1007 10 90

                        TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid)

                        5,48

                        1007 90 00

                        TERASORGO, v.a seemneks

                        5,48

               (1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                        —

                        3 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu,

                        —

                        2 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres.

               (2)  Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete puhul arvutatakse tollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

               (3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 euro võrra tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artiklis 3 kehtestatud tingimused.

            II LISA

               I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

               1.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           (eurot/tonn)

                           Pehme nisu  (1)

                           Mais

                           Börs

                           Minneapolis

                           Chicago

                           Noteering

                           171,059

                           104,725

                           Mehhiko lahe lisatasu

                           –

                           29,446

                           Suure järvistu lisatasu

                           29,960

                           –

               2.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

                           17,379

                           Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam:

                           40,450

               (1)  Lisatasu 14 eurot tonni kohta sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2020/1194, 12. august 2020, millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 1

text:
                  13.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  LI 266/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1194,
         12. august 2020,
         millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 1
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 224/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 224/2014.

                     (2)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2127 (2013) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee lisas 5. augustil 2020 ühe isiku selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 12. august 2020

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               M. ROTH

            (1)  ELT L 70, 11.3.2014, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa A osas (Isikud) esitatud loetellu lisatakse järgmine isik:

                        A.

                        Isikud
                        „14. Bi Sidi SOULEMAN (teise nimega: a) Sidiki; b) „General“ Sidiki; c) Sidiki Abbas; d) Souleymane Bi Sidi; e) Bi Sidi Soulemane)

                           Ametinimetus: Rühmituse Retour, Réclamation et Réhabilitation (3R) president ja isehakanud „kindral“

                           Sünnikuupäev:20. juuli 1962

                           Sünnikoht: Bocaranga, Kesk-Aafrika Vabariik

                           Kodakondsus: Kesk-Aafrika Vabariik

                           Passi nr: Reisiluba (laissez-passer) nr N°235/MISPAT/DIRCAB/DGPC/DGAEI/SI/SP, välja antud 15. märtsil 2019 (välja andnud Kesk-Aafrika Vabariigi siseminister)

                           Aadress: Koui, Ouham-Pendé prefektuur, Kesk-Aafrika Vabariik

                           ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:5. august 2020

                           Muu teave: Bi Sidi Souleman juhib Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) baseeruvat relvastatud rühmitust Retour, Réclamation et Réhabilitation (3R), mis on alates selle loomisest 2015. aastal tapnud, piinanud ja vägistanud tsiviilisikuid ja sundinud neid ümber asuma ning osalenud relvade salakaubaveos, ebaseaduslikus maksustamistegevuses ja sõjapidamises teiste relvastatud rühmitustega. Bi Sidi Souleman on ka ise osalenud piinamisel. 6. veebruaril 2019 allkirjastas rühmitus 3R poliitilise kokkuleppe rahu ja leppimise kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid on pannud toime kokkulepet rikkuvaid akte ja kujutab endast jätkuvalt ohtu Kesk-Aafrika Vabariigi rahule, stabiilsusele ja julgeolekule. Näiteks tappis rühmitus 3R 21. mail 2019 kolmes külas 34 relvastamata tsiviilisikut, hukates täiskasvanud mehi. Bi Sidi Souleman kinnitas avalikult ÜRO üksusele, et ta oli andnud 3Ri liikmetele korralduse minna rünnakute päeval neisse küladesse, kuid ta ei tunnistanud 3Rile tapmiskorralduse andmist.

                           Teave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

                        Bi Sidi Souleman kanti loetellu 5. augustil 2020 resolutsiooni 2399 (2018) punkti 20 ning punkti 21 alapunkti b (mida on pikendatud resolutsiooni 2507 (2020) punktiga 5) alusel kui isik, kes osaleb tegevuses või toetab tegevust, millega ohustatakse Kesk-Aafrika Vabariigis rahu, stabiilsust või julgeolekut, sealhulgas tegevust, millega ohustatakse või takistatakse stabiliseerimis- ja lepitusprotsessi või millega õhutatakse vägivalda, ja kui isik, kes osaleb sellise tegevuse kavandamises, juhtimises või toimepanemises Kesk-Aafrika Vabariigis, millega rikutakse kas rahvusvahelist inimõigustealast õigust või asjakohasel juhul rahvusvahelist humanitaarõigust või mis kujutab endast inimõiguste rikkumist, sealhulgas tsiviilisikute vastu suunatud rünnakud, etnilise või usulise taustaga rünnakud, rünnakud tsiviilobjektidele, sealhulgas halduskeskustele, kohtuhoonetele, koolidele ja haiglatele, inimröövid ja sundümberasustamine.

                              Lisateave:

                        Relvastatud rühmituse Retour, Réclamation et Réhabilitation (3R) president ja isehakanud „kindral“ Bi Sidi Souleman on osalenud tegevuses, mis ohustab KAVi rahu, stabiilsust ja julgeolekut ning eelkõige 6. veebruaril 2019 Banguis allkirjastatud KAVi rahu ja leppimise poliitilise kokkuleppe rakendamist.
                        Tema ja talle alluvad võitlejad on toime pannud akte, mis kujutavad endast rahvusvahelise inimõigustealase õiguse või rahvusvahelise humanitaarõiguse rasket rikkumist. 21. mail 2019 tappis rühmitus 3R 34 relvastamata tsiviilisikut kolmes külas (Koundjili, Lemouna ja Bohong), hukates täiskasvanud mehi.
                        Tema juhtimisel on 3R pannud toime tegusid, mis hõlmavad seksuaalset ja soolist vägivalda. 2017. aasta septembris vägistasid rühmituse 3R liikmed Bocaranga vastu toime pandud rünnakus mitu naist ja tütarlast. Ajavahemikus 2020. aasta märtsist aprillini osalesid rühmituse 3R liikmed kolmes Ouham-Pendé prefektuuri külas toime pandud seitsmes seksuaalse vägivalla juhtumis.
                        Tema juhtimisel jätkas 3R riigivõimu taastamise takistamist oma tegevuspiirkonnas, säilitades ebaseaduslikud maksustamissüsteemid, eelkõige seoses rändkarjatamise ja reisijatega, ning on olnud seotud kulla ebaseadusliku ekspluateerimisega Mambéré-Kadéï ja Nana-Mambéré prefektuuris.
                        2019. aastal pani 3R tema juhtimisel toime oma esimesed rahukokkuleppe rikkumised. Bi Sidi Souleman algselt keeldus alustamast nende 3Ri võitlejate desarmeerimist ja demobiliseerimist, kes pidid osalema esimese spetsiaalse ühise julgeolekuüksuse töös KAVi lääneosas, ning 3R jätkas oma kontrolli laiendamist territooriumi üle, sundides sellega MINUSCAt käivitama 2019. aasta septembris operatsiooni Ouham-Pendé, Nana-Mambéré ja Mambéré-Kadéï prefektuuris, ning jätkas relvade salakaubavedu oma sõjalise võime suurendamiseks ja võitlejate värbamist välisriikidest.
                        2020. aastal jätkas 3R tema juhtimisel rahukokkuleppe rikkumist ja oma kontrolli laiendamist riigi lääneosas asuvate alade üle. 2020. aasta mais okupeerisid rühmituse 3R liikmed Bessoni sandarmeeria Nana-Mambéré prefektuuris ja endised 3Ri liikmed deserteerusid spetsiaalsest ühisest julgeolekuüksusest. 5. juunil 2020 teatas Bi Sidi Souleman, et 3R ei osale enam rahukokkuleppe alusel loodud mehhanismides kuni edasise teateni. 9. juunil 2020 ründasid väidetavad 3Ri liikmed spetsiaalse ühise julgeolekuüksuse treeninglaagrit Bouaris ning MINUSCA ja riiklike relvajõudude ühist kontrollpunkti Pougolis. 21. juunil 2020 ründasid rühmituse 3R liikmed MINUSCA ja riiklike relvajõudude ühist patrulli Bessoni lähedal; rünnaku tulemusel hukkus kolm Kesk-Aafrika Vabariigi sõdurit.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1198, 7. august 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Piave“ (KPN)]

text:
                  14.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 267/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1198,
         7. august 2020,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Piave“ (KPN)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 443/2010 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Piave“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Piave“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 7. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 21. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 443/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Piave“ (KPN)] (ELT L 126, 22.5.2010, lk 10).

            (3)  ELT C 115, 7.4.2020, lk 21.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1199, 13. august 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses teatavate Argentinast pärit viljade liitu sissetoomise ajutise keelamisega, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine

text:
                  14.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 267/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1199,
         13. august 2020,
         millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses teatavate Argentinast pärit viljade liitu sissetoomise ajutise keelamisega, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 40 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (2) artikliga 7 koostoimes kõnealuse määruse VI lisaga on kehtestatud loetelu taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest, mille sissetoomine liitu on keelatud, koos kolmandate riikide, kolmandate riikide rühmade või kolmandate riikide konkreetsete piirkondadega, mille suhtes seda keeldu kohaldatakse, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 40 lõikes 2.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (3) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa (edaspidi „määratletud taimekahjustaja“) liitu sissetoomine ja seal levimine.

                     (3)

                     Liikmesriigid on 2020. aasta mais, juunis, juulis ja augusti esimesel nädalal komisjonile korduvalt teatanud, et määratletud taimekahjustajat on leitud Argentinast pärit viljade Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck (edaspidi „määratletud viljad“) impordikontrolli tulemusel tehtud kinnipidamiste käigus.

                     (4)

                     Neist korduvatest kinnipidamistest nähtub, et Argentinas praegu kehtivad fütosanitaarmeetmed ei ole piisavad, et hoida ära määratletud taimekahjustaja liitu sissetoomine. Määratletud taimekahjustaja esinemine määratletud viljadel kujutab endast vastuvõetamatut taimetervislikku riski, mida ei saa vastuvõetava tasemeni vähendada ühegi määruse (EL) 2016/2031 II lisa 1. jao punktides 2 ja 3 esitatud meetmega.

                     (5)

                     Selle tulemusena tuleks ajutiselt keelata määratletud viljade liitu sissetoomine, olenemata sellest, kas need on ette nähtud eranditult tööstuslikuks mahlatootmiseks või mitte.

                     (6)

                     Kõnealust ajutist keeldu tuleks kohaldada kuni 30. aprillini 2021, et kõrvaldada määratletud taimekahjustaja liitu sissetoomise ja seal levimise jätkuv risk ning võimaldada Argentinal ajakohastada oma sertifitseerimissüsteemi ja komisjonil seda auditeerida. Vajaduse korral tuleks see kuupäev auditi tulemuste põhjal läbi vaadata.

                     (7)

                     Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa vastavalt muuta ning jätkata rakendusotsuse (EL) 2016/715 kohaldamist kõigi muude asjaomaste viljade ja kolmandate riikide suhtes.

                     (8)

                     Kuna määratletud taimekahjustaja ja määratletud viljade põhjustatud taimetervislik risk on vaja kiiresti kõrvaldada, peaks käesolev määrus jõustuma teisel päeval pärast selle avaldamist.

                     (9)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa muutmine
            Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisasse lisatakse järgmine rida:

                           „21.

                              Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck (kuni 30 aprillini 2021)

                           ex 0805 50 10
                           0805 10 22
                           0805 10 24
                           0805 10 28
                           ex 0805 10 80

                           Argentina“

            Artikkel 2
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

            (2)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

            (3)  Komisjoni 11. mai 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära kahjuliku organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa Euroopa Liitu sissetoomine ja seal levimine (ELT L 125, 13.5.2016, lk 16).