title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1278/2014, 1. detsember 2014 , millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 967/2006, (EÜ) nr 828/2009, (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmäärust (EL) nr 75/2013

text:
               2.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 346/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1278/2014,
   1. detsember 2014,
   millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 967/2006, (EÜ) nr 828/2009, (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmäärust (EL) nr 75/2013
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007), (1) eriti selle artikli 144 punkte c ja j, artikli 178 punkte b, f ja h, artiklit 180, artikli 182 lõiget 4 ja artikli 192 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EL) nr 1308/2013 on ette nähtud suhkrukvootide süsteemi kehtivusaja pikendamine kuni 30. septembrini 2017 ja kõnealusesse süsteemi tehtavad muudatused. Seepärast on vaja kohandada teatavaid määrusi, mida kohaldatakse suhkrusektoris.

               (2)

               Selguse huvides on vaja muuta komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006 (2) artikli 4 lõike 1 punkti a nii, et see vastaks täpselt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 140 lõike 1 punktile b, milles on sätestatud, et tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup peab olema tarnitud kasutajale hiljemalt järgmise turustusaasta 30. novembriks.

               (3)

               Määruses (EÜ) nr 967/2006 on sätestatud selliste teatiste tähtajad, milles liikmesriigid teatavad komisjonile kogused, mis ettevõtjad on vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 141 üle kandnud. Võttes arvesse kõnealuse artikli kohaseid ettevõtjate poolt liikmesriikidele edastatavate teatiste uusi tähtaegu, on vaja vastavalt kohandada määruse (EÜ) nr 967/2006 artiklit 17.

               (4)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 828/2009 (3) on sätestatud eeskirjad tariifirubriiki 1701 kuuluvate suhkrutoodete impordi jaoks sooduslepingute alusel kuni 2014/2015. turustusaastani. Kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 4 on sätestatud loetelu dokumentidest, mis lisatakse impordilitsentsi taotlustele, ning kõnealuse lõike kohaselt võib ekspordilitsentsid asendada tõestatud koopiatega. Tehnika arengu tõttu ja selleks, et lihtsustada menetlusi, tuleks teatavatel tingimustel lubada ekspordilitsentside elektroonilist edastamist.

               (5)

               Arvestades, et teatava sooduskorra alusel toimuva impordi suhtes ei kohaldata kvoodikoguse piiramist, on asjakohane lihtsustada tolliprotseduure, võimaldades litsentsides esitada sooduskorra alusel imporditava suhkrukoguse lubatud kõikumist kuni 5 % ulatuses.

               (6)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 1006/2011 (4) muudeti mõned nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (5) kohased suhkru suhtes kohaldatavad CN-koodid. Kõnealused uued CN-koodid on juba antud määrusega (EÜ) nr 828/2009 ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 891/2009 (6) hõlmatud toodetele ning liikmesriikide tolliasutused on neid tegelikult juba kasutanud. Seepärast on asjakohane kõnealustes määrustes osutatud CN-koodide tehniline kohandus.

               (7)

               Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ning ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel. Leitakse, et määruses (EÜ) nr 828/2009 sätestatud teatamiskohustusi saab täita kõnealuse infosüsteemi kaudu kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (7).

               (8)

               Sel ajal valitsenud turutingimusi ja prognoosi arvesse võttes on komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 75/2013 (8) sätestatud teatavate suhkrutoodete suhtes täiendava imporditollimaksu kohaldamata jätmine kuni 2014/2015. turustusaasta lõpuni. Võttes arvesse suhkrukvootide süsteemi kehtivusaja pikendamist ja arvestades, et kuni kvoodisüsteemi lõpuni püsivad turuprognoosid oluliselt muutumatuna, ei tuleks kõnealuste suhkrutoodete suhtes täiendavaid imporditollimakse kohaldada kuni 30. septembrini 2017.

               (9)

               Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 967/2006, (EÜ) nr 828/2009, (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmäärust (EL) nr 75/2013 vastavalt muuta.

               (10)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 967/2006 muudatused
   Määrust (EÜ) nr 967/2006 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 4 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

                           „a)

                           lisas osutatud toodeteks ümbertöötamise eesmärgil töötlejale tarnitud enne järgmise turustusaasta 30. novembrit;”

                     .

               2)

               Artiklis 17 asendatakse punktid a ja b järgmisega:

                           „a)

                           hiljemalt 15. septembriks järgmisesse turustusaastasse ülekantava jooksval turustusaastal toodetud suhkrupeedisuhkru, inuliinisiirupi ja roosuhkru kogused;”

                     .

         Artikkel 2
   Määruse (EÜ) nr 828/2009 muudatused
   Määrust (EÜ) nr 828/2009 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

                           a)

                           Lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
                           „Esimese lõigu punktis b osutatud ekspordilitsentside elektroonilised või faksi teel saadetud koopiad või teises lõigus osutatud tõestatud koopiad võib originaalide asemel esitada impordilitsentsi taotluste tõestuseks, tingimusel et taotleja on liikmesriikide pädevatele asutustele impordilitsentsi tollivormistuspunktis esitanud originaaldokumendid enne selliste kaupade tollivormistust, mille kohta on elektroonilise või faksi teel saadud koopia alusel välja antud impordilitsents.”

                           b)

                           Lõikes 6 asendatakse sõna „dokument” sõnadega „originaal, elektrooniline või faksi teel saadetud dokument”.

                           c)

                           Lisatakse lõige 7:
                           „7.   Määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 48 lõikeid 1 ja 4 ei kohaldata, kui käesoleva määruse alusel imporditud suhkru kogus on kuni 5 % suurem impordilitsentsil märgitud kogusest. Täiendav kogus loetakse impordituks kõnealuse litsentsi alusel”.

               2)

               Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           esimeses lõigus asendatakse CN-kood „1701 11 10” koodidega „1701 13 10, 1701 14 10”;

                           b)

                           teises lõigus asendatakse CN-kood „1701 11 90” koodidega „1701 13 90, 1701 14 90”.

               3)

               Artikli 9 lõige 6 asendatakse järgmisega:
               „6.   Käesolevas määruses osutatud teatised tuleb edastada vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (9).

         Artikkel 3
   Määruse (EÜ) nr 891/2009 muudatused
   Määrust (EÜ) nr 891/2009 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 13 lõikes 1 asendatakse CN-kood „1701 11 90” koodidega „1701 13 90, 1701 14 90”.

               2)

               I lisa I osas asendatakse CN-kood „1701 11 10” koodidega „1701 13 10, 1701 14 10”.

         Artikkel 4
   Rakendusmääruse (EL) nr 75/2013 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 75/2013 artiklis 1 asendatakse kuupäev „30. septembrini 2015” kuupäevaga „30. septembrini 2017”.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 967/2006, 29. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.6.2006, lk 22).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2009, 10. september 2009, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad tariifirubriiki 1701 kuuluvate suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks sooduslepingute alusel turustusaastatel 2009/2010 — 2014/2015 (ELT L 240, 11.9.2009, lk 14).

      (4)  Komisjoni määrus (EL) nr 1006/2011, 27. september 2011, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 28.10.2011, lk 1).

      (5)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

      (6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2009, 25. september 2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 254, 26.9.2009, lk 82).

      (7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2009, 31. august 2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (ELT L 228, 1.9.2009, lk 3).

      (8)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 75/2013, 25. jaanuar 2013, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 951/2006 seoses tüüpiliste hindade ja täiendavate imporditollimaksude kohaldamisega suhkrusektoris teatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 892/2012, millega määratakse kindlaks teatavate suhkrusektori toodete tüüpilised hinnad ja täiendav imporditollimaks 2012/2013. turustusaastaks (ELT L 26, 26.1.2013, lk 19).

      (9)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 792/2009, 31. august 2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile (ELT L 228, 1.9.2009, lk 3).”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1010/2011, 12. oktoober 2011 , millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi

text:
               13.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 268/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1010/2011,
   12. oktoober 2011,
   millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses.

               (2)

               Komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 372/2011 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. Kõnealust määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 ning seepärast on kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni kohaldatav alles alates kõnealusest kuupäevast.

               (3)

               Seepärast tuleks 2011/2012. turustusaasta puhul ajavahemikul 3. oktoobrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2011 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent null ning peatada suhkru ja isoglükoosi puhul ekspordilitsentsitaotluste esitamine. Seega tuleks 2011/2012. turustusaastaks kõik 10., 11., 12., 13. ja 14. oktoobril 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru ja isoglükoosi puhul vastavalt tagasi lükata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   2011/2012. turustusaasta puhul antakse kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati ajavahemikul 3. oktoobrist 2011 kuni 7. oktoobrini 2011, taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 0 % alusel.
   2.   Seega lükatakse 2011/2012. turustusaastaks kõik 10., 11., 12., 13. ja 14. oktoobril 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi puhul tagasi.
   3.   2011/2012. turustusaastaks peatatakse kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsitaotluste esitamine ajavahemikuks 17. oktoobrist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 102, 16.4.2011, lk 8.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 695/2011, 19. juuli 2011 , milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta juuli seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

text:
               20.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 189/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 695/2011,
   19. juuli 2011,
   milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta juuli seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärinevate kodulinnulihatoodete importimiseks.

               (2)

               2011. aasta juuli seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsitaotlused tooterühmade 1, 2, 4, 6, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2011 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

               (3)

               2011. aasta juuli esimese seitsme päeva jooksul tooterühma 5 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2011 esitatud impordiõiguste taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordiõigusi anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühmade 1, 2, 4, 6, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2011 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   2.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühma 5 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2011 esitatud impordiõiguste taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 20. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

      LISA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.10.2011 kuni 31.12.2011 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  1

                  09.4211

                  0,555327

                  6

                  09.4216

                  0,671918

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.10.2011 kuni 31.12.2011 esitatud impordiõiguste taotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  5

                  09.4215

                  1,377411


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 977/2012, 23. oktoober 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               24.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 294/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 977/2012,
   23. oktoober 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  32,3

                  MA

                  58,6

                  MK

                  36,4

                  ZZ

                  42,4

                  0707 00 05

                  MK

                  30,8

                  TR

                  122,6

                  ZZ

                  76,7

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  CL

                  85,7

                  TR

                  86,6

                  ZA

                  88,2

                  ZZ

                  87,0

                  0806 10 10

                  BR

                  282,8

                  MK

                  80,9

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  168,6

                  0808 10 80

                  AR

                  216,2

                  CL

                  133,2

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  141,2

                  ZA

                  142,9

                  ZZ

                  132,7

                  0808 30 90

                  CN

                  58,8

                  TR

                  112,5

                  ZZ

                  85,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 871/2013, 2. september 2013 , millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm

text:
               12.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 243/2

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 871/2013,
   2. september 2013,
   millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aastat määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 13,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               2009. aasta detsembris kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 1247/2009 (2) (edaspidi „ajutine dumpinguvastane määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm.

               (2)

               2010. aasta juunis kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 (3) samasuguse impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 64,3 %. Edaspidi nimetatakse kõnealuseid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning nende meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

               (3)

               2012. aasta jaanuaris laiendas nõukogu algmääruse artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel rakendusmäärusega (EL) nr 14/2012 (4) kehtivaid meetmeid Malaisiast lähetatud vaatlusaluse toote impordile, olenemata sellest, kas Malaisia on deklareeritud päritolumaana või mitte.

         1.2.   Taotlus

               (4)

               2012. aasta novembris sai komisjon algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatava HRVst pärit molübdeentraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest sel teel, et HRVst imporditakse teatavat väheste muudatustega molübdeentraati, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni, ning kehtestada kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue.

               (5)

               Taotluse esitas äriühing Plansee SE (edaspidi „Plansee”), kes on teatava molübdeentraadi liidu tootja ning osales esialgses uurimises.

               (6)

               Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et HRVst pärit teatava molübdeentraadi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale sel teel, et HRVst imporditakse teatavat väheste muudatustega molübdeentraati, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni.

         1.3.   Algatamine

               (7)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EL) nr 1236/2012 (5) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatava HRVst pärit molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja esitas ka tolliasutustele nõude registreerida alates 21. detsembrist 2012 Hiina Rahvavabariigist liitu suunduv sellise molübdeentraadi import, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960030) all.

         1.4.   Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

               (8)

               Vaatlusalune toode on sama kui esialgse uurimise raames määratletud toode, st molübdeentraat, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille suurim ristlõike läbimõõt on suurem kui 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (edaspidi „puhas molübdeen”) ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuulub praegu CN-koodi ex 8102 96 00 alla.

               (9)

               Uurimisalune toode, st väidetava meetmetest kõrvalehoidmisega seotud toode, on põhjenduses 7 määratletud toode, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm ning mis on pärit HRVst.

         1.5.   Uurimine ja uurimisega seotud isikud

               (10)

               Komisjon andis HRV ametiasutustele uurimise algatamisest ametlikult teada ja saatis küsimustikud HRV eksportivatele tootjatele ning teadaolevalt asjaga seotud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele isikutele anti teada, et koostööst hoidumise tagajärjeks võib olla algmääruse artikli 18 kohaldamine ja järelduste tegemine kättesaadavate andmete alusel.

               (11)

               Kaks eksportivat tootjat esitas komisjonile küsimustiku vastused. Üks neist äriühingutest, kes ka esialgse uurimise käigus koostööd tegi, on uurimisaluse toote tõeline eksportiv tootja. Teine äriühing ei esitanud teavet uurimisaluse toote liitu müümise kohta. Seetõttu ei võetud tema esitatud andmeid vastu.

               (12)

               Neli importijat esitas komisjonile küsimustiku vastused. Üks neist ei esitanud teavet uurimisaluse toote importimise kohta ja selgus, et ta on molübdeentraadi kasutaja.

               (13)

               Komisjon viis läbi kohapealse uurimise Hiina koostööd tegeva eksportiva tootja kahes valduses:

                           —

                           Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Hiina Rahvavabariik („JDC”);

                           —

                           Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Hiina Rahvavabariik,

                     ja järgmise liidu importija valdustes:

                           —

                           GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Saksamaa („GTV”).

               (14)

               Ülejäänud kolme importijat ei külastatud, kuid nende esitatud teave vaadati uurimise käigus nõuetekohaselt läbi.

         1.6.   Uurimine ja aruandeperioodid

               (15)

               Uurimisperioodiks määrati 1. jaanuar 2008 kuni 30. september 2012 (edaspidi „uurimisperiood”), et uurida väidetavaid kaubandusstruktuuri muutusi. Aruandeperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012, et uurida, kas uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaksmääratud mittekahjustavast hinnast ja kas esineb dumping.

         2.   UURIMISTULEMUSED

   2.1.   Üldised kaalutlused

               (16)

               Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist:

                           1)

                           kas kaubandusstruktuur HRV ja liidu vahel muutus;

                           2)

                           kas eespool nimetatud muutuse tingis tava, protsess või töö, mille puhul ei esinenud ühtki muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise;

                           3)

                           kas oli tõendeid kahju tekitamise kohta või kahjustati tollimaksu parandavat mõju uurimisaluse toote hindade ja/või koguste osas ja

                           4)

                           kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote puhul kindlaks määratud, vajaduse korral kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.

         2.2.   Väike muudatus ja olulised tunnusjooned

               (17)

               Uurimine näitas, et uurimisalune toode on molübdeenist (99,6–99,7 massiprotsenti) ja tavaliselt lantaanist (0,25–0,35 massiprotsenti) valmistatud traat. Selline sulam sisaldab ka muid kemikaale ning on tuntud kui „legeeritud molübdeen” või „MoLa” või „ML”. Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode kuuluvad praegu CN-koodi 8102 96 00 alla. Nagu eespool selgitatud, ei ilmnenud uurimise käigus mingisugust erinevust uurimisaluse toote tootmisprotsessi ja vaatlusaluse toote tootmisprotsessi vahel, välja arvatud väikese koguse lantaani lisamine puhtasse molübdeeni segamisetapis. Lisaks kinnitas koostööd tegev eksportiv tootja, et uurimisaluse toote tootmiskulud on võrreldavad vaatlusaluse toote tootmiskuludega. See viitab sellele, et eksportiv tootja ei saa uurimisaluse toote tootmisest mingit muud majanduslikku kasu kui kehtivate meetmete vältimine. Samuti leiti, et vaatlusaluse toote kasutajad hakkasid pärast ajutiste meetmete kehtestamist kasutama uurimisalust toodet, mis viitab sellele, et kasutajate jaoks on tegemist samasuguste toodetega.

               (18)

               Nagu märgitud ajutise dumpinguvastase määruse põhjenduses 15, kasutatakse vaatlusalust toodet peamiselt kattena mootorsõidukite osade (nt käigukastide) või lennukiosade valmistamisel või elektrikontaktidena. Kõige enam kaubeldakse selliste vaatlusaluste toodetega, mille diameeter on 2,31 mm või 3,17 mm ning mida kasutatakse leek- ja kaarpihustamise jaoks.

               (19)

               Kolm isikut väitis, et uurimisaluse toote ja vaatlusaluse toote põhiomadused on erinevad. Neist kahe nõudmisel leidis 2013. aasta aprillis aset vastaspoolte ärakuulamine, millest võtsid ärakuulamise eest vastutava ametniku juhatusel osa GTV, JDC ja Plansee. Nagu järgnevalt üksikasjalikult selgitatud, keskenduti ärakuulamisel väidetavatele tehnilistele erinevustele vaatlusaluse ja uurimisaluse toote vahel ning viimase liidu turule importimise majanduslikule põhjendamisele.

               (20)

               GTV ja JDC väitsid ärakuulamise ajal ja ka kirjalikult, et uurimisaluse toote füüsikalised põhiomadused erinevad märkimisväärselt vaatlusaluse toote samadest omadustest. Täpsemalt väitsid nad, et uurimisaluse toote venivus (materjali võime olla pikisuunas välja sirutatud vähendatud ossa ilma, et see tõmbejõu tõttu murduks), pikenemisnäitajad ja pindamisomadused on paremad kui vaatlusalusel tootel.

               (21)

               Selle väite toetuseks esitasid isikud mitu artiklit ja uurimust eesmärgiga näidata, et molübdeeni ja lantaani kokkusulatamise tulemusena tekib parem vastupidavus haprusest põhjustatud purunemisele ja parem pikenemisvõime kui vaatlusalusel tootel. Samad isikud väitsid ka, et Plansee veebisaidil avaldatud teave tõendab, et uurimisaluse toote omadused on paremad kui vaatlusaluse toote omadused.

               (22)

               Mis puutub toote omadustesse, siis selleks, et hinnata, kas uurimisaluse toote ja vaatlusaluse toote põhiomadused on erinevad, tegi Plansee ettepaneku anda kõnealuste toodete võrdlemise ülesanne sõltumatule instituudile.

               (23)

               Pärast ärakuulamist hinnati taotlust uurimise käigus kogutud tõendite põhjal, mis olid järgmised: importijatelt eksportivale tootjale saadetud ostutellimused, eksportiva tootja esitatud selgitused oma tootmisprotsessi kohta, kvaliteeditunnistustel märgitud keemiline koostis ning pikenemis- ja venitatavusomadused, eksportiva tootja väljastatud kaubaarved ja äriteabe puudumine selle kohta, et klientidele saadetud uurimisaluse toote omadused on paremad kui vaatlusaluse toote omadused. Teave tervikuna kinnitas, et kliendid ei nõudnud paremaid omadusi ning uurimisaluse toote tootja neid ka ei pakkunud. Sellepärast järeldati, et eksperdiarvamust ei ole vaja. Sellest tulenevalt lükati taotlus tagasi.

               (24)

               Selles osas kinnitas uurimine, et põhjenduses 20 mainitud parandatud omadused sõltuvad lantaanisisaldusest ja sellest, kas kasutatakse optimeeritud tootmisprotsessi. Kuid koostööd tegev eksportiv tootja ei näidanud, et ta oleks rakendanud uurimisperioodil liitu eksporditud uurimisaluse toote puhul optimeeritud tootmisprotsessi. Sellepärast lükati väide alusetuna tagasi.

               (25)

               Üks isik väitis, et uurimisalusel tootel on paremad pindamisomadused. Isik ei esitanud väite toetuseks aga piisavaid tõendeid. Seepärast lükati väide alusetuna tagasi.

               (26)

               Kaks isikut väitis, et uurimisaluse toote purunemissitkus on paranenud. See tähendab, et traat ei murdu selle lahtirullimisel pihustusmasinas. Kõnealustel isikutel paluti esitada tõendavaid dokumente, kuid nad ei suutnud seda teha. Tõendite puudumise tõttu lükati väide tagasi.

               (27)

               Eelnevat arvestades järeldati, et uurimisaluse toote omadused ei erine vaatlusaluste toote omadustest.

               (28)

               Lisaks ilmneb kontrollkäikude ajal kogutud tõenditest, et kasutajad/importijad ei küsinud tellimusi esitades spetsiaalselt väidetavalt paremate füüsikaliste omadustega toodet, nagu kirjeldatud põhjenduses 20. Ükski neist ei nõudnud konkreetset lantaanisisaldust, küll nõuti aga vähemalt 99 % puhast molübdeeni. Ainult üks klient nõudis pikenemis- ja venitatavusnäitajate jaoks konkreetseid füüsikalisi omadusi. Nimetatud juhul katsetas eksportiv tootja neid parameetreid ja esitas kliendile kvaliteeditunnistused. Tunnistused esitati ka vaatlusaluse toote kohta ja sellepärast oli võimalik kaht toodet nende näitajate osas võrrelda. Võrdlus näitas, et pikenemis- ja venitatavusnõuded olid mõlema toote puhul identsed.

               (29)

               Lisaks ilmnes uurimisest, et eksportiv tootja ei teavitanud turgu ega oma kliente uurimisaluse toote väidetavatest eelistest võrreldes vaatlusaluse tootega ega turustanud väheste muudatustega MoLa traate uue või erineva tootena.

               (30)

               Lähtuvalt patendist, mille Plansee oli registreerinud 1996. aasta jaanuaris, väitis üks isik, et vaatlusalune toode ja uurimisalune toode on erinevad tooted. Väite analüüsimisel selgus, et patent ei ole seotud uurimisaluse tootega, vaid molübdeenisulami kasutamisega juhtiva elemendina lampides, elektronlampides ja teistes sellistes komponentides. Lisaks on kõnealuse tootetüübi diameetrid väiksemad kui uurimisaluse toote puhul määratletud diameetrid. Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 24, sõltuvad MoLa väidetavad vaatlusalusest tootest paremad omadused optimeeritud tootmisprotsessi kasutamisest. Seepärast lükatakse väide tagasi.

               (31)

               Sellepärast tuleb järeldada, et kliendi vaatenurgast on vaatlusalune toode ja uurimisalune toode väga sarnased.

               (32)

               Üks isik väitis, et Plansee veebisaidil avaldatud pakkumistest ilmneb, et nad pakkusid uurimisalust toodet mitte üksnes kuumpihustamise eesmärgil, vaid ka muudes valdkondades (nt laternaosad ja traatlõikamine). Kuid Plansee märkis, et tema veebisaidil avaldatud äriteabes on näidatud, millise diameetriga tooteid nad tarnida saavad. Lisaks näitas uurimine, et Plansee müük muudes valdkondades on piiratud (st koguseliselt vähem kui 2 % vaatlusaluse toote müügiga võrreldes) ning et kasutati optimeeritud tootmisprotsessi. Väide lükati seetõttu tagasi.

               (33)

               Üks isik väitis, et Plansee tootis uurimisalust toodet juba siis, kui esitas kaebuse, mis viis esialgse uurimise algatamiseni, ning kuna Plansee leiab, et uurimisaluse toote ja vaatlusaluse toote põhiomadused on samad, oleks tulnud see esialgse uurimise tootevalikusse lisada. Kuid nagu selgitatud põhjenduses 32, kinnitas uurimine, et konkreetne MoLa traat erineb uurimisalusest tootest. Toote diameetrid on üldiselt väiksemad kui 1 mm ning seda kasutatakse peamiselt valgustitööstuses. Lisaks, nagu näidatud tabelis 1, hakati uurimisalust toodet importima alles pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati ajutised meetmed. Seega, arvestades, et esialgse uurimisperioodi ajal uurimisalust toodet ei imporditud, puudus põhjus toote lisamiseks tootevalikusse. Seepärast lükati väide alusetuna tagasi.

               (34)

               Üks isik väitis, et valiku laienemine 99,95 protsendilt 97 protsendini hõlmab kõiki molübdeenisulameid, mille tagajärjel ei ole tooted liidu turul kättesaadavad (nt uuesti venitatud traadi turu jaoks). Esiteks ei esitanud kõnealune isik väite toetuseks ühtegi tõendit. Teiseks on uurimine näidanud, et ainult üks eksportiv tootja eksportis MoLa-d uurimisperioodil liitu ja mitte ühtegi muud sulamit, mis kuuluks uurimisaluse toote määratluse alla. Kolmandaks näitas uurimine, et molübdeenisulamite uuesti venitamise ja müügi liidu turg on väga väike. Ning viimaks ei muuda meetmete laiendamine uurimisaluse toote importimist võimatuks. Seetõttu lükati väide tagasi.

               (35)

               Seoses küsimustega selle kohta, kas põhjenduses 19 mainitud muudatuste tõttu muutusid vaatlusaluse toote põhiomadused, näitas koostööd tegevate isikute esitatud teave, mida on analüüsitud põhjendustes 24–34, et uurimisaluse toote füüsikalised põhiomadused ja kasutusviisid on samad mis vaatlusalusel tootel.

               (36)

               Seetõttu leiti, et asjakohased erinevused uurimisaluse toote ja vaatlusaluse toote füüsikaliste põhiomaduste vahel puuduvad. Sellepärast järeldati, et uurimisalune toode on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               (37)

               Sellepärast tuleb järeldada, et uurimisalust toodet on muudetud vaid vähesel määral võrreldes vaatlusaluse tootega ning selle importimise ainus majanduslik õigustus on kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmine.

         2.3.   Kaubandusstruktuuri muutus

   2.3.1.   Molübdeentraadi import liitu

               (38)

               Teavet liitu suunduva impordi kohta ei olnud võimalik otse Eurostati andmetest saada, sest see CN-kood, mille all uurimisalust toodet deklareeritakse, hõlmab ka muid tooteid peale uurimisaluse toote. Kuna uurimisaluse toote kohta konkreetset impordistatistikat ei ole, kohandati Eurostati andmeid kaebuse esitaja taotluses pakutud meetodil. Uurimisaluse toote liitu suunduva impordi maht määrati kindlaks lähtuvalt molübdeentraadi hinnangulisest liidu tarbimisest, mida oli kohandatud vaatlusaluse toote liidu kogutoodangu võrra. Leiti, et meetodit võib pidada usaldusväärseks, et saada andmeid uurimisaluse toote kohta.

               (39)

               Nagu põhjenduses 11 osutatud, tegi ainult üks HRV eksportiv tootja uurimise raames koostööd. Kuid lähtuvalt selle eksportiva tootja esitatud teabe võrdlusest eelmises põhjenduses nimetatud Eurostati kohandatud andmetega, leiti, et kõnealune äriühing esindas suuremat osa uurimisaluse toote koguimpordist liitu uurimisperioodil ning seega käsitati teda representatiivsena molübdeentraadi liidu koguimpordi puhul.

               (40)

               Nagu on näidatud järgmises tabelis, lakkas vaatlusaluse toote import liitu pärast lõplike meetmete kehtestamist 2010. aasta juunis täielikult ja asendus kohe uurimisaluse toote impordiga.

                  Tabel 1

                  HRVst pärit vaatlusaluse toote ja uurimisaluse toote impordi muutumine

                           Import liitu

                           2008

                           2009

                           1.1.2010 (7) – 16.6.2010

                           17.6.2010 (8) – 31.12.2010

                           2010

                           2011

                           Aruandeperiood (9)

                           Koguimport – (indekseeritud tonnides) (6)

                           100

                           31

                           10

                           17

                           27

                           128

                           99

                           Koguimport (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Vaatlusalune toode (%)

                           100

                           100

                           20

                           0

                           7

                           0

                           0

                           Uurimisalune toode (%)

                           0

                           0

                           80

                           100

                           93

                           100

                           100

                                          Allikas:

                                       JDC esitatud teave

               (41)

               Uurimine kinnitas, et isikud, kes ostsid uurimisalust toodet pärast ajutise tollimaksu kehtestamist, ostsid vaatlusalust toodet enne meetmete kehtestamist. Need isikud ostsid aruandeperioodil 99,8 % uurimisaluse toote üldkogusest.

               (42)

               Kaks huvitatud isikut väitis, et juba 2007. aastal algatasid nad projekti uurimisaluse toote arendamiseks HRVs ja seega ei olnud uurimisaluse toote eksport seotud vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmetega. Kuid uurimine ei kinnitanud sellise projekti olemasolu. Kogu esitatud materjal koosnes ühest e-kirjast, ühest telefonikonverentsist ja uurimisaluse toote näidise eksportimisest täiendavaks analüüsimiseks. Lisaks ei müüdud kõnealuse projekti tulemusena uurimisalust toodet üldse liitu enne vaatlusaluse toote suhtes ajutiste meetmete kehtestamist, mis leidis aset 2010. aasta oktoobris. Samas ei muuda tõsiasi, et projekt algatati väidetavalt 2007. aastal, järeldust vaatlusaluse toote ja uurimisaluse toote sarnasuse kohta. Kehtima jääb uurimise tulemusel tehtud järeldus, et uurimisaluse toote eksportimiseks ei olnud ühtegi muud majanduslikku õigustust kui meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote suhtes.

               (43)

               Uurimisest ilmnes ka, et uurimisalust toodet ei müüdud uurimisperioodil peale liidu ühtegi muusse riiki ja Hiina turul müüdud kogused olid väikesed, nagu näidatud tabelis 2.

                  Tabel 2

                  Uurimisaluse toote turg

                           2008

                           2009

                           1.1.2010–16.6.2010

                           17.6.2010–31.12.2010

                           2010

                           2011

                           1.10.2011–30.9.2012

                           Kogukäive (indekseeritud) (10)

                           100

                           96

                           863

                           1 529

                           2 392

                           11 168

                           8 123

                           Kogukäive (%)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Omamaine müük (HRV) (%)

                           100

                           100

                           5

                           4

                           4,2

                           0,4

                           2

                           Müük liidus (%)

                           0

                           0

                           95

                           96

                           95,8

                           99,6

                           98

                           Müük muudes riikides (%)

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                                          Allikas:

                                       JDC esitatud teave

               (44)

               Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

         2.3.2.   Kaubandusstruktuuri muutuste kokkuvõte

               (45)

               Uurimisaluse toote HRVst liitu suunduva ekspordi üldine kasv pärast ajutiste ja lõplike meetmete kehtestamist ning vaatlusaluse toote impordi samaaegne kahanemine kujutavad endast muutust HRV ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris.

         2.4.   Kõrvalehoidmise laad ja ebapiisav põhjus või majanduslik õigustus

               (46)

               Algmääruse artikli 13 lõike 1 alusel peab kaubandusstruktuuri muutus tulenema tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise.

               (47)

               Nagu märgitud põhjenduses 45, järeldati, et kaubandusstruktuur on muutunud.

               (48)

               Nagu mainitud põhjendustes 28 ja 29, leiti, et ei eksportiv tootja ega importijad teavitanud turgu ega oma kliente uurimisaluse toote väidetavatest eelistest vaatlusaluse toote ees; samuti ei turustanud nad uurimisalust toodet uue või erineva tootena.

               (49)

               Lisaks kasutatakse nii vaatlusalust toodet kui ka uurimisalust toodet peamiselt pihustamiseks autotööstuses ning mõlemal tootel on samad lõppkasutajad.

               (50)

               Üks isik väitis, et uurimisalune toode pakub märkimisväärseid eeliseid, kui seda kasutatakse pihustamise eesmärgil. Nimetatud parandatud omadused mõjutavad käigukastiosade katmise tootlikkust, minimeerides tootmise peatamise haprusest põhjustatud purunemise tõttu. Kuid uurimine on kinnitanud, et kõnealune isik ei turustanud uurimisalust toodet ega teavitanud oma kliente väidetavatest teistsugustes tehnilistest omadustest või uurimisaluse tootega kaasnevatest täiustustest. Lisaks ei väljendanud kliendid otseselt soovi täiustuste järele. Seepärast lükati väide alusetuna tagasi.

               (51)

               Üks isik väitis, et üks kasutaja hakkas uurimisalust toodet kasutama vaatlusaluse toote puudujääkide tõttu. Kõnealusel isikul paluti esitada tõendavaid dokumente, kuid ta ei suutnud seda teha. Tõendite puudumise tõttu lükati väide tagasi.

               (52)

               GTV väitis, et MoLa, mida pihustatakse katmiseks, annab paremaid tulemusi katte mikrokõvaduse osas. See võimaldab vältida kulumist materjali ülekandumise kaudu, mis leiab aset siis, kui osa pind hõõrdub vastaspoolega. Kõnealune isik esitas sõltumatust laboratooriumist pärit katsete tulemused, millest ilmnes, et mikrokõvadust saab MoLa kasutamise abil parandada. Sõltumatu laboratooriumi kasutatud meetod ei taganud aga tulemust, sest katse viidi läbi ainult ühe traadipartiiga, samas väitis kõnealune isik, et täiendav analüüs peaks hõlmama mitut partiid. Lisaks jäeti analüüsimata katsetatud näidise keemiline koostis, mis tähendab, et puudub tagatis selle kohta, et analüüsitud partii puhul oli tegemist uurimisaluse tootega. Seepärast lükati väide alusetuna tagasi.

               (53)

               Uurimise käigus ei selgunud ühtegi muud piisavat põhjust või majanduslikku õigustust uurimisaluse toote importimisele peale kehtiva tollimaksu maksmisest kõrvalehoidmise.

               (54)

               Sellepärast järeldatakse, et igasuguse muu piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumisel algmääruse artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses muutus HRV ja liidu vaheline kaubandusstruktuur kehtivate meetmete rakendamise tõttu.

         2.5.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine samasuguse toote hindade ja/või koguste osas

               (55)

               Et hinnata, kas uurimisaluse toote import kahjustas kehtivate meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade osas, kasutati ühe koostööd tegeva eksportiva tootja andmeid, nagu märgitud põhjenduses 39.

               (56)

               Uurimisaluse toote HRVst lähtuva impordi kasv alates ajutiste meetmete kehtestamisest oli koguseliselt oluline. Liidust HRVsse suundunud impordi tase aruandeperioodil vastab HRVst pärit vaatlusaluse toote liitu suunduva impordi tasemele 2008. aastal enne meetmete kehtestamist.

               (57)

               Esialgses määruses kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et kehtivate meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hindade osas.

         2.6.   Tõendid dumpingu kohta võrreldes eelnevalt samasuguse toote suhtes kindlaksmääratud normaalväärtustega

               (58)

               Uurimisaluse toote ekspordihinnad on kindlaks tehtud koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal.

               (59)

               Need ekspordihinnad leiti olevat mõnevõrra madalamad kui vaatlusaluse toote esialgse uurimise käigus eelnevalt kindlaksmääratud ekspordihinnad. Kaks huvitatud isikut kinnitas, et vaatlusaluse toote ja uurimisaluse toote vahel hinnaerinevus peaaegu puudus.

               (60)

               Sellepärast leiti, et vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1 on asjakohane võrrelda esialgses uurimises eelnevalt kindlaksmääratud normaalväärtust uurimisaluse toote ekspordihinnaga.

               (61)

               Nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 24 ja 25, leiti USA olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik. Meenutatakse, et kuna võrdlusriigi tootja müüs USA siseturul vaid väikese osa oma toodangust, ei peetud sobivaks kasutada USA siseturu müügiandmeid normaalväärtuse kindlaksmääramise või arvutamise eesmärgil. Seetõttu arvutati normaalväärtus HRV puhul USAst kolmandatesse riikidesse, sealhulgas liitu, saadetud ekspordi hindade põhjal.

               (62)

               Üks isik väitis, et esialgses uurimises kindlaksmääratud normaalväärtust tuleks kohandada sest molübdeenoksiidi hind, mis on nii vaatlusaluse toote kui ka uurimisaluse toote hinnakujundusel otsustav faktor, langes uurimise aruandeperioodil järsult. Nagu märgitud põhjenduses 61, määrati esialgses uurimises normaalväärtus kindlaks USAs asuva tootja ekspordihindade alusel, mitte kulude alusel. Sellepärast ei ole kulupõhised kohandused käesoleval juhul asjakohased. Kuna peamise tooraine hind langes oluliselt, ilmneb veel selgemalt, et käesoleval juhul tuleks asjakohase normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada hinnaelemente.

               (63)

               Normaalväärtuse kohandamise aluseks võeti seega vaatlusaluse toote hindade muutumine. Arvestades et USA tootja lõpetas tegevuse ja võrdlusriigist ei olnud võimalik teavet saada, lähtuti korrigeerimistaseme arvutamisel esialgse uurimise ja aruandeperioodi käigus Plansee esitatud hindadest. Selle tulemusena kohandati normaalväärtust umbes 20 % allapoole esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtust.

               (64)

               Dumpingu arvutamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrreldi esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmisi ekspordihindu käesoleva uurimise aruandeperioodil, väljendatuna protsendina vabast netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

               (65)

               Kohandatud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlus näitas dumpingu esinemist.

         3.   VABASTAMISTAOTLUSED

               (66)

               Üks HRV eksportiv tootja taotles võimalikest laiendatud meetmetest vabastamist kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4 ja esitas küsimustiku vastuse.

               (67)

               Uurimine on aga kinnitanud, et see tootja hoidis kehtivatest meetmetest kõrvale. Sellepärast otsustati taotlus tagasi lükata.

         4.   MEETMED

               (68)

               Eespool nimetatu põhjal jõuti järeldusele, et HRVst pärit molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud lõplikust tollimaksust hoiti kõrvale HRVst pärit teatava väheste muudatustega molübdeentraadi importimise teel.

               (69)

               Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid laiendada ka uurimisaluse toote impordile.

               (70)

               Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, milles on sätestatud, et laiendatud meetmeid kohaldatakse registreeritud impordi suhtes registreerimise kuupäevast alates, tuleb dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda kogu liitu imporditavalt molübdeentraadilt, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960030) all ning mis on liitu sisse toodud algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel.

         5.   TEATAVAKSTEGEMINE

               (71)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ükski esitatud argument ei andnud põhjust järeldusi muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit liitu imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm ning mis praegu kuulub CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960030) alla.
   Artikkel 2
   Tollimaks nõutakse sisse sellise Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordilt liitu, mis on registreeritud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1236/2012 artiklile 2 ning määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 ning mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodi 8102960030) alla.
   Artikkel 3
   Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) nr 1236/2012 artikli 2 kohase impordi registreerimise.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 2. september 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1247/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes (ELT L 336, 18.12.2009, lk 16).

      (3)  Nõukogu 14. juuni 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 511/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 150, 16.6.2010, lk 17).

      (4)  Nõukogu 9. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 14/2012, millega laiendatakse rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatava molübdeentraadi impordile, olenemata sellest, kas molübdeentraati deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte, ning millega lõpetatakse Šveitsist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 8, 12.1.2012, lk 22).

      (5)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1236/2012, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, sest Hiina Rahvavabariigist imporditakse väheste muudatustega molübdeentraati, mis sisaldab rohkem kui 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 350, 20.12.2012, lk 51).

      (6)  Indekseeritud koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud kilogrammides näidatud mahu alusel. (st 2008 = 100). Viide põhjendusele 39. Import = vaatlusalune toode + uurimisalune toode.

      (7)  Periood, mis vastab ajutiste meetmete kehtestamisele.

      (8)  Periood, mis vastab lõplike meetmete kehtestamisele.

      (9)  Aruandeperiood = 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 kestnud aruandeperiood.

                  Allikas:

               JDC esitatud teave

      (10)  Tabeli 1 jaoks kirjeldatud meetod.

                  Allikas:

               JDC esitatud teave


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 872/2013, 9. september 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Salame Brianza (KPN)]

text:
               12.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 243/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 872/2013,
   9. september 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Salame Brianza (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Salame Brianza” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, täpsustades tootmismeetodit, märgistust ja kohandades kehtivate eeskirjadega eelkõige toote järelevalvet.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud päritolunimetuse „Salame Brianza” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi põhielemente sisaldav koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. september 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

      LISA I
      Kiidetakse heaks päritolunimetuse „Salame Brianza” spetsifikaadi järgmine muudatus.

                  —

                     Tootmismeetod

                  Artiklis 4 on seoses kaitstud päritolunimetuse „Salame Brianza” valmistusmeetodiga muudetud liha hakkimist käsitlevat lõiget 2. Kehtivas spetsifikaadis sätestatakse, et hakklihamasinaga, mille sõelte läbimõõt on 4–4,5 mm, hakitakse peeneks salaamid, mille kaal ei ületa 300 grammi. Üle 300 grammi kaaluvad vorstid lastakse läbi hakklihamasina, mille sõelte läbimõõt on 7–8 mm; toote „Salame Brianza” tükikeste läbimõõdu ja kaalu vahel valitseks seega justkui seos.
                  Tegelikult aga ei ole salaami kaalu ja tükikeste läbimõõdu vahel mingit seost. Spetsifikaadi muudetud versioonis peetakse seetõttu asjakohaseks see seos välja jätta ning täpsustada vaid hakklihamasina sõelte läbimõõtu.
                  Artiklis 5, milles käsitletakse laagerdamist, on ajakohastatud laagerdamiseks vajaliku miinimumaja tabelit; seda on tehtud kolmest kriteeriumist lähtuvalt.
                  Esiteks on muudetud laagerdamisperioodi ajaühikut, mis kehtivas spetsifikaadis on välja toodud nädalatena, kuid uues versioonis toimub arvestus päevades, mis võimaldab ettenähtud aja suhtes olla täpsem ning läbipaistvam.
                  Teiseks, arvestades kehtiva spetsifikaadi artikliga 8 ette nähtud turustamismeetodeid, on erinevalt pakendamata vorstidest peetud vaakum-, gaaspakendis või mikroperforeeritud kilesse pakendatud salaamide puhul vajalikuks tuua välja minimaalne laagerdumiseks vajaminev ajavahemik. Väikesemõõduliste salaamide (diameetriga kuni 55 mm) uues tabelis on pakendatava toote laagerdumiseks vajaminev ajavahemik natuke pikem kui pakendamata toodete puhul, sest pakendatult ei ole vorste nimelt enam võimalik loomulikul teel laagerdada.
                  Kolmandaks, kuna turustamisel on peetud vajalikuks pakkuda rikkalikumat tootevalikut, siis tehakse ettepanek suuremõõdulisemate salaamide tootmiseks, mida varem ei olnud sooltele kehtestatud suuruspiirangute tõttu võimalik toota. Kuna toote „Salame Brianza” valmimistähtaeg pärast selle kuivatamist sõltub otseselt vorsti läbimõõdust, siis on mõistetav, miks käesoleva spetsifikaadiga ette nähtud eri läbimõõtudega kaasneb laiem valik pikema valmimisperioodiga salaamisid.

                  —

                     Märgistus

                  KPNi „Salame Brianza” logo on endise dokumendi lisast tõstetud spetsifikaadi artikli 8 alla; logo ennast varem ei kirjeldatud ega kasutatud. Praegust päritolunimetuse logo ning selle värve kirjeldatakse artiklis 8.

                  —

                     Järelevalve – kohandamine õigusaktidega

                  Artiklit 7, mis käsitleb järelevalvet, on ajakohastatud: KPNi kaitseasutusele antakse volitused, mis varem olid ebaseaduslikud määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklite 10 ja 11 tähenduses. Kõnealuse määruse kohaselt peab järelevalvet teostama nimelt erapooletu kolmas osapool.
                  Lisaks on artiklite 1 ja 8 lõigete 1 ja 3 tähis DOC, mida kasutati Itaalias enne nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 (2) vastu võtmist, asendatud vastavalt ühenduse eeskirjadele tähisega DOP.

         (1)  EÜT L 93, 31.3.2006, lk 12.

         (2)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

      II LISA

         KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

      „SALAME BRIANZA”
      EÜ nr: IT-PDO-0217-0326-21.02.2008

         KGT ( ) KPN ( X )

      1.   Nimetus

      „Salame Brianza”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Itaalia
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.2.

                  Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Tarbimiseks ringlusse lubamise hetkel on KPN „Salame Brianza” silindrikujuline ja kompaktse väheelastse konsistentsiga.
      Lahtilõikamisel paljastub kompaktne ning ühtlane mass väikeste räästumata rasvatükikestega; ühtlaselt rubiinpunase värvusega salaamiviilud ei sisalda nähtavaid kilekõõluse osi. Tootel on õrn ja iseloomulik lõhn, maitse on väga magus ja hõrk ning mitte kunagi hapu.
      Tarbimiseks ringlusse lubamise hetkel on tootel „Salame Brianza” järgmised keemilised ja füüsikalis-keemilised omadused:

                  —

                  valgusisaldus: vähemalt 23 %;

                  —

                  kollageeni ja valkude suhe: maksimaalselt 0,10;

                  —

                  vee ja valkude suhe: maksimaalselt 2,00;

                  —

                  rasvainete ja valkude suhe: maksimaalselt 1,5;

                  —

                  pH: 5,3 või suurem.

            Mis puutub mikrobioloogilisteste omadustesse, siis toote mesofiilsete mikroobide sisaldus on > 1×10 kolooniat moodustavat osakest grammi kohta, eelkõige piimahappebakterid ja kokid.
      3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      KPNi „Salame Brianza” valmistatakse sealihast: õiget tehnikat kasutades valmistatud kondita ja kõõlusteta õlalihast, trimmingujääkidest ja hakitud lihamassist, pekisest sea kõhulihast ja/või pehmest rasvavabast kaelalihast, millele lisatakse purustatud ja/või jahvatatud soola ja/või pipart.
      Kasutada võib veel järgmisi tooteid: veini, suhkrut ja/või dekstroosi ja/või fruktoosi ja/või laktoosi, fermente, naatriumnitraati ja/või kaaliumi (maksimaalselt 195 miljondikku), naatriumnitritit ja/või kaaliumi (maksimaalselt 95 miljondikku), askorbiinhapet ja naatriumsoola, väheses koguses küüslauku.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Järgida tuleb loomasööda kasutamise ja koostise üksikasjalikke eeskirju. Sigu söödetakse kahes etapis. Loomade sööt põhineb peamiselt teraviljatoodetel, mis on pärit punktis 4 määratletud makropiirkonnast. Juustutootmise kõrvalsaadused (vadak, kalgend ja petipiim) on pärit kõnealuse geograafilise piirkonna juustutootjatelt.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Toote „Salame Brianza” valmistamine (puhastamine, hakkimine, koostisainete sõtkumine, soolde toppimine, kuivatamine, laagerdamine) peab toimuma punktis 4 määratletud traditsioonilises tootmispiirkonnas, mis asub Brianza territooriumil.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      Et tagada KPNi „Salame Brianza” kvaliteet, tuleb toode pakendada ning viilutada või tükeldada punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas selleks volitatud kontrollorgani valvsa pilgu all. Toode „Salame Brianza” on nimelt tundlik välisteguritele, nagu valgus või siis kuumus ja õhk, mis kutsuvad esile oksüdeerimise. Toote „Salame Brianza” viilutamiseks ettevalmistamisel on kindlasti vaja eemaldada sooled ning võimaldada toote söödava osa otsene kontakt õhuga. Toote kokkupuude välismõjudega ebasoodsates tingimustes muudab toote „Salame Brianza” organoleptilisi omadusi. Toote eriomaste tunnuste säilitamiseks tuleb toode seega viilutada ja pakendada vahetult pärast laagerdamist tootmispiirkonnas.
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Toodet „Salame Brianza” võib turustada pakendamata, vaakum- või gaaspakendis, tervikuna või siis tükkide või viiludena.
      KPNi „Salame Brianza” nimetus peab toote märgistusele olema kirjutatud selges ja kustumatus kirjas selgelt eristuvate tähtedega ning sellele peab vahetult järgnema tekst „Denominazione di Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus).
      Kaks eespool mainitud nimetust peavad olema kirjutatud itaalia keeles.
      Märgistuse samal vaateväljal võib veel asuda KPNi tähis. Välisturgudele saadetavate toodete puhul on lubatud kasutada teksti „Denominazione di Origine Protetta” tõlget sihtriigi keelde.
      Need tähised on lahutamatult seotud kaitstud päritolunimetuse logoga.

      Keelatud on lisada kvaliteediomadusi, mida käesolevas kokkuvõttes konkreetselt loetletud ei ole.
      Ettevõtja nime, ärinime ja kaubamärki on siiski lubatud kasutada, kuid tingimusel, et neil puudub ülistav tähendus ning need ei eksita tarbijat. Samuti on lubatud kasutada viidet KPNi „Salame Brianza” tootvale seafarmile, tingimusel et tooraine on tõepoolest kohalikust loomakasvatusettevõttest pärit.
      Kui logo asetatakse otse tootmisasutuse märgistusele, siis peab märgistuste hulk, mida kontrollivad selleks volitatud kontrollorganid, vastama toote „Salame Brianza” valmistamiseks kasutatavale tooraine hulgale.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      KPNi „Salame Brianza” tootmisega tegelevad seakasvatusettevõtted asuvad järgmiste piirkondade territooriumil: Lombardia, Emilia Romagna, Piemonte (kõnealusele KPNile tehakse erand määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 3 kohaselt).
      KPNi „Salame Brianza” tootmispiirkond asub Brianza provintsi territooriumil. Põhjast piirab seda Ghisallo mäe jalam, lõunast Villoresi kanal, idast Adda jõe voolusäng ning läänest Comasina maantee, sh 2 km väljaspool sellest maanteest.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      Toote „Salame Brianza” seakasvatusettevõtete geograafilise makropiirkonna maastik on läbivalt ühelaadne, eriti Pô jõe tasandik, mida ületavad jõed, ojad ning kanalid ning mida katab rikkalik taimestik, esmajoones mais ning rohumaad. Kliimat iseloomustavad üsna karm, niiske ning udurohke sügis-talvine periood, mõõduka temperatuuriga vihmased kevaded ja üsna palavad ning ägedate hooti esinevate vihmasadudega suved.
      Kõnealuse makropiirkonna keskmes Brianza territooriumil asuvale KPNi „Salame Brianza” tootmispiirkonnale on iseloomulik viljakate tasandike ning päikeseliste mäetippudega vahelduv loodus, mida põhja poolt kaitseb tuulte ning tormide eest mäemassiiv, mis põhjustab erinevaid atmosfäärinähtusi nagu õhufiltreerimine, kuumad laskuvad õhuvood, külmad tuuled (juhul kui tegemist on põhja- ja mitte läänetuulega) ning udu.
      5.2.   Toote eripära

      „Salame Brianza” on unikaalsete omadustega toode. Selle ühtlaselt rubiinpunase värvusega lõikepind on tihke ja kompaktse tekstuuriga. Lõhn on õrn ja iseloomulik, maitse on väga magus ning mitte kunagi hapu.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      KPNi „Salame Brianza” nõutavad omadused sõltuvad keskkonna tingimustest ning loodus- ja inimteguritest.
      Kui tooraine omadused on iseloomulikud eelkõige punktis 4 määratletud geograafilisele makropiirkonnale, siis KPNi „Salame Brianza” tootmisel kasutatakse ära punktis 4 määratletud mikropiirkonna iseärasusi.
      Makropiirkonna iseärasused ning loodusvarad on muutnud võimalikuks põllukultuuride tootmise ja loomakasvatuse hoogsa arengu; selle tulemusel mängivad täna kõnealuses piirkonnas tähtsat rolli oluliste maisikultuuride kasvatus ning arvukad ettevõtted, kus töödeldakse teravilja söödaks, mis seejärel rohkearvulistele sea- ja veisekarjadele antakse.
      Kuigi kõnealune makropiirkond on ennast õigustanud sigade söödaks ning kasvatuseks vajaliku tooraine (maisi ja vadaku) ideaalse tarneallikana, on Brianza geograafia ning morfoloogia samas ka tüüpilise toodangu, nagu seda on KPN „Salame Brianza”, väljaarendamisel peamiseks faktoriks.
      Alpid, mis piiravad Brianza territooriumi läänes, tingivad Piemonte piirkonna iseloomuliku kliima: mäemassiiv vahendab õhuvooge ning ägedaid tuuli, luues sel viisil selliseid atmosfäärinähtusi nagu mahedam õhk, laskuvad soojad õhuvood, külmad tuuled (juhul kui tegemist on põhja- ja mitte läänetuulega) ning udu. Kõik need tingimused kokku kujutavad endast ideaalseid tingimusi toote „Salame Brianza” laagerdamiseks. Käärimisprotsessi, mis saab alguse laagerdumise käigus, tingib nimelt toote töötlemis- ja laagerdamispiirkonna mikrofloora, mis omakorda kujuneb välja piirkonna iseärasuste (kliima, niiskus jne) mõjul.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele:

      (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
      Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Salame Brianza” muutmisettepaneku 10. jaanuari 2008. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 8.
      Kaitstud päritolunimetuse „Salame Brianza” spetsifikaadi konsolideeritud teksti leiab

                  —

                  järgmiselt veebilehelt:
                  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
                  või

                  —

                  minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (www.politicheagricole.it) ja klikates lingil „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil paremal üleval) ning seejärel lingil „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

         (1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 61/2012, 24. jaanuar 2012 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 891/2009 seoses CXL kontsessioonisuhkru haldamisega

text:
               25.1.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 22/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 61/2012,
   24. jaanuar 2012,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 891/2009 seoses CXL kontsessioonisuhkru haldamisega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ning artikleid 148 ja 156 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 891/2009 (millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine) (2) artikli 7 lõikega 4 on ette nähtud, et järjekorranumbritega 09.4317, 09.4318, 09.4319 ja 09.4321 CXL kontsessioonisuhkru (riigipõhine) ning Balkani suhkru impordilitsentsi taotlustele peab olema lisatud ekspordilitsentsi originaal.

               (2)

               Järjekorranumbriga 09.4320 CXL kontsessioonisuhkru (mis tahes kolmas riik) puhul ei ole ekspordilitsentsi esitamist nõutud.

               (3)

               Lihtsustades haldusnõudeid sellega, et riigipõhiste kvootide puhul tühistatakse liitu importimisel CXL kontsessioonisuhkrule juurdepääsemiseks ekspordilitsentsi esitamise kohustus, on võimalik soodustada konkurentsi ettevõtjate vahel ja turu ladusamat toimimist. Kuna vabasse ringlusse lubamisel tuleb endiselt esitada päritolutõend, on kõnealust lihtsustamist võimalik saavutada, ilma et see piiraks liikmesriikide võimalust võtta vajalikke meetmeid veendumaks, et toimingud on tehtud nõuetekohaselt.

               (4)

               Lihtsustatud haldusnõuetele sujuva ülemineku tagamiseks on asjakohane ette näha kõnealuste nõuete kohaldamine alates 1. veebruarist 2012.

               (5)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 891/2009 vastavalt muuta.

               (6)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 891/2009 artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

      „4.   Balkani suhkru impordilitsentsi taotlustele peab olema lisatud II lisa näidisele vastav asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse välja antud ekspordilitsentsi originaal. Impordilitsentsi taotlustel märgitud kogus ei tohi ületada ekspordilitsentsidel näidatud kogust.”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. jaanuar 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 684/2011, 15. juuli 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               16.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 187/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 684/2011,
   15. juuli 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 16. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  49,0

                  AR

                  19,4

                  EC

                  19,4

                  MK

                  45,6

                  ZZ

                  33,4

                  0707 00 05

                  AR

                  22,0

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  63,9

                  0709 90 70

                  AR

                  24,9

                  TR

                  110,8

                  ZZ

                  67,9

                  0805 50 10

                  AR

                  62,1

                  TR

                  64,0

                  UY

                  68,5

                  ZA

                  71,8

                  ZZ

                  66,6

                  0808 10 80

                  AR

                  91,7

                  BR

                  78,2

                  CA

                  106,0

                  CL

                  91,2

                  CN

                  75,6

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  119,1

                  US

                  181,5

                  ZA

                  96,6

                  ZZ

                  100,1

                  0808 20 50

                  AR

                  140,6

                  CL

                  107,9

                  CN

                  46,2

                  NZ

                  118,4

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  103,3

                  0809 10 00

                  AR

                  75,0

                  TR

                  222,9

                  XS

                  138,6

                  ZZ

                  145,5

                  0809 20 95

                  TR

                  309,1

                  ZZ

                  309,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,1

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  66,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.