title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1267, 26. juuli 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  29.7.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 200/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1267,
         26. juuli 2019,
         millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Nõukogu kehtestas 2007. aasta märtsis pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) (edaspidi „lõplik määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla kuuluvate ning Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit volframelektroodide impordi suhtes.

                     (2)

                     Lõpliku määrusega kehtestati valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate impordi suhtes 17,0–41,0 % suurune dumpinguvastane tollimaks ja kõigi teiste HRV eksportivate tootjate impordi suhtes 63,5 % suurune tollimaks.

                     (3)

                     Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 508/2013 (3) säilitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu.

               1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                     (4)

                     2. septembril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate HRVst pärit volframelektroodide suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (4).

                     (5)

                     27. veebruaril 2018 esitasid kaks liidu tootjat (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH ja Plansee SE) (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab 100 % kogu volframelektroodide toodangust Euroopa Liidus, läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (5) (edaspidi „alusmäärus“) artikli (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 alusel.

                     (6)

                     Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

                     (7)

                     Komisjon tegi kindlaks, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja avaldas 31. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (6) (edaspidi „algatamisteade“).

               1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (8)

                     Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

                     (9)

                     Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.4.   Huvitatud isikud

                     (10)

                     Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon konkreetselt taotluse esitajaid, teadaolevaid volframelektroodide importijaid ja kasutajaid liidus, HRV ametiasutusi ja teadaolevaid tootjaid HRVs aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid üles koostööd tegema.

                     (11)

                     Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. Ei esitatud ühtegi märkust algatamise kohta ega ühtegi ärakuulamistaotlust.

               1.5.   Väljavõtteline uuring

                     (12)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

               1.5.1.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

                     (13)

                     Komisjon kutsus algatamisteates importijaid endast teada andma ja esitama konkreetset teavet, mis on vajalik otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks.

                     (14)

                     Ühendust võeti 46 sõltumatu importijaga ja viis äriühingut neist andsid endast teada. Kaks neist aga ei importinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst pärit volframelektroode ja kolm ülejäänud tootjat väitsid, et nad on kasutajad, ning ainult üks neist ainult üks soovis olla huvitatud isik. Uurimise hilisemas etapis andis endast teada veel üks importija ja talle anti huvitatud isiku staatus. Seega importijate valimit ei moodustatud.

               1.5.2.   HRV tootjate väljavõtteline uuring

                     (15)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina teadaolevatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (16)

                     Kolm HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevate tootjate vähese arvu tõttu otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik ja palus kõigil väljavõttelise uuringu küsimustikule vastuse esitanud Hiina tootjatel täita küsimustik.

               1.6.   Kasutajad

                     (17)

                     Komisjon kutsus algatamisteates kasutajaid endast teada andma ja koostööd tegema. Nagu on märgitud põhjenduses 14, andis kolm tootjat endast teada, kuid ainult üks neist soovis end huvitatud isikuna registreerida.

               1.7.   Küsimustikele esitatud vastused

                     (18)

                     Komisjon saatis küsimustikud kahele liidu tootjale, kolmele HRV tootjale, kes andsid endast teada väljavõttelise uuringu küsimustiku ajal, ning Hiina Rahavabariigi valitsusele (edaspidi „HRV valitsus“) Küsimustikule saadi vastused vaid kahelt liidu tootjalt ja ühelt Hiina äriühingult Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. See äriühing oli üks põhjenduses 32 määratletud uurimisaluse toote tootja, kuid on praegu tootmise peatanud ja tegeleb üksnes kauplemisega.

                     (19)

                     Seega, uurimisaluse toote tootjad HRVs koostööd ei teinud, (7) olenemata sellest, kas nad seda toodet eksportisid või mitte. Komisjon teavitas tootjaid, millised on koostöö puudumise tagajärjed, kuid siiski ei teinud ükski tootja uurimises koostööd.

               1.8.   Kontrollkäigud

                     (20)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                                       Liidu tootjad:

                                             —

                                             Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Saksamaa;

                                             —

                                             Plansee SE, Reutte, Austria.

                                       Hiina Rahvavabariigi eksportija

                                             —

                                             Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, HRV.

               1.9.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a

                     (21)

                     Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

                     (22)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Kaks Hiina tootjat esitasid sellise teabe.

                     (23)

                     Komisjon saatis küsimustiku ka HRV valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu on selgitatud põhjenduses 18. HRV valitsuselt vastust ei saadud.

                     (24)

                     Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellekohast teavet või täiendavaid tõendeid ei saadud ei HRV valitsuselt ega HRVs asuvatelt tootjatelt.

                     (25)

                     Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

                     (26)

                     8. novembril 2018 tegi komisjon kättesaadavaks esimese toimikusse lisatud teatise (edaspidi „8. novembri 2018. aasta teatis“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. 8. novembri 2018. aasta teatises loetleti kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks, võttes arvesse moonutamata hindade või võrdlusaluste valikut käsitlevaid kriteeriume, tegid komisjoni talitused selles etapis võimalike võrdlusriikidena kindlaks Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi. 8. novembri 2018. aasta teatises anti teada ka kavatsusest kasutada peamise tooraine kulude jaoks rahvusvahelisi võrdlusaluseid.

                     (27)

                     Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul. Märkusi saadi kahelt liidu tootjalt. Liidu tootmisharu väitis eelkõige, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad.

                     (28)

                     Komisjon käsitles kahelt liidu tootjalt saadud märkusi oma teises, 6. märtsi 2019. aasta teatises normaalväärtuse kindlaksmääramise allikate kohta (edaspidi „6. märtsi 2019. aasta teatis“). 6. märtsi 2019. aasta teatises esitati tol hetkel kättesaadava teabe põhjal kõige sobivamaks võrdlusriigiks Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt. 6. märtsi 2019. aasta teatises märgiti veel, et tööjõu- ja elektrikulude puhul kavatses komisjon kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Veel märgiti, et kättesaadava teabe põhjal näis, et peale HRV ja liidu mujal uurimisalust toodet ei toodetud. Seega märkis komisjon, et kavatseb kasutada kahe koostööd teinud liidu tootja avalikult kättesaadavaid andmeid tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Tooraine (ammooniumparavolframaadis sisalduv volframoksiid) netohinna leidmiseks kavatseti kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey).

                     (29)

                     Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul, kuid ühtegi märkust ei saadud.

               1.9.1.   Järgnenud menetlus

                     (30)

                     6. mail 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile isikutele anti aega teha märkusi kõnealuse teatavakstegemise kohta ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

                     (31)

                     Üks isik esitas märkusi, milles ta tõstis esile küsimusi, mida on käesolevas määruses juba põhjalikult selgitatud. Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud.

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (32)

                     Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid, mis sisaldavad vähemalt 94 % massist volframit, v.a üksnes aglomeerimisel saadud, ning mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

                     (33)

                     Uurimisalust toodet kasutatakse keevitamisel ja sarnastes protsessides, sealhulgas varjestatud volframelektroodkaarkeevitusel inertgaasi keskkonnas (TIG-keevitus) ning plasmakaarkeevitusel ja -lõikusel. Neid protsesse kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmete puhul. Füüsiliste ja keemiliste omaduste ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena.

               2.2.   Samasugune toode

                     (34)

                     Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

         3.1.   Esialgsed märkused HRV kohta

                     (35)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

                     (36)

                     Nagu on märgitud põhjendustes 18 ja 19, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Hiina tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Hiina tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh aruande kohta. Seega toetus komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele.

                     (37)

                     Komisjon teatas Hiina ametiasutustele ja kahele Hiina tootjale, kes endast valimi moodustamiseks teada andsid, alusmääruse artikli 18 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Ei saadud ühtegi märkust, mis võiks muuta alusmääruse artikli 18 kasutamist.

                     (38)

                     Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikliga 18 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige taotluses ja huvitatud isikute esitatud teabel, alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis olevatel statistilistel andmetel ja muudel allpool esitatud avalikel allikatel.

               3.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

                     (39)

                     Alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvate statistiliste andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst liitu 45 000–50 000 kg volframelektroode, mis moodustas 40–50 % liidu kogutarbimisest. Seetõttu leidis komisjon, et tegelik import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, ning uuris seega, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või mitte.

               3.3.   Normaalväärtus

                     (40)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [---] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

                     (41)

                     Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui […] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu on allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ja Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

               3.3.1.   Oluliste moonutuste esinemine

         3.3.1.1.   Sissejuhatus

                     (42)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt: „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

                                 —

                                    asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

                                 —

                                    riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

                                 —

                                    avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

                                 —

                                    pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

                                 —

                                    moonutatakse palgakulusid;

                                 —

                                    rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.“

                     (43)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse oluliste moonutuste olemasolu hindamisel arvesse ühe või mitme loetletud asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelus esinevate eri asjaolude hindamisel kasutada samasid fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb siiski teha kõigi olemasolevate tõendite alusel. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist olukorda, eelkõige juhul, kui eksportiva riigi majandus- ja halduskorralduse olulised elemendid annavad valitsusele sisulised volitused sekkuda turujõudude toimimisse ning mis seega osutab asjaolule, et hinnad ja kulud ei ole kujunenud tänu vabaturujõududele.

                     (44)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud: „Kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt.“

                     (45)

                     Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Selles suhtes toetub komisjon aruandele, (8) mis kinnitab valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, toorained ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid.

                     (46)

                     Taotluses viitab taotluse esitaja järgmistele volframitööstuses esinevatele moonutustele, mis on loetletud aruandes:

                                 —

                                 HRV valitsuse meetmed võimsuse piiramiseks ja tootmisahela järgmise etapi toodete toetamiseks: kaevandamis- ja ekspordilitsentside, tootmiskvootide arvu piiramine ning kaevandamise ja töötlemise täiendavad piirangud;

                                 —

                                 plaanid volframi kontsentraatide toodangu vähendamiseks, millest 2016. aastal teatasid kaheksa Hiina suurt tootjat Hiina volframitööstuse ühenduse taotluse alusel;

                                 —

                                 volfram kuulub maavarade 13. viisaastakuplaani ja see on laialdaselt reguleeritud;

                                 —

                                 volframi suhtes kohaldatakse ekspordilitsentsinõudeid, millega antakse vaid teatavatele riiklikele kaubandusettevõtetele luba volframiga kaubelda;

                                 —

                                 ekspordikvoodid ning

                                 —

                                 laovarude kogumine.

                     (47)

                     Komisjon uuris, kas oli asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon uuris seda toimikus olevate tõendite, sealhulgas aruandes sisalduvate tõendite alusel, mille aluseks on avalikult kättesaadavad allikad, eelkõige Hiina õigusaktid, avaldatud ametlikud Hiina poliitikadokumendid, rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud aruanded ning teadlaste tehtud uuringud/artiklid, mis on aruandes eraldi välja toodud. Selles analüüsis uuriti valitsuse olulist sekkumist majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

                     (48)

                     Nagu põhjendustes 18 ja 19 on selgitatud, ei esitanud ei HRV valitsus ega Hiina tootjad märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes esitatud tõendeid ning taotluse esitajate esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber.

               3.3.1.2.   HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

                     (49)

                     Hiina majandussüsteemi alus on nn sotsialistliku turumajanduse põhimõte. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb HRV majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olev majandus on „rahvamajanduse juhtiv jõud“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (9). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (10).

                     (50)

                     Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause järele: „Sotsialistlik riigikord on Hiina Rahvavabariigi aluseks“ järele on lisatud teine lause: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (11). See näitab, et HKP kontrollib HRV majandust. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

                     (51)

                     Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (12). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning samuti reguleeriva keskkonna tasand.

                     (52)

                     Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende plaanide kogum hõlmab valdkondade ning valdkonnaülese poliitika ulatuslikku ja keerukat raamistikku ning neid rakendatakse kõigil valitsustasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samas kui riiklike plaanidega seatakse laiemad eesmärgid. Plaanides täpsustatakse ka vahendeid asjaomaste tootmisharude või sektorite toetamiseks ning ajavahemikke, mille jooksul eesmärgid tuleb saavutada. Mõned plaanid sisaldavad konkreetseid toodangueesmärke. Neis plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ja seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Plaanide siduv olemus ja asjaolu, et asjaomased Hiina ametiasutused kõigil valitsustasanditel järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad vastavalt neile antud volitusi, paneb ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (13).

                     (53)

                     Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenupoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel peavad need pangad järgima riigi tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (15).

                     (54)

                     Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu otsuseid tegevatel organitel on ulatuslik kaalutlusõigus (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (17).

                     (55)

                     Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18).

               3.3.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

                     (56)

                     HRVs moodustavad riigi omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all olevad ettevõtted olulise osa majandusest.

                     (57)

                     Mis puutub riigi omandisse, siis HRV valitsus omab jätkuvalt olulist osa volframisektorist. Paljud peamised volframi kaevandusettevõtted on riigi omandis ning volframi kaevandamislubasid antakse enamasti riigile kuuluvatele ettevõtetele (19).

                     (58)

                     Riigi poolsest kontrollist rääkides tuleb tõdeda, et valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju riigi osalusega ettevõtete üle. Riik (ja mitmest küljest ka HKP) mitte ainult ei sõnasta üldist majanduspoliitikat ega teosta aktiivselt järelevalvet selle rakendamise üle üksikutes ettevõtetes, vaid teostab ka oma õigust osaleda nende tegevuse üle otsustamises. Asjaolud, mis osutavad valitsuse kontrollile volframitööstuse ettevõtetes on kaevandusload, investeeringute piiramine ja ekspordipiirangud (20). Lisaks on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis (21) sätestatud üksikasjalikud eesmärgid ja kvoodid.

                     (59)

                     Kõnelause sektori poliitilist järelevalvet ja juhtimist riigi poolt on käsitletud allpool punktides 3.3.1.4 ja 3.3.1.5. Kuna valitsuse kontrolli ja sekkumise tase volframisektoris on suur, nagu on kirjeldatud allpool, siis ei saa isegi eraomanduses olevad volframitootjaid tegutseda turutingimustel.

                     (60)

                     Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et HRV volframelektroodide turgu teenindasid olulisel määral ettevõtjad, keda kontrollib või kelle üle teostab poliitilist järelevalvet Hiina valitsus.

               3.3.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

                     (61)

                     Hiina riigil on võimalik sekkuda hindade ja kulude kujundamisse ettevõtetes tegutsevate riigi esindajate kaudu. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (22) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab mõjutada ärialaseid otsuseid. HRV äriühingute seaduse kohaselt tuleb igas äriühingus luua Hiina Kommunistliku Partei rakk (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud Hiina Kommunistliku Partei põhikirjas (23)) ning äriühing peab tagama parteiraku tegevuseks vajalikud tingimused. Tundub, et minevikus seda nõuet alati ei järgitud või selle täitmist rangelt ei tagatud. Hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete ärialaste otsuste üle. Samuti on teateid selle kohta, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (24). 2017. aastal teatati, et umbes 1,86 miljonist eraettevõttest oli 70 % olemas parteirakud ning HKP organisatsioonid avaldasid üha suuremat survet, et saada lõplik sõnaõigus nende äriühingute äriotsustes (25). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses, sealhulgas ka volframisektoris. Seega on kindlaks tehtud, et neid eeskirju kohaldatakse ka volframelektroodide tootjate ja neile sisendite tarnijate suhtes.

                     (62)

                     Konkreetselt on volframi sektoris (sealhulgas uurimisaluse toote puhul) tegutsevate ettevõtete ja riigi, eelkõige HKP otsuste tegemine tihedalt seotud. Volframitootjad on koondunud Hiina volframitööstuse ühendusse, mis on osa Hiina värviliste metallide tööstuse liidust. Viimane järgib selgelt valitsuse poliitikat, innustades töötajaid ja liikmeid muu hulgas edastama ja rakendama Lianghui'd ehk kahe istungi vaimu (26). Hiina volframitööstuse ühendus rakendab valitsuse poliitikat, mille tagajärjeks on kulude ja hindade moonutused Hiina turul. 2016. aastal teatasid kaheksa suurt HRV tootjat kavatsusest vähendada volframi kontsentraatide toodangut Hiina volframitööstuse ühendus palus oma liikmetel vähendada tootmist ja Hiina riigi varude büroo korraldas hankeid volframi kontsentraatide ostmiseks. Kuna Hiina toodab üle 80 % maailma volframitoodangust, on sellisel tegevusel mõju nii volframihinnale nii Hiinas kui ka kogu maailmas. Teiseks on enamik volframi kaevanduskvoote jagatud kuue suure riigi osalusega ettevõtte vahel: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Seega toimub riigi osalus Hiina volframitööstuses otseselt riigiosalusega ettevõtete kaudu, kuid ka Hiina volframitööstuse ühenduse kaudu.

                     (63)

                     Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8) ning tooraine ja ka sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on täiendav turgu moonutav mõju (28).

                     (64)

                     Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et riigi esindatus volframisektori ettevõtetes ning samuti finantssektoris ja muudes sisendite sektorites, koos punktis 3.3.1.3 ja sellel järgnevates punktides kirjeldatud raamistikuga, võimaldab HRV valitsusel sekkuda selliselt, et see mõjutab hindu ja kulusid.

               3.3.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

                     (65)

                     Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjakohased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsustasanditel ja need hõlmavad praktiliselt kõiki majandussektoreid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid plaane asjaomasel madalamal valitsustasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse HRV plaanisüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil tähtsaks kuulutatud sektoritesse, selle asemel, et neid jaotada kooskõlas turujõududega (29).

                     (66)

                     HRV valitsus kontrollib ja reguleerib volframitööstust tihedalt. See leiab kinnitust värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis, kuid ka kaevandamist ja töötlemist ning eksporti ja volframitööstusesse investeerimist reguleerivates õigusaktides.

                     (67)

                     Maavarade 13. viisaastakuplaanis on volfram loetletud 24 strateegilise mineraali seas, mis on „maavarade makrokontrolli, järelevalve ja haldamise põhielemendid“ (30). Lisaks seatakse selle plaaniga volframimaagi kaevandamismahu piiriks 120 000 tonni aastas (31) ja nähakse ette kaevandustegevuse mahu stabiliseerimine ning volframi varude kindlustamine Jiangxi ja Hunani (Chenzhou prefektuur) provintsi lõunaosas. Lisaks on selles sätestatud eesmärk, et keskmise kuni suure suurusega kaevandused moodustaksid üle 12 % kõigist kaevandustest, ning nähakse ette ettevõtete kontsentreerumise tagamine ning suurte ja keskmise suurusega kaevanduste konkurentsivõime edenemine turul (32).

                     (68)

                     Värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis on sätestatud eesmärk „parandada volframi jt tootmise piiramist ja väärtuse kaitsmise mehhanisme; [ning] mõistlikult korrigeerida ja kontrollida volframi kaevandamismahu kontrollnäite“ (33).

                     (69)

                     Lisaks on volfram lisatud nende toodete loetellu, mille suhtes kohaldatakse eksporditollimakse, (34) ekspordi litsentsimisega seotud nõudeid (35) ja riiklikku kauplemist (36). See koos tootmiskvootide range kontrollimisega ja riigi varude büroo hoitavate suurte varudega (37) võimaldab HRV valitsusel kontrollida volframi tarnimist Hiinas.

                     (70)

                     Sellega on kindlaks tehtud, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude volframi- ja volframist keevituselektroodide tootmise valdkonnas. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

                     (71)

                     Lisaks märgib komisjon, et kuigi uurimisaluse toote tootmisel kasutatud toorainete puhul ei olnud vaja teha analüüsi, et teha kindlaks riikliku poliitika mõju vabaturujõududele volframelektroodide sektoris, leidis komisjon, et peamise tooraine, ammooniumparavolframaadi suhtes kehtib Hiinas ekspordi litsentsimise nõue (38).

                     (72)

                     Ekspordilitsentside olemasolu on tõdetud ka tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasis (39). Ekspordilitsentside kaudu saab valitsus kontrollida eksportijaid ja eksporditavate kaupade koguseid (40) ning see annab valitsusele võimaluse eksporti oluliselt piirata, hoides tooteid siseturul. See võib omakorda viia pakkumise suurenemiseni, mis ei ole tingimata seotud nõudluse suurenemisega, ning mis viib omamaised hinnad alla. See võib viidata moonutustele, mis seisneb omamaise tootmisharu kaudses subsideerimises, kui see kasutab piiratud kaupa sisendina (41). Sel viisil tekitavad ammooniumparavolframaadi kohta kehtestatud ekspordilitsentsid Hiina tootmisharule lisastiimuli toota ja eksportida madalamate hindadega, sest tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel on vaatlusaluse toote tootmisel juurdepääs odavamatele toorainetele. See mõjutab asjaomase toote ja samasuguse toote vahelist konkurentsisuhet, kuna ekspordilitsentside tõttu saab Hiina tootmisharu toota ja eksportida uurimisalust toodet hinnaga, mis ei tulene turujõudude vabast toimimisest.

                     (73)

                     Kokkuvõttes tegi komisjon kindlaks, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude ka volframelektroodide peamise tooraine ammooniumparavolframaadi puhul.

               3.3.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

                     (74)

                     Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiseadus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes eriti väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Samuti on riigi roll maksejõuetusmenetluses tugev ja aktiivne, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemusi (42).

                     (75)

                     Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (43). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme aga ei järgita ja teatavad ostjad saavad maad tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (44). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sealhulgas majandusplaanide rakendamist (45).

                     (76)

                     Seetõttu ei näi Hiina pankroti- ja asjaõigusseadused toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRVs. Neid õigusakte kohaldatakse ka volframisektori, sealhulgas uurimisaluse toote eksportivate tootjate suhtes.

                     (77)

                     Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

               3.3.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

                     (78)

                     Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (46). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (47). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (48). Need on leiud, mis põhjustavad palgakulu moonutusi HRVs.

                     (79)

                     Samuti kohaldatakse volframisektoris ja volframelektroodide sektoris eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused volframisektorit nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes HRVs kohaldatakse sama tööhõivesüsteemi).

                     (80)

                     Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris on palgakulud moonutatud, sealhulgas ka seoses uurimisaluse tootega.

               3.3.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

                     (81)

                     HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

                     (82)

                     Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (49) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted on pangad riigiga seotud nii omandi kui ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (50) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted, rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (51). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (52).

                     (83)

                     Kuigi tunnistatakse, et võivad olemas olla mitmesugused õiguslikud vahendid, mis viitavad vajadusele järgida tavapärast pangandustava ja usaldatavusnõudeid, nagu vajadus uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, osutavad asjakohased tõendid sellele, et need sätted on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärgulise tähtsusega (53). Samuti jõuti samale järeldusele varasemates kaubanduskaitset käsitlevates uurimistes (54).

                     (84)

                     Lisaks sellele on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riski hindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ja valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (55).

                     (85)

                     Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

                     (86)

                     Teiseks hoitakse laenamise kulud kunstlikult väiksed, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

                     (87)

                     Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

                     (88)

                     Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud ennetada makseviivitusi. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu), ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

                     (89)

                     Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

                     (90)

                     Konkreetselt volframisektoris on nii värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis kui ka maavarade 13. viisaastakuplaanis ette nähtud mitmesugused toetusmeetmed ja subsiidiumid, et toetada asjaomaseid tööstusharusid, sealhulgas volframitööstust (56). Kuna volframitööstus on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis kantud riigi poolt toetatavate tööstusharude hulka, ning kuna pangad struktureerivad oma laenupoliitika vastavalt neile plaanidele (vt põhjendus 53), on eksportivatel tootjatel ja nende tarnijatel juurdepääs soodusrahastamisele, nagu on kirjeldatud käesolevas jaos (57).

                     (91)

                     Eelöeldut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et volframelektroodide tootjatel on juurdepääs rahastamisele, mida annavad asutused, kes viivad täide riikliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

               3.3.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

                     (92)

                     Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu volframisektoriga üldiselt ega volframelektroodide sektoriga konkreetselt. Otse vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.3.1.1–3.3.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõigis majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.3.1.6–3.3.1.8 ja aruande II osas esitatud tootmistegurite kirjelduse kohta.

                     (93)

                     Volframist keevituselektroodide tootmisel on peamine sisend ammooniumparavolframaat. Kui volframist keevituselektroodide tootja ostab või hangib neid sisendeid, mõjutavad tema makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsustasanditel ja kõikides sektorites.

                     (94)

                     Seetõttu ei saa kasutada volframist keevituselektroodide omamaiseid hindu ning samuti ei ole usaldusväärsed kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, finantseerimine, tööjõud jne) hinnad, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendi sisendi kohta ja nii edasi.

               3.3.1.10.   Järeldus

                     (95)

                     Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõigi olemasolevate tõendite hindamist seoses HRV sekkumisega nii oma majandusse üldiselt kui ka volframisektorisse (sealhulgas uurimisaluse toote puhul), näitab et hinnad ja kulud, sh toorainete, energia ja tööjõu kulud ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja HRV tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

                     (96)

                     Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletas meelde, et ükski Hiina tootja uurimise käigus koostööd ei teinud ning et ei esitatud ühtegi väidet selle kohta, et võib esineda omamaiseid moonutamata hindu, nagu need on määratletud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a.

               3.3.2.   Võrdlusriik

         3.3.2.1.   Üldised märkused

                     (97)

                     Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:

                                 —

                                 HRVga sarnane majanduse arengutase. Valiku tegemiseks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu on sarnane HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (58);

                                 —

                                 uurimisaluse toote tootmine selles riigis (59);

                                 —

                                 asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis;

                                 —

                                 kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

                     (98)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 26, teatas komisjon 8. novembri 2018. aasta teatisega huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud neli võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike.

                     (99)

                     8. novembri 2018. aasta teatise avaldamise järel sai komisjon liidu tootmisharult esildise seoses võrdlusriigiga.

                     (100)

                     Liidu tootmisharu väitis, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad. Selle põhjuseks on asjaolu, et nimetatud kolme riigi kulud on moonutatud mitmel põhjusel, sealhulgas kõrge inflatsioon ja valitsuse kaitse tõttu.

                     (101)

                     Liidu tootmisharu vaidlustas eelkõige Venemaa asjakohasuse, väites, et energiahinnad on oluliselt moonutatud. Selle kinnituseks osutasid nad komisjoni hiljutistele järeldustele ammooniumnitraadi juhtumis (komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1703). Kuna aga (nagu on selgitatud põhjenduses 108) komisjon valis kõnealuse uurimise jaoks sobivaks võrdlusriigiks Türgi, sest ta tegi kindlaks, et Türgil on võimalike kaalutud võrdlusriikide hulgas kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta, ei olnud vaja käsitleda seda väidet ega uurida energiamoonutuste esinemist Venemaal käesoleva menetluse kontekstis.

               3.3.2.2.   HRVga sarnane majanduse arengutase

                     (102)

                     Mis puudutab majandusarengu taset, siis märgib komisjon, et kõik põhjenduses 98 loetletud riigid on Maailmapanga andmetel (60) samal, kõrgema keskmise sissetuleku tasemel ja on seega võrdselt sobivad võrdlusriigiks.

               3.3.2.3.   Uurimisaluse toote tootmine ja asjaomaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

                     (103)

                     6. märtsi 2019. aasta teatisega andis komisjon huvitatud isikutele teada, et olemasoleva teabe kohaselt toodeti uurimisalust toodet üksnes HRVs ja liidus. Selle kohta ei esitatud ühtegi märkust.

                     (104)

                     Kuna võrdlusriigiks sobivaid riike on rohkem kui üks, võttis komisjon, pidades silmas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimest taanet, arvesse asjaomaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis.

                     (105)

                     Komisjon võttis arvesse volframelektroodide tootmistegurite olulisust. Lisaks kõige olulisemale toorainele ammooniumparavolframaadile, mis moodustab enamiku toodete lõppmaksumusest, olid tähtsuselt teisel ja kolmandal kohal tööjõud ja elekter. Sellest tulenevalt võrdles komisjon nelja võimalikku võrdlusriiki seoses tööjõukvaliteedi ja elektrikuludega.

                     (106)

                     Kättesaadava teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et võimalike võrdlusriikide hulgas on Türgil kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta. Türgi statistikaamet avaldab iga majandustegevuse kohta üksikasjalikud tööjõukulud. Seega on konkreetsed tööjõukulud mitteväärismetallide tootmise sektoris avalikult kättesaadavad. Samamoodi on kättesaadavad üksikasjalikud andmed tööstustarbijate elektrihinna kohta.

                     (107)

                     Võttes arvesse liidu tootmisharu esitatud teavet ja asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, tegi komisjon 6. märtsi 2019. aasta teatises ettepaneku kasutada Türgit võrdlusriigina ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Ühtegi märkust ei saadud.

               3.3.2.4.   Järeldused võrdlusriigi kohta

                     (108)

                     Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi ja toimikus olevaid andmeid, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a Türgi andmeid, et teha kindlaks vastavad tööjõu- ja elektrikulud asjaomases võrdlusriigis.

               3.3.3.   Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

                     (109)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt „arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

                     (110)

                     8. novembri 2018. aasta teatises märkis komisjon et normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a ei saanud ta peamise tootmisteguri hindamiseks kasutada asjaomaste võrdlusriikide andmeid. Selle põhjuseks olid nelja võimaliku võrdlusriigi äärmiselt erinevad impordihinnad peamist toorainet ammooniumparavolframaati hõlmava HSi koodi puhul ning samuti teiste toodete puhul. Peamise tooraine moonutamata hinna kindlakstegemiseks kasutati selle asemel USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskuse avaldatud rahvusvahelist võrdlusalust.

                     (111)

                     Tööjõu- ja elektrikulude allikana kasutas komisjon Türgi statistikainstituudi esitatud andmeid.

               3.3.4.   Tootmistegurid

                     (112)

                     8. novembri 2018. aasta teatises püüdis komisjon koostada esialgset tootmistegurite loetelu ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõigi tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud tootjad kasutasid uurimisaluse toote tootmisel.

                     (113)

                     Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon tootmisel kasutatavate tootmistegurite kindlakstegemiseks taotlejatele ja kahele algatamisteate III lisa küsimustikule vastanule.

                     (114)

                     Komisjon ei saanud konkreetsete tootmistegurite kohta ühtegi märkust.

                     (115)

                     Võttes arvesse kogu taotleja esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral nendega seotud tariifirubriigid.

                        Tabel 1

                        Tootmistegurid

                                 Tootmistegur

                                 HS-kood

                                 Kasutatud allikas

                                 Väärtus

                                    Toorained

                                 Ammooniumparavolframaat

                                 ex 2841 80

                                 Ammooniumparavolframaadis sisalduva volframoksiidi netohind rahvusvahelise võrdlusaluse Platts Metals Week (mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus) alusel

                                 34,81 eurot/kg

                                    Tööjõud

                                 Otsene tööjõud,
                                 palgad tootmissektoris

                                 [ei kohaldata]

                                 Türgi statistikainstituut

                                 8,15 eurot inimtöö tunni kohta

                                    Energia

                                 Elektrienergia

                                 [ei kohaldata]

                                 Türgi statistikainstituut

                                 0,06 eurot/kWa

               3.3.4.1.   Toorained

                     (116)

                     Uurimisaluse toote peamine tooraine on ammooniumparavolframaat. 6. märtsi 2019. aasta teatises märkis komisjon, et kavatseb kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (61) avaldab oma igakuises maavarade ülevaates.

                     (117)

                     Ammooniumparavolframaat tuleb muuta volframi metallipulbriks, enne kui seda saab kasutada volframelektroodide toorainena.

                     (118)

                     Kuna rahvusvaheline võrdlusalus annab ammooniumparavolframaadi hinna tema volframoksiidide sisalduse järgi ning kuna samuti tuleb lisada konverteerimiskulud, kohandati võrdlusaluse andmeid, kasutades tegurit 1,26, millele liideti 0,767 eurot konverteeritud materjali kilogrammi kohta. Need liidu tootmisharu soovitatud konverteerimiskulud tehti huvitatud isikutele kättesaadavaks ja komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust.

               3.3.4.2.   Tööjõud

                     (119)

                     Tööjõukulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Eelkõige märkis komisjon, et kavatseb kasutada 2016. aasta töötleva tööstuse tööjõukulu tunnis NACE Rev.2 (62) kohase majandustegevuse C.24 (metallitootmine) puhul, mis on kõige värskemad kättesaadavad statistilised andmed (63). Lisaks märgiti, et väärtused kohandatakse nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (64) mille on avaldanud Türgi statistikainstituut. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta.

               3.3.4.3.   Elektrienergia

                     (120)

                     Elektrikulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada tööstustarbijate keskmist hinda elektriühiku kohta, mis on kättesaadav Türgi statistikainstituudi pressiteates. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta.

               3.3.4.4.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

                     (121)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida tootmistegurid ei hõlma.

                     (122)

                     8. novembri 2018. aasta teatises oli komisjon kindlaks teinud vaid kaks volframelektroodide tootjat väljaspool HRVd ning need olid koostööd tegevad liidu tootjad. Kuna selles küsimuses märkusi ei esitatud, kasutas komisjon nende kahe tootja esitatud andmeid tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Kuna ainult üks liidu tootjast avaldas oma finantsaruanded, mis olid Orbise andmebaasis hõlpsasti kättesaadavad, (65) piirdusid andmed vaid ühe tootjaga.

                     (123)

                     Tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suuruse kindlakstegemiseks kasutas komisjon selliste tootmiskulude osakaalu, mis moodustavad koostööd tegeva liidu tootja kulude struktuuris tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud.

                     (124)

                     Selleks väljendas komisjon koostööd tegeva liidu tootja tegelikud tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud kõigepealt protsendina kogu tegelikust tootmiskulust. Seejärel kohaldas komisjon sama protsendimäära moonutamata tootmiskuludele, et saada tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suurus.

                     (125)

                     Kasumi arvutamiseks kasutas komisjon sama liidu tootja finantsandmeid. Nimelt kasutas komisjon äriühingu auditeeritud aruannetes esitatud kasuminäitajaid ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 28. veebruarini 2018.

                     (126)

                     Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:

                                 —

                                 tootmiskulude (mis hõlmavad materjalide, tööjõu-, energia- ja veekasutust) suhtes kohaldati 32,06 % suurust tootmise üldkulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid; (66)

                                 —

                                 tootmiskulude summa suhtes kohaldati 5,58 % suurust kasumimäära (67).

               3.3.4.5.   Normaalväärtuse arvutamine

                     (127)

                     Arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks tegi komisjon järgmist.

                     (128)

                     Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võttis komisjon aluseks samad materjalid, tööjõu ja energia tarbimise suhte, mis oli suurima toodanguga liidu tootjal. Kasutatud andmed olid seotud kõige rohkem kasutatava WL15, 2,4 × 175 mm läbimõõduga elektroodiga.

                     (129)

                     Seejärel korrutas komisjon kasutusteguri moonutamata ühikuhinnaga, nagu see on näidatud tabelis 1, ning lisas tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 126.

                     (130)

                     Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

                     (131)

                     Kuna ükski Hiina tootja koostööd ei teinud, määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigi kohta, mitte iga tootja kohta eraldi.

               3.4.   Ekspordihind

                     (132)

                     Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind alusmääruse artikli 14 lõikes 6 sätestatud CIF-impordihinna alusel.

               3.5.   Võrdlus

                     (133)

                     Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

                     (134)

                     Normaalväärtuse suhtes kohaldati 17 % suurust käibemaksu ülespoole korrigeerimist, sest uurimisaluse toote ekspordi puhul ei tehtud ekspordi käibemaksu allahindlust ning rahvusvahelise ja kodumaise veo ja kindlustuse ekspordihinda kohandati allapoole.

               3.6.   Dumpingumarginaal

                     (135)

                     Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võrdles komisjon samasuguse toote normaalväärtust ekspordihinnaga tehasehindade tasandil vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

                     (136)

                     Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on 55 %.

                     (137)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

               3.7.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                     (138)

                     Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs, liidu turu atraktiivsus ning toorainega seotud moonutused.

                     (139)

                     Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, põhines analüüs komisjoni käsutuses oleval teabel, see tähendab läbivaatamistaotluses esitatud teabel ja muudest kättesaadavatest allikatest saadud teabel, nagu alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teave.

               3.7.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                     (140)

                     Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, tuginevad järgmised järeldused läbivaatamistaotluses esitatud teabele, liidu tootmisharu poolt uurimise käigus esitatud teabele ning Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd esitatud teabele.

                     (141)

                     Läbivaatamise taotluses hinnati, et Hiina volframelektroodide tootmisvõimsus jääb vahemikku 2 000 000–4 000 000 kg aastas. Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus oli 1 600 000 kg ning selle rakendusaste oli 63 %, seega oli kasutamata tootmisvõimsus umbes 600 000 kg, mis ületas peaaegu viiekordselt kogu liidu tarbimise.

                     (142)

                     Käesolevas uurimises teatasid kaks tootjat, kes vastasid valimi moodustamise küsimustikule, 17 % kasutamata tootmisvõimsusest. Kõnealuse suhtarvu kohaldamine kõige tagasihoidlikumale tootmisvõimsuse hinnangule HRVs näitab, et tema kasutamata tootmisvõimsus on palju suurem kui kogu samasuguse toote tarbimine liidus.

                     (143)

                     Seega võib järeldada, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saab meetmete aeguda laskmise korral liitu suunata. Samuti ei viita miski sellele, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid seda märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ära kasutada.

               3.7.2.   Liidu turu atraktiivsus

                     (144)

                     Hiina tootjad näitasid üles pidevat huvi liidu turu vastu ja suutsid suurendada turuosa 40–50 %-ni. Tugeva tööstusliku baasiga liit on samuti suur turg, mis tarbib pidevalt üle 10 % Hiina arvestuslikust kogutoodangust.

                     (145)

                     Nagu on näidatud tabelites 4 ja 9, on liidu tootjate hinnad impordihindadest oluliselt kõrgemad. Märkimisväärne import HRVst liitu hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust kinnitab liidu turu suurt atraktiivsust.

               3.7.3.   Tooraine moonutused

                     (146)

                     Nagu märgitud põhjendustes 71–73 ja selgitatud aruande punktis 12.4.1, sõltub äriühingute majanduslik olukord ka tooraine tarnimise tingimustest (68). Seega, kui on olemas valitsuse meetmed, mis soodustavad tooraine riigisisest tarbimist, mitte aga tooraine jaotamist rahvusvahelise pakkumise ja nõudluse alusel, kallutatakse võrdsed konkurentsitingimused omamaise järgtööstuse poole.

               3.7.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                     (147)

                     Volframelektroode toodetakse üksnes HRVs ja liidus. HRV kohaldab ekspordipiiranguid peamise tooraine suhtes, mida leidub peamiselt üksnes Hiinas. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, suurt vaba tootmisvõimsust HRVs ning jätkuvat märkimisväärset dumpingut, teeb komisjon järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.

               4.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

                     (148)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kaks teadaolevat liidu tootjat. Mõlemad tootjad tegid uurimises koostööd. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               4.2.   Sissejuhatavad märkused

                     (149)

                     Komisjon hindas kahju tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, tööjõu, tootlikkuse ja kasvu suundumuste põhjal, ning hindade, kasumlikkuse, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumuste põhjal.

                     (150)

                     Kuna liidu tootmisharu moodustavad vaid kaks äriühingut, esitatakse andmed liidu tootmisharu kohta vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust alusmääruse artikli 19 kohaselt.

                     (151)

                     Liidu tootmisharu konfidentsiaalsuse kaitsmiseks esitatakse alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt ka HRVst pärit import vahemikena, kuna impordiandmete avalikustamise üksikasjalikkus võimaldaks kindlaks teha liidu tootmisharu täpsed tootmise ja müügi andmed.

               4.3.   Liidu tootmine ja tarbimine

                     (152)

                     Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 35–40 tonni, mis on vähem kui eelmisel aegumisega seotud läbivaatamisel.

                     (153)

                     Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites kokku impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ja liidu tootmisharu müügimahud.

                     (154)

                     Uurimisaluse toote tarbimine liidus arenes järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Liidu tarbimine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine (kg)

                                 130 000 –140 000

                                 120 000 –130 000

                                 120 000 –130 000

                                 100 000 –110 000

                                 105 000 –115 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    95

                                    96

                                    83

                                    86

                                    Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

                     (155)

                     Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. Mitme aasta analüüsi kohaselt on näha see vähenemine kogu perioodi vältel kuni aastani 2017. aastani ning, 2017. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis see veidi (3 %).

               4.4.   Import HRVst

         4.4.1.   HRVst pärit impordi maht ja turuosa

                     (156)

                     Komisjon tegi HRVst pärit liitu suunatud impordi mahu kindlaks alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi ning impordi turuosa põhjal, võrreldes neid impordimahte liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 2.

                     (157)

                     HRV turuosa ja import arenes järgmiselt.

                        Tabel 3

                        Impordi maht (tonnides) ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRVst pärit impordi maht

                                 45 000 –50 000

                                 50 000 –55 000

                                 50 000 –55 000

                                 40 000 –45 000

                                 45 000 –50 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    109

                                    87

                                    97

                                 HRV impordi turuosa (%)

                                 30–40 %

                                 40–50 %

                                 40–50 %

                                 40–50 %

                                 40–50 %

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    113

                                    105

                                    112

                                    Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

                     (158)

                     Kooskõlas liidu tarbimise vähenemisega vähenes HRVst pärit uurimisaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 3 %, püsides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 45 000–50 000 kg (vt tabel 3). Sellele vähenemisele vaatamata on Hiina eksportijate turuosa kasvanud 12 % võrra, moodustades peaaegu poole kogu liidu turust.

                     (159)

                     Kahjuanalüüsi puhul on oluline märkida, et import HRVst liitu jätkus tollimakse tasudes kogu vaatlusalusel perioodil.

               4.4.2.   Hiinast imporditavate toodete hinnad

                     (160)

                     Komisjon kasutas HRVst pärit impordi hindu, mis olid esitatud alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis.

                     (161)

                     HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 4

                        HRVst pärit impordi hind (EUR/tonn)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRVst pärit impordi keskmine hind (EUR/kg)

                                 45–50

                                 50–55

                                 45–50

                                 45–50

                                 45–50

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    93

                                    93

                                    99

                                    Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

                     (162)

                     HRVst pärit impordi keskmised hinnad tõusid 2015. aastal 8 %, vähenesid veidi ja püsisid stabiilsena 2016. ja 2017. aastal ning seejärel tõusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 2014. aasta tasemele.

                     (163)

                     Vaatlusalusel perioodil jäid HRVst pärit impordi keskmised hinnad oluliselt madalamaks kui keskmine müügihind tonni kohta ja liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu tonni kohta, nagu on esitatud tabelis 9.

               4.4.3.   Hinna allalöömine

                     (164)

                     Komisjon tegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks hinna allalöömise, võrreldes kahe liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeeritud tehasehindade tasemele), HRVst pärit uurimisaluse toote impordihinna (CIF-tasemel) andmetega, mis saadi alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist ning mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel.

                     (165)

                     Võrdluse tulemus väljendati protsendina kahe liidu tootja keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (166)

                     See võrdlus näitas, et HRVs pärit import lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turu hinda alla keskmiselt üle 50 %, kuigi samal ajal kehtis dumpinguvastane tollimaks, mille eesmärk oli korvata konkurentsierinevused kõnealuse kahe toote vahel.

               4.5.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

                     (167)

                     Tabelis 5 on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud uurimisaluse toote impordi maht, turuosa ja hindade suundumused. Impordimaht ja hinnasuundumused põhinevad alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil.

                        Tabel 5

                        Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV (kg)

                                 60 000 –65 000

                                 55 000 –60 000

                                 50 000 –55 000

                                 45 000 –50 000

                                 45 000 –50 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    88

                                    85

                                    76

                                    75

                                 Kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

                                 45–50 %

                                 45–50 %

                                 40–45 %

                                 40–45 %

                                 40–45 %

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    92

                                    88

                                    91

                                    87

                                 Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind (EUR/kg)

                                 50–55

                                 65–70

                                 65–70

                                 55–60

                                 55–60

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    129

                                    124

                                    113

                                    111

                                    Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

                     (168)

                     Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil vähenes 25 %.

                     (169)

                     Kõnealustes riikidest pärit impordi turuosa vähenes samal ajavahemikul 13 %.

                     (170)

                     Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 11 %, kuid jäid tublisti allapoole liidu tootmisharu hinnatasemeid, nagu on märgitud tabelis 10.

                     (171)

                     Nagu märgitud põhjenduses 28, toodetakse uurimisalust toodet ainult HRVs ja liidus. Seega on muudest kolmandatest riikidest pärit import tõenäoliselt pärit HRVst.

               4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.6.1.   Üldised märkused

                     (172)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

                     (173)

                     Kahjunäitajate kindlakstegemiseks kasutas komisjon kahe ainsa liidu tootja andmeid.

                     (174)

                     Kahjunäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine ning samuti keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               4.6.2.   Kahjunäitajad

         4.6.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (175)

                     Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmismaht (kg)

                                 40 000 –45 000

                                 40 000 –45 000

                                 35 000 –40 000

                                 35 000 –40 000

                                 35 000 –40 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                 Tootmisvõimsus (kg)

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                 100 000 –110 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                 35–40 %

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    88

                                    94

                                    94

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (176)

                     Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 6 % koosõlas liidu tarbimise vähenemisega. 2016. aastal oli suurem, 12 % langus, kuid järgneval aastal tootmine suurenes 6 % ning jäi sellele tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (177)

                     Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.

                     (178)

                     Tootmisvõimsuse rakendamisaste oli vaatlusalusel perioodil muutlik. Esialgu see tõusis 2014. ja 2015. aasta vahel 1 %, kuid 2016. aastal see langes 13 % ning siis tõusis 6 % 2017. aastal ja jäi sellele tasemele. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 6 %.

                     (179)

                     Liidu tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 6 %, järgides liidu tarbimise vähenemist (14 %), kuid samuti vähenes ka import HRVst ja kolmandatest riikidest, vastavalt 3 % ja 25 %.

               4.6.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (180)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (kg)

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                 15 000 –20 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    100

                                    98

                                    96

                                 Turuosa

                                 10–15 %

                                 10–15 %

                                 10–15 %

                                 15–20 %

                                 15–20 %

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    105

                                    118

                                    111

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (181)

                     Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %. See langus järgis liidu tarbimise vähenemist.

                     (182)

                     Liidu tootmisharu suutis aastatel 2014–2017 suurendada turuosa 18 %, kuid kaotas sellest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %. Kokku suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosa 11 %.

               4.6.2.3.   Kasv

                     (183)

                     Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 6 %, samas kui liidu tarbimine vähenes 14 % ning liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 4 %. Liidu tootmisharu müügimahu langust vaatlusalusel perioodil tuleks vaadelda tarbimise vähenemise valguses samal ajavahemikul. Liidu turuosa vähenes 11 %.

               4.6.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (184)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                 40–50

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    100

                                    106

                                    106

                                 Tootlikkus (kg/täistööajale taandatud töötaja kohta)

                                 900–1 000

                                 900–1 000

                                 800–900

                                 800–900

                                 800–900

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    88

                                    88

                                    89

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (185)

                     Hoolimata tootmise vähenemisest kasvas liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil 6 %. See mõjutas liidu tootjate tootlikkust, mis vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.

               4.6.2.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (186)

                     Liidu tootjate keskmine müügihind ja tootmiskulu liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Müügihinnad liidus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine müügihind (eurodes)

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                 140–180

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    101

                                    99

                                    97

                                 Keskmine tootmiskulu kg kohta (eurodes)

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                 130–150

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    91

                                    98

                                    100

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (187)

                     Liidu tootmisharu keskmine hind sõltumatutele klientidele liidus vaatlusalusel perioodil oli muutlik, kuid üldiselt see vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui tootmiskulud püsisid samal perioodil suhteliselt stabiilsena, kasvades 2015. aastal 1 % võrra, millele 2016. aasta järgnes 10 % languse.

               4.6.2.6.   Tööjõukulud

                     (188)

                     Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja täistööajale taandatud töötaja kohta (eurodes)

                                 52 007

                                 55 772

                                 52 157

                                 54 719

                                 52 362

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    100

                                    105

                                    101

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (189)

                     Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil muutlikud, kuid kokkuvõttes suurenesid 1 %.

               4.6.2.7.   Varud

                     (190)

                     Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 11

                        Varud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lao lõppseis (kg)

                                 3 500 –4 000

                                 3 500 –4 000

                                 2 500 –3 000

                                 2 300 –2 800

                                 2 500 –3 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    71

                                    67

                                    81

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (191)

                     Lõppvarude tase kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt vähenes see sel perioodil 19 %.

               4.6.2.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (192)

                     Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse kasumi protsendina selle müügi käibest.

                     (193)

                     Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 12

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

                                 (– 10) – (– 5)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 (– 5) – (0)

                                    Indeks (2014=100)

                                    – 100

                                    11

                                    50

                                    34

                                    – 11

                                 Rahavoog (EUR)

                                 30 000 –35 000

                                 300 000 –350 000

                                 400 000 –450 000

                                 500 000 –550 000

                                 (– 150 000 ) – (– 75 000 )

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    1,065

                                    1,329

                                    1,681

                                    – 411

                                 Investeeringud (EUR)

                                 220 000 –270 000

                                 200 000 –230 000

                                 230 000 –250 000

                                 250 000 –275 000

                                 410 000 –440 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    80

                                    92

                                    103

                                    163

                                 Investeeringutasuvus

                                 (– 15) – (– 10)

                                 (–5) – (0)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 23

                                    74

                                    64

                                    4

                                    Allikas: vastused küsimustikule.

                     (194)

                     Liidu tootjate kasumlikkus vaatlusalusel perioodil oli muutlik. Kuigi see paranes 2015., 2016. ja 2017. aastal, langes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi kahjumisse.

                     (195)

                     Netorahavoog, liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada vähenes vaatlusalusel perioodil 411 %. See püsis 2015., 2016. ja 2017. aastal stabiilne, kuid siis langes järsult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (196)

                     Vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu aastased investeeringud muutlikud, kuid need suurenesid kokku 63 %.

                     (197)

                     Liidu tootmisharu investeeringutasuvus, kasum protsendina varade arvestuslikust netoväärtusest, kasvas vaatlusalusel perioodil 104 %, kuid jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madalale tasemele.

               4.6.3.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (198)

                     Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid arenesid negatiivses suunas ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil.

                     (199)

                     Kehtivate meetmete abil ja kahaneval turul suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 11 %, vaatamata oma hindade langusele.

                     (200)

                     Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht järgisid samasugust negatiivset suundumust nagu liidu tarbimine. Kasumlikkus paranes, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski negatiivne. Rahavood on halvenenud ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed. Investeeringud on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Investeeringutasuvus on teataval määral taastunud, kuid püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid veidi üle nulli.

                     (201)

                     Kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusaluse perioodi alguses positiivses suunas. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil muutus liidu tootmisharu jälle kahjumlikuks.

                     (202)

                     Samas vähenes vaatlusalusel perioodil kolmandatest riikidest pärit import nii absoluutmahus kui ka turuosa poolest. Vaatamata liidu tarbimise vähenemisele, suurenes Hiina impordi turuosa 4 %, kuna nende hind oli langenud. Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad olid veidi kõrgemad kui väga madalad Hiina hinnad, ei saanud komisjon teha järeldust, kas kõnealune import on tegelikult pärit HRVst, nagu on selgitatud põhjenduses 171. Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine ühikuhind on ainult veidi kõrgem kui hinnad, millega HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule sisenes. Seega, olenemata sellest, kas kolmandatest riikidest pärit import on tegelikult pärit HRVst või mitte, langes liidu tootmisharu halvenev majanduslik ja finantsolukord kokku jätkuva HRVst pärit dumpinguhinnaga tüüpilises mahus impordiga liidu turule, lüües jätkuvalt alla liidu tootmisharu hinnad ja on seega jätkanud ebaõiglase konkurentsisurve avaldamist liidu tootmisharule.

                     (203)

                     Komisjon jõudis järeldusele, et kahjutegurite üldise hindamise põhjal kannab liidu tootmisharu ikka veel olulist kahju, kuna liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord ei ole paranenud ning tootmisharu ei ole taastunud olulisest kahjust, mille komisjon esialgses uurimises kindlaks tegi.

               4.7.   Kahju jätkumise tõenäosus

                     (204)

                     Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas HRVst pärit impordi tekitatud oluline kahju võib jätkuda, kui meetmetel lastakse aeguda.

                     (205)

                     Et teha kindlaks kahju jätkumise tõenäosus HRV suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon i) HRV vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust ja iii) Hiinast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda.

               (a)
               Vaba tootmisvõimsus HRVs

                     (206)

                     Nagu selgitatud põhjendustes 140–143, on HRVs olulisel määral vaba tootmisvõimsust, mis ületab suurelt kogu liidu tarbimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (207)

                     Peale selle ei leidnud komisjon ühtegi tõendit selle kohta, et omamaine nõudlus uurimisaluse toote järele võiks HRVs või mõne muu kolmanda riigi turul lähitulevikus suureneda. Komisjon jõudis seega järeldusele, et omamaine nõudlus HRV või muudel kolmandate riikide turgudel ei suuda HRV vaba tootmisvõimsust ära kasutada.

               (b)
               Liidu turu atraktiivsus

                     (208)

                     Nagu selgitatud põhjendustes 144–145, on liidu turg HRV eksportivatele tootjatele atraktiivne turg. HRVst pärit impordi turuosa oli esialgsel uurimisperioodil (2001–2005) 76,2 %, mis näitab HRVst pärit impordi võimalikku taset meetmete aegumise korral.

                     (209)

                     Hiinast pärit import, kui poleks olnud dumpinguvastast tollimaksu, oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil löönud alla liidu tootmisharu müügihinnad 60 % võrra. See näitab, milline võib olla HRVst pärit impordi tõenäoline hinnatase meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks hinnasurve liidu turul, mis tekitaks liidu tootmisharule veelgi rohkem olulist kahju.

                     (210)

                     Seega, tõenäoliselt suurendaksid HRV eksportivad tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest.

               (c)
               Mõju liidu tootmisharule

                     (211)

                     HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi jätkuv esinemine liidu turul ja sellise impordi madal hind on takistanud liidu tootmisharul täielikult kasu saada olemasolevatest dumpinguvastastest meetmetest ja toibuda varasemast kahjulikust dumpingust. Sellise dumpinguhinnaga impordi olemasolu tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma suurenenud kulusid kajastada müügihindades, ning see põhjustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema kasumlikkuse märkimisväärse halvenemise kahjumliku tasemeni.

                     (212)

                     Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei suuda liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa HRVst pärit madala hinnaga impordi tõttu säilitada. On ülimalt tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb HRV turuosa kiiresti. Müügimahtude edasine vähenemine tooks kaasa veelgi madalama tootmisvõimsuse rakendusastme ja keskmise tootmiskulu suurenemise. Koos suurema hinnasurvega, kuna ilma meetmeteta ületaks hinna allalöömine 60 %, tooks see kaasa liidu tootmisharu juba niigi ebakindla finantsolukorra halvenemise ja lõpuks ka tootmiskohtade sulgemise ning lõpuks tootmise kadumise kõikjal väljaspool HRVd.

                     (213)

                     Seepärast järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et kehtivate meetmete aegumine tooks kaasa jätkuva kahju HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, ning liidu tootmisharu niigi kahjustatud olukord halveneks veelgi.

               4.8.   Järeldus

                     (214)

                     Meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt oluliselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad väga palju alla. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju jätkumine väga tõenäoline.

               5.   LIIDU HUVID

                     (215)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

                     (216)

                     Liidu huvide kindlakstegemisel hindas komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                     (217)

                     Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

               5.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (218)

                     Uurimine on näidanud, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord väga tõenäoliselt veelgi. See võib põhjustada tootmisharu kadumise ja turu monopoliseerimise HRV poolt.

                     (219)

                     Seega järeldas komisjon, et HRV suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks liidu tootmisharule kasulik.

               5.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

                     (220)

                     Nagu on osutatud põhjendustes 14 ja 17, soovisid vaid üks importija ja üks kasutaja end registreerida huvitatud isikuna ning kumbki neist ei esitanud selles uurimises kohta märkusi. Importijate ja kasutajate vähest koostööd võib selgitada uurimisaluse toote vähese mõjuga nende tootmiskuludele; see on kooskõlas eelmises aegumise läbivaatamises tehtud järeldustega. Ilmneb, et kõnealust toodet käsitatakse kaubana ning selle hind ja asjaolu, et kõiki vajalikke tüüpe saab tarnida ühelt tarnijalt, on klientide jaoks peamised kriteeriumid. Võttes arvesse uurimisaluse toote minimaalset mõju tootmisahelas sellele järgnevate toodete kuludele, jõuti järeldusele, et meetmetel ei oleks kahjulikku mõju importijatele ja kasutajatele.

               5.3.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (221)

                     Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

               6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (222)

                     Komisjoni poolt dumpingu jätkumise ja liidu huvide kahjustamise tõenäosuse kohta tehtud järelduste alusel tuleks säilitada HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

                     (223)

                     Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Uurimisaluse toote impordi puhul, kui tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõigi teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

                     (224)

                     Iga taotlus kohaldada kõnealuseid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (69) koos kõigi vajalike andmetega. Eelkõige tuleb esitada teave mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

                     (225)

                     Määruse 2018/1046 (70) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

                     (226)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla kuuluvatele vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodidele, sh keevituselektroodide volframvarrastele ja -lattidele (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane imporditollimaks

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                           Äriühing

                           Tollimaks

                           TARICi lisakood

                           Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

                           17,0 %

                           A754

                           Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

                           41,0 %

                           A755

                           Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

                           38,8 %

                           A756

                           Kõik muud äriühingud

                           63,5 %

                           A999

               3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et selle arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud [kogus] teatavad orgaanilise kattega terastooted on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

               4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
            Brüssel, 26. juuli 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2007, ELT L 72, 13.3.2007, lk 1.

            (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 508/2013, ELT L 150, 4.6.2013, lk 1.

            (4)  ELT C 292, 2.9.2017, lk 6.

            (5)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrusega (EL) nr 2018/825 (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

            (6)  ELT C 186, 31.5.2018, lk 13.

            (7)  Tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab uurimisalust toodet, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

            (8)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations (Komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses).

            (9)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

            (10)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

            (13)  Aruande 3. peatüki lk 41 ja lk 73–74.

            (14)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

            (15)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

            (16)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

            (17)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

            (18)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

            (19)  Aruande 13. peatükk, lk 322.

            (20)  Aruande 12. peatükk, lk 298–312.

            (21)  Aruande 12. peatükk, lk 267–282.

            (22)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

            (23)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

            (24)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

            (25)  See https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (26)  Vt Hiina värviliste metallide tööstuse liidu veebisaiti: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (vaadatud 29. märtsil 2019).

            (27)  Aruande 12. peatükk, lk 322.

            (28)  Aruande jaotised 14.1–14.3.

            (29)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

            (30)  Aruande 12. peatükk, lk 268.

            (31)  Aruande 12. peatükk, lk 271.

            (32)  Aruande 12. peatükk, lk 273.

            (33)  Aruande 12. peatükk, lk 279.

            (34)  Aruande 12. peatükk, lk 306.

            (35)  Aruande 12. peatükk, lk 310.

            (36)  Aruande 12. peatükk, lk 311.

            (37)  Aruande 12. peatükk, lk 316.

            (38)  Vt Mofcom teadet nr 208, [2018] mis on kättesaadav aadressil: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (vaadatud 26.4.2019).

            (39)  Vt aruanne, lk 298.

            (40)  OECD. (2014). Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (Faktid, eksijäreldused ja paremad tavad), (OECD Publishing, 2014), lk 26.

            (41)  OECD (2016). Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials (Metodoloogiline märkus tööstuslike toorainete ekspordipiirangute kohta), OECD, 9. märts 2016.

            (42)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

            (43)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

            (44)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

            (45)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

            (46)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

            (47)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

            (48)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

            (49)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

            (50)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

            (51)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

            (52)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

            (53)  Aruanne, samas.

            (54)  Aruande 14. peatükk, lk 362–363; siin loetletakse ELi kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimised (seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehtterastoodetega ja teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodetega) ning Austraalia, Kanada, India ja USA ametiasutuste korraldatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimine.

            (55)  Aruande 6. peatükk, lk 127, eriti seoses IMFi hinnanguga.

            (56)  Aruande 12. peatükk, lk 274 ja 281–282.

            (57)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

            (58)  Maailmapanga avatud andmed – kõrgem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (59)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

            (60)  Maailmapanga avatud andmed – kõrgem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

            (62)  NACE koodid on leitavad aadressil: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

            (63)  Tööjõukulud on leitavad aadressil: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

            (64)  Pressiteade kõnealuse tootmissektori omamaiste tootjate hinnaindeksi muutuse kohta aastas on kättesaadav aadressil http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

            (65)  Orbis (Bureau Van Dijk) on üleilmne ettevõtete andmete esitaja, www.bvdinfo.com.

            (66)  6. märtsi 2019. aasta teatis, 2. lisa.

            (67)  6. märtsi 2019. aasta teatis, 2. lisa.

            (68)  Ekspordipiirangute ja hindade vahelist seost on põhjalikumalt kirjeldatud aruandes, punkt 12.4.1, lk 298–299.

            (69)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Brüssel, Belgia.

            (70)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018.aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.