title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1267, 29. juuli 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes

text:
                  2.8.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 277/62

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1267,
         29. juuli 2021,
         millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

                     (1)

                     Määrusega (EÜ) nr 598/2009, (2) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu vahemikus 211,2–237 eurot netotonni kohta selliste Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli ning mis kuulusid sel ajal CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla. Selle määrusega kehtestatud tasakaalustavale tollimaksule osutatakse edaspidi kui esialgsetele meetmetele. Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

                     (2)

                     Rakendusmäärusega (EL) nr 443/2011 (3) laiendas nõukogu pärast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, v.a Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel toodang. Sama määrusega laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu USAst imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

                     (3)

                     Euroopa Komisjon taaskehtestas pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) rakendusmäärusega (EL) 2015/1519 (4) lõplikud tasakaalustavad meetmed USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

                     (4)

                     Lisaks laiendati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu ka Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, välja arvatud Kanadas Ontarios Oakville’is ja Guelphis asuvate äriühingute BIOX Corporation ja Rothsay Biodiesel ning Kanadas Nova Scotias Dartmouthis asuva äriühingu DSM Nutritional Products Canada Inc. toodang. Sama määrusega laiendas Euroopa Komisjon lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest imporditud segatud biodiislikütusele, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

                     (5)

                     Praegu kehtivad tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud vahemikus 211,2–237 eurot eksportivatelt tootjatelt imporditud netotonni kohta.

               1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                     (6)

                     Pärast seda, kui avaldati teade eelseisva aegumise kohta, (6) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

                     (7)

                     Läbivaatamistaotluse esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideeritud biodiislikütuse jätkuva sisenemise liitu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

               2.   AEGUMISE LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

                     (8)

                     Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 14. septembril 2020 kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 aegumise läbivaatamise USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“).

                     (9)

                     Samal päeval, 14. septembril 2020, algatas komisjon USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise.

                     (10)

                     Kanada valitsus esitas kõnealuse algatamise kohta märkused, milles märkis, et meetmete säilitamise korral tuleks säilitada kolme Kanada biodiislikütuse tootja suhtes tehtud erand. Komisjon säilitas erandi käesoleva määruse artiklis 2.

               2.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (11)

                     Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               2.2.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

                     (12)

                     Kõnealune juhtum algatati 14. septembril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

                     (13)

                     15. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (9) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leidsid, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena. Äriühingud BP OIL International Limited ja Argent Energy taotlesid, et neid käsitataks jätkuvalt huvitatud isikutena, ja esitatud tõendite põhjal neile see õigus ka anti. Eelkõige esitasid mõlemad äriühingud tõendeid seotud üksuste olemasolu kohta vastavas liidu turul tegutsevas kontsernis. Seevastu asendati Ühendkuningriigi emaettevõtja Valero Energy Limited selle Iirimaa tütarettevõtjaga Valero Energy Limited Ireland, kuna viimane tegutseb liidu turul.

               2.3.   Huvitatud isikud

                     (14)

                     Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Ameerika Ühendriikide tootjaid ja Ameerika Ühendriikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

                     (15)

                     Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               2.4.   Väljavõtteline uuring

                     (16)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

            Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (17)

                     14. septembril 2020 teavitas komisjon huvitatud isikuid kooskõlas algatamisteate punktiga 5.3 liidu tootjate esialgsest valimist. Komisjon koostas valimi, võttes aluseks samasuguse toote tootmis- ja müügimahu 2019. aastal ning samasuguse toote tootjate geograafilise asukoha. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas 17,5 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja valim tagab ka hea geograafilise jaotuse. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esialgse valimi kohta märkusi esitama. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast liidu tootjate esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud.

            Importijate väljavõtteline uuring

                     (18)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

                     (19)

                     Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, Shell Trading Rotterdam BV, ja seetõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

            Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                     (20)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon eksportiva riigi ametiasutustel teha kindlaks muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (21)

                     Kolm USA eksportivat tootjat andsid endast teada ja väljendasid valmisolekut uurimises komisjoniga koostööd teha. Arvestades väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja kõigil kolmel äriühingul paluti vastata küsimustikule.

               2.5.   Asjaomase riigi koostöö

                     (22)

                     15. oktoobril 2020 saatis üks algselt koostööd teinud äriühingutest komisjonile e-kirja, milles teatas, et ta ei tee enam koostööd. Lisaks sellele ei esitanud ka ülejäänud kaks äriühingut küsitud teavet, kuna nad ei täitnud ega tagastanud küsimustikku etteantud tähtajaks.

                     (23)

                     10. novembril 2020 saatis komisjon kirja, milles teavitas kõiki kolme äriühingut kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest. Kavatsusest teatati ka USA ametiasutustele. Kirjale vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Märkusi ei esitatud.

                     (24)

                     Lisaks palus komisjon algatamise ajal 14. septembri 2020. aasta verbaalnoodis, et USA ametiasutused täidaksid ja saadaksid tagasi USA valitsusele mõeldud subsiidiumidevastase uurimise küsimustiku. Komisjon ei saanud ettenähtud tähtaja jooksul vastust.

                     (25)

                     10. novembril 2020 saatis komisjon verbaalnoodi, milles teavitas USA ametiasutusi kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 28 ja, arvestades koostöö puudumist, lähtuda uurimises kättesaadavatest faktidest.

                     (26)

                     Verbaalnoodile vastamise tähtaeg oli 17. november 2020. Ühtegi märkust ei saadud.

                     (27)

                     Komisjon järeldas seega, et ükski eksportiv tootja ega USA valitsus ei tee aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. Seetõttu otsustas komisjon kohaldada alusmääruse artikli 28 sätteid ja teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

               2.6.   Küsimustikud

                     (28)

                     Algatamise ajal tehti eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku koopia kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

                     (29)

                     Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja ühelt sõltumatult liidu importijalt.

               2.7.   Kontrollimine

                     (30)

                     Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud viiruse leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (10). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:

                                       liidu tootjad

                                             —

                                             SAIPOL Bu Diester, Prantsusmaa

                                             —

                                             CAMPA Iberia S.A.U., Hispaania

                                             —

                                             VERBIO Vereinigte BioEnergie AG, Saksamaa

                                       importijad

                                             —

                                             Shell Trading Rotterdam BV, Madalmaad

               2.8.   Avalikustamine

                     (31)

                     21. mail 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad tasakaalustavad tollimaksud säilitada/kehtetuks tunnistada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

                     (32)

                     Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine.

               3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         3.1.   Vaatlusalune toode

                     (33)

                     Vaatlusalune toode on sama, mida käsitles esialgne uurimine ja eelmine aegumise läbivaatamise uurimine, nimelt Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099), ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

                     (34)

                     Biodiislikütus on taastuvkütus, mida toodetakse erinevatest toorainetest, st taimeõlidest, nagu rapsiõli, sojaõli, palmiõli, kasutatud praadimisõlid, loomsed rasvad või biomass.

                     (35)

                     Biodiislikütust kasutatakse transpordisektoris, peamiselt segatuna mineraalse diislikütusega (st nafta/tavaline diislikütus), ja väga vähesel määral puhtal kujul (B100).

               3.2.   Samasugune toode

                     (36)

                     Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 —

                                 vaatlusalune toode;

                                 —

                                 toode, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning

                                 —

                                 toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

                     (37)

                     Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.3.   Toote määratlusega seotud väited

                     (38)

                     Rootsi äriühing Preem AB ja Valero Energy Ltd Ireland, kes on kütusetootjad ja seega vaatlusaluse toote kasutajad, väitsid, et rasvhapete metüülestrite (FAME) biodiislikütus ja hüdrogeenitud taimeõli (HVO) biodiislikütus on kaks eri liiki biodiislikütust ning et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta. Ajutiste meetmete kehtestamist käsitlevas 2009. aasta määruses (11) loeti biodiislikütuseks igat liiki biodiislikütus ja biodiislikütuse segud. Diislikütusega saab segada nii rasvhapete metüülestreid kui ka hüdrogeenitud taimeõli ning hoolimata füüsikaliste omaduste mõningatest erinevustest on toote lõppkasutus sama ja liidu tootmisharu toodab mõlemat toodet. Lisaks määratleti esialgse uurimise kaebuses hüdrogeenitud taimeõlidest toodetud diislikütus selge sõnaga kui vaatlusaluse toote hulka kuuluv ja tol ajal ei vaidlustanud seda väidet ükski isik. Seepärast lükati see väide tagasi.

               4.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

         4.1.   Sissejuhatavad märkused

                     (39)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 28 lõikega 1 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua USAst pärit vaatlusaluse toote subsideerimise jätkumise või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Kuna eksportivad tootjad ja USA ametiasutused koostööd ei teinud, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 22–27, ei olnud võimalik teha analüüsi eksportivate tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete põhjal.

                     (40)

                     Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 28 subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Komisjon kasutas teabe saamiseks järgmisi allikaid: taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks ja taotluse esitaja hiljem esitatud teave, Eurostat, ülemaailmne kaubandusatlas (edaspidi „GTA“) ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (USDA) veebisait.

                     (41)

                     Eelkõige analüüsis komisjon järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid, mida nimetati läbivaatamistaotluses ja mis olid komisjoni kontrolli kohaselt endiselt kehtivad.

                     (42)

                     Teisest küljest ei analüüsinud komisjon USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ning arvestades eespool nimetatud kavade põhjal subsideerimise jätkumise kohta tehtud järeldusi, lähemalt järgmisi föderaalseid ja osariikide subsiidiumikavasid.

               4.2.   Subsideerimine – föderaalsed kavad

         4.2.1.   Biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit

         4.2.1.1.   Õiguslik alus

                     (43)

                     USA seadustiku (US Code – U.S.C.) 26. jaotise § 40A lõige b on biodiislikütuse segajate, jaemüüjate ja lõpptarbijate maksukrediitide kava õiguslik alus. Selles nimetatakse järgmisi biodiislikütuse krediite:

                                 1)

                                 biodiislikütuse segu krediit;

                                 2)

                                 biodiislikütuse krediit;

                                 3)

                                 agrobiodiislikütuse väiketootja krediit.

                     (44)

                     Biodiislikütuse segu krediit on USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (12). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (13). Siiski ei ole see subsiidiumikava päriselt lõppenud, vaid seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (14). See viieaastane pikendus on alates kõnealuse subsiidiumikava kasutuselevõtust kõige pikem.

                     (45)

                     Pärast avalikustamist teavitas taotluse esitaja komisjoni sellest, et 25. mail 2021 võeti nii Ameerika Ühendriikide Senatis kui ka Ameerika Ühendriikide esindajatekojas vastu seadus, et laiendada biodiislikütuse segu krediidikava täiendavalt kolme aasta võrra, st 31. detsembrini 2025.

                     (46)

                     Nagu biodiislikütuse segu krediit on ka biodiislikütuse krediit USA föderaalsetes õigusaktides sätestatud alates 2005. aastast (15). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (16). Siiski ei ole ka see subsiidiumikava lõppenud ja seda on praeguseni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022 (17).

                     (47)

                     Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit on tulumaksukrediit, mida kohaldatakse ainult agrobiodiislikütuse väiketootjate suhtes. Seda kava analüüsitakse allpool põhjendustes 63–70.

               4.2.1.2.   Toetusõiguslikkus

                     (48)

                     Selleks et eespool põhjenduse 43 punktis 1 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi saamise tingimusele vastata, peab äriühing valmistama biodiisli- ja diislikütuse segu, mida müüakse või kasutatakse kütusena.

                     (49)

                     Kõnealust toetust taotlev isik peab biodiislikütuse tootjalt või importijalt hankima sertifikaadi, millega määratakse kindlaks toode ning biodiislikütuse ja agrobiodiislikütuse protsent tootes (18). Krediit realiseeritakse aktsiisimaksukrediidina või juhul, kui äriühingu aktsiisimaksukohustus on väiksem kui kogu aktsiisimaksukrediit, võib äriühing oma krediidi jääki taotleda ka tagastamisele kuuluva tulumaksukrediidina. Tagastamisele kuuluv tulumaksukrediit on maksumaksja tulumaksukrediit või otsetoetus. See on tagasimakstav, kuna ülemäärast krediiti on võimalik maksumaksjale rahalise otsetoetusena välja maksta, kui krediit on suurem kui üksikisiku maksukohustus.

                     (50)

                     Eespool põhjenduse 43 punktis 2 nimetatud biodiislikütuse krediit on mittetagastatav tulumaksukrediit puhta, segamata biodiislikütuse jaemüüjatele või lõpptarbijatele. Puhta biodiislikütuse krediiti saab ainult isik, kes tangib sõidukit puhta biodiislikütusega või kasutab seda kütusena. Tuleks märkida, et ka biodiislikütuse tootjatel, kes toodavad oma biodiislikütuse ise, on võimalik kõnealust krediiti saada. Seega peab biodiislikütuse tootja kõnealuse krediidi saamiseks täitma kas jaemüüja (paneb galloni biodiislikütust lõpptarbija kütusepaaki) või lõpptarbija (nt tangib biodiislikütusega oma sõidukeid) ülesandeid.

               4.2.1.3.   Praktiline rakendamine

                     (51)

                     Diislikütusega segatud biodiislikütus annab õiguse saada aktsiisimaksu- või tulumaksukrediiti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valdav krediit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, sh agrobiodiislikütus ja biomassist saadud diislikütus.

                     (52)

                     Segatud kütuse lõplik maksukrediit sõltub selles oleva biodiislikütuse osakaalust. Miinimumnõue ja ühtlasi ka kõige levinum tava on lisada 99,9 % biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütust (segatud toote nimi USAs on B99), kuna see kindlustab maksimaalse maksukrediidi saamise. Biodiislikütuse osakaal segatud tootes mõjutab maksukrediiti (nt 100 gallonit B99 sisaldab 99,9 gallonit biodiislikütust ning annab õiguse saada 99,90 USA dollari ulatuses maksukrediiti). Puhta toote (B100) muutmine segatud tooteks (B99) on lihtne protsess. Selle all mõistetakse puhtale biodiislikütusele 0,1 % mineraaldiislikütuse lisamist ja sellega ei kaasne vaatlusaluse toote oluline muutmine. Segamine annab õiguse krediidi saamiseks.

                     (53)

                     Biodiislikütuse tootjad saavad toetust taotleda juhul, kui nad teevad segamisprotsessi ise. Tootja peab segama puhta biodiislikütuse diislikütusega. Sellel, kas segatud biodiislikütust müüakse omamaiselt või ekspordiks, ei ole toetuse saamise õigusele mingit mõju.

                     (54)

                     Äriühingutel, mis biodiislikütust ise ei tooda, vaid ostavad puhast biodiislikütust ja segavad selle biodiislikütuse seguks, on samuti õigus saada maksukrediiti. Sellised äriühingud peavad saama biodiislikütuse tootjalt või importijalt (ning vajaduse korral ka vahepealsetelt edasimüüjatelt) sertifikaadi, millega tootja tõendab, et ei ole maksukrediiti taotlenud (19).

                     (55)

                     Toetust on võimalik taotleda aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina või otsetoetusena. Toetuse kogusumma jääb samaks (1 USA dollar galloni kohta) olenemata sellest, kas toetust taotletakse aktsiisimaksu- või tulumaksukrediidina, maksumaksja otsetoetusena või kombinatsioonina eespool nimetatutest.

                     (56)

                     U.S.C. näeb ette, et biodiislikütuse segu krediiti antakse ainult juhul, kui biodiislikütuse ja mineraaldiislikütuse segu valmistav äriühing (segu valmistaja) saab biodiislikütuse tootjalt sertifikaadi (edaspidi „biodiislikütuse sertifikaat“), milles tootja muu hulgas kinnitab sertifikaadiga seonduva biodiislikütuse kogust ning seda, kas kõnealune biodiislikütus on agrobiodiislikütus või muud tüüpi biodiislikütus.

                     (57)

                     Mis puudutab biodiislikütuse krediiti, siis võib sarnaselt eelmise aegumise läbivaatamisega segamata biodiislikütuse jaemüüja (või jaemüüjana tegutsev biodiislikütuse tootja) või lõppkasutaja saada 1,00 USA dollarit galloni kohta kõigi segamata (puhaste) biodiislikütuse liikide eest, mis on pandud sõiduki kütusepaaki või mida kasutatakse kütusena. Mittetagastatav äriühingu tulumaksukrediit on äriühingu tulumaksu ümberarvutus. See on mittetagastatav, kuna juhul, kui äriühingu krediidid on suuremad kui tema maksukohustus, ei ole üleliigset krediiti võimalik äriühingule rahalise otsetoetusena välja maksta.

                     (58)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on nende kavade tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (20) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, et USA eksportivad tootjad said kavadest kasu.

               4.2.1.4.   Järeldus

                     (59)

                     Biodiislikütuse segu krediiti ja ka biodiislikütuse krediiti tuleb vaadelda fiskaaltoetusena sellest olenemata, kas seda antakse rahalise toetuse (võimalik vaid biodiislikütuse segu krediidi puhul) või maksukohustuste tasaarvestamise vormis (kehtib mõlema maksukrediidi suhtes).

                     (60)

                     Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna kavadega pakutakse USA valitsuse rahalist toetust otsetoetustena (sularahamaksed, võimalik ainult biodiislikütuse segu krediidi puhul) ja saamatajäänud tuluna, mis kuuluks vastasel juhul maksmisele (maksude tasaarvestus), ning see kehtib mõlema maksukrediidi puhul. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (61)

                     Kavade raames võivad toetusi saada äriühingud, kes on osa biodiislikütuse tootmisharust, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

                     (62)

                     Kokkuvõtteks võib öelda, et kuna biodiislikütuse segu krediidikavaga võimaldatakse subsiidiumit 1 USA dollar galloni kohta kõigi biodiislikütuse liikide puhul, siis leidis komisjon, et selle kavaga pakuti Ameerika Ühendriikide biodiislikütust eksportivatele tootjatele märkimisväärses summas subsiidiumeid ja see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige olulisem kava. Subsiidium 1 USA dollar galloni kohta oleks umbes 302 eurot tonni kohta.

               4.2.2.   Agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit

         4.2.2.1.   Õiguslik alus

                     (63)

                     U.S.C. 26. jaotise §-ga 40A on ette nähtud ka agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit, nagu biodiislikütuse segu krediit ja biodiislikütuse krediit.

                     (64)

                     Peale selle on sarnaselt põhjendustes 44 ja 46 nimetatud biodiislikütuse segu krediidi ja biodiislikütuse krediidiga USA föderaalsetes õigusaktides alates 2005. aastast sätestatud ka agrobiodiislikütuse biodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit (21). USA 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (Energy Improvement and Extension Act 2008) § 202 lõike a kohaselt pidi see maksusoodustus aeguma 31. detsembril 2009 (22). Siiski ei ole see subsiidiumikava lõppenud, vaid seda on korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud. Viimati ennistas USA Kongress kava 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (Further Consolidated Appropriations Act) kaheks aastaks alates 31. detsembrist 2017 ja pikendas seda seejärel veel kolmeks aastaks, see tähendab kuni 31. detsembrini 2022.

               4.2.2.2.   Toetusõiguslikkus

                     (65)

                     Kõnealust kava saavad kasutada ainult puhta agrobiodiislikütuse väiketootjad. Segajad või müüjad, kes ostavad biodiislikütust, kuid ei tooda seda, ei ole krediidi saamiseks kõlblikud. Väiketootja on iga isik, kelle tootmisvõimsus ei ületa 60 miljonit gallonit agrobiodiislikütust aastas.

                     (66)

                     Agrobiodiislikütuse väiketootja võib taotleda iga toodetud agrobiodiislikütuse galloni kohta 0,10 USA dollarit mittetagastatavat ettevõtte tulumaksukrediiti. Tootja nõuetele vastava toodangu hulk ei tohi ühelgi maksustamisaastal ületada 15 miljonit gallonit. Krediidi taotlemiseks peab toodetud agrobiodiislit kasutama kütusena, müüma kütusena kasutamise eesmärgil või kasutama sellise biodiislikütuse ja diislikütuse segu loomiseks, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamise eesmärgil. Seega saavad agrobiodiislikütuse väiketootjad kombineerida seda kava biodiislikütuse segu krediidikavaga ja saada seega kokku 1,10 USA dollarit galloni eest. Agrobiodiislikütuse suurtootjad seevastu võivad saada toetusi ainult biodiislikütuse segu kavast.

               4.2.2.3.   Praktiline rakendamine

                     (67)

                     Ettevõtte mittetagastatavate tulumaksukrediitide taotlused esitatakse igal aastal, kui taotleja esitab oma tuludeklaratsiooni. Asjaomase maksuaasta jooksul taotleja toodetud iga biodiislikütuse galloni, maksimaalselt 15 miljoni galloni eest saadav krediit tasaarvestatakse taotleva ettevõtte tulumaksukohustusega. Kui taotleja maksukohustus on väiksem kui taotletud krediidi suurus, saab ülemäärase summa järgmistesse maksuaastatesse edasi kanda.

                     (68)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (23) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.2.2.4.   Järeldus

                     (69)

                     Komisjon leidis kooskõlas oma esialgses uurimises tehtud järeldustega, et kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul tasuda. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (70)

                     Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.2.3.   USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm

         4.2.3.1.   Õiguslik alus

                     (71)

                     Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programmi reguleerib 2002. aasta põllumajandusettevõtete turvalisuse ja maakohtadesse investeerimise seaduse (Farm Security and Rural Investment Act) IX jaotise § 9005 (edaspidi „2002. aasta põllumajandusettevõtete seadus“) ning praegu on see kodifitseeritud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8105.

                     (72)

                     Programm pidi kavakohaselt lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal (24) ja veel üks kord 2014. aastal (25). Sellega seoses pikendati 2014. aasta põllumajandusseadusega programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni (26).

               4.2.3.2.   Toetusõiguslikkus

                     (73)

                     Selles programmis nähakse ette otsetoetused selliste täiustatud biokütuste tootjatele, mida määratletakse üldiselt kui „biomassist, välja arvatud maisiterade tärklisest saadud kütust“. Määratlus hõlmab biomassist toodetud diislikütust (27). Kuni viis protsenti programmi rahalistest vahenditest võib jagada toetusõiguslikele tootjatele, kelle rafineerimisvõimsus ületab 150 miljonit gallonit täiustatud biokütust aastas. Segud ei ole selles programmis rahastamiskõlblikud.

               4.2.3.3.   Praktiline rakendamine (28)

                     (74)

                     Osalejad saavad valitsuselt otsetoetust, kui nad on programmist seda taotlenud. Tootjad peavad kõigepealt ametiasutuses registreeruma ja allkirjastama lepingu. Tootjad peavad majandusaasta igas kvartalis esitama taotlused toetuse saamiseks, et saada selles kvartalis toodetud täiustatud biokütuse eest toetust. Toetust antakse nii tegeliku tootmise kui ka tootmise kasvu eest. Tegeliku tootmise alusel tehtavad maksed arvutatakse iga kvartali jaoks kvartalis tegelikult toodetud täiustatud biokütuse koguse kohta.

                     (75)

                     Tootmise kasvuga seotud maksed tehakse majandusaastal toodetud toetuskõlbliku täiustatud biokütuse koguse alusel, mis on suurem kui eelmisel majandusaastal toodetud kogus (alates 2009. aastast).

                     (76)

                     Rahalised vahendid jagatakse kõigi tootjate vahel, kes taotluse esitavad, lähtudes BTU (29)-tootmisväärtusest. Toetus jaotatakse vastavalt BTU-väärtusele kõigi tootjate vahel ühtlaselt.

                     (77)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (30) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.2.3.4.   Järeldus

                     (78)

                     Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (79)

                     Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.2.4.   Tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit

         4.2.4.1.   Õiguslik alus

                     (80)

                     Programm on eksisteerinud alates 1. jaanuarist 2009, see loodi 2008. aasta toiduainete, keskkonnakaitse- ja energiaseaduse (Food, Conservation, and Energy Act) alusel ning seda haldab USA maksuamet. See on konsolideeritud USA seadustiku 26. jaotise § 40 lõike b punktis 6.

                     (81)

                     Algselt pidi see subsiidium aeguma 31. detsembril 2012. Seda on aga mitu korda pikendatud, viimati 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021.

               4.2.4.2.   Toetusõiguslikkus

                     (82)

                     Selles kavas nähakse ette mittetagastavat üldist ettevõtlustulu maksukrediiti 1,01 USA dollarit galloni kohta teise põlvkonna biokütuse eest, mida kasutatakse kütusena või müüakse kütusena kasutamiseks. Toetusõiguslikud on tootjad, teiste seas taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuste tootjad.

               4.2.4.3.   Praktiline rakendamine

                     (83)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (31) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

                     (84)

                     Lisaks sellele prognoositakse, et tselluloosipõhised biokütused moodustavad tulevikus olulise osa USA toodangust, nagu näitavad mitmed käimasolevad projektid, mille eesmärk on arendada tselluloosipõhise diislikütuse tootmisvõimsust (32).

               4.2.4.4.   Järeldus

                     (85)

                     Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuse vormis. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (86)

                     Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes toodavad taastuvast või korduvalt esinevast lignotselluloossest või hemitselluloossest materjalist või vetikatest saadud biokütuseid. Seega peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt spetsiifiliseks ning seega tasakaalustatavaks.

               4.2.5.   Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm

         4.2.5.1.   Õiguslik alus

                     (87)

                     Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogramm on ette nähtud USA seadustiku 7. jaotise §-s 8103 ja seda haldab USA põllumajandusministeerium (Department of Agriculture, USDA).

                     (88)

                     Eelmises aegumise läbivaatamises nimetati sama programmi „Täiustatud biokütuste laenutagatisteks“, kuid eelmise aegumise läbivaatamise raames seda ei analüüsitud.

                     (89)

                     Läbivaatamistaotluse kohaselt kehtis programm läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               4.2.5.2.   Toetusõiguslikkus

                     (90)

                     Programmist antakse laenutagatisi kuni 250 miljonit dollarit, et aidata kaasa täiustatud biokütuste (sealhulgas biodiislikütuse), taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiate arendamisele. Laias laastus võivad programmist toetust saada kahte liiki projektid: biokütuste rafineerimistehased ja biopõhiste toodete tootmisrajatised. Täiustatud biokütus on määratletud kui muust taastuvast biomassist kui maisiteratärklis toodetud kütus. Projekti asukoht peab olema USA osariigis.

                     (91)

                     Kõlblikud kandidaadid on teiste hulgas üksikisikud, osariikide valitsused või kohalikud omavalitsused, põllumajandusühistud, riiklikud laborid, kõrgharidusasutused ja maapiirkondade elektriühistud.

                     (92)

                     Föderaaltasandi osaluse kogusumma (laenutagatis pluss muud föderaalsed vahendid) ei tohi ületada 80 protsenti projekti rahastamiskõlblikest kogukuludest. Laenuvõtja ja teised projekti peamised osalejad peavad tegema olulise rahalise sissemakse omakapitali.

               4.2.5.3.   Praktiline rakendamine

                     (93)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (33) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.2.5.4.   Järeldus

                     (94)

                     Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, kuna USA valitsus pakub kava alusel fiskaaltoetust. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (95)

                     Kava raames võivad toetusi saada äriühingud, kes osalevad täiustatud biodiislikütuse tööstuses, ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.3.   Subsideerimine – osariikide kavad

         4.3.1.   Iowa biodiislikütuse tootja maksutagastus

         4.3.1.1.   Õiguslik alus

                     (96)

                     Iowa põllumajandus- ja tarbijateenuste ministeeriumi kava õiguslik alus on Iowa koodeksi § 423.4 punkt 9.

                     (97)

                     Kava pidi lõppema 1. jaanuaril 2015, kuid Iowa osariigi 85. peaassamblee pikendas seda 2014. aastal 1. jaanuarini 2018. 2016. aastal pikendas Iowa osariigi 86. peaassamblee kava 24. mail 2016 vastu võetud õigusaktiga (peatükk 1106) veel üheksaks aastaks, st 1. jaanuarini 2025.

               4.3.1.2.   Toetusõiguslikkus

                     (98)

                     Tootja peab olema biodiislikütuse tootja, registreeritud Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuris vastavalt USA föderaalsete õigusnormide kogumi 40. jaotise §-le 79.4 (40 CFR § 79.4). Biodiislikütus peab olema mõeldud kasutamiseks biodiisliga segatud kütustes vastavalt Iowa koodeksi §-le 214A.2. Biodiislikütus peab olema toodetud Iowas.

               4.3.1.3.   Praktiline rakendamine

                     (99)

                     Toetusõiguslikud biodiislikütuse tootjad peavad esitama tagastamisnõude, millel näitavad andmeid selle kohta, mitu gallonit biodiislikütust kvartalis toodeti. Maksuamet vaatab tagastamisnõuded läbi ja heakskiitmise korral teeb igale toetusõiguslikule biodiislikütuse tootjale tagasimakse.

                     (100)

                     Tagastamisnõuded esitatakse igal aastal aprillis, juulis, oktoobris ja jaanuaris ning tagastustšekid väljastatakse igal aastal mais, augustis, novembris ja veebruaris.

                     (101)

                     Programmi raames tagastatakse Iowas toodetud biodiislikütuse galloni kohta 0,02 USA dollarit. Tagasimakse piirdub esimese 25 miljoni galloniga, mis igas rajatises toodetakse.

                     (102)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (34) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.3.1.4.   Järeldus

                     (103)

                     Komisjon käsitas kõnealust kava subsiidiumina vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii, kuna kava alusel pakub Iowa osariik rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (104)

                     Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.3.2.   Kentucky biodiislikütuse tootmise maksukrediit

         4.3.2.1.   Õiguslik alus

                     (105)

                     Kentucky maksuameti kava õiguslik alus on Kentucky läbivaadatud põhimääruse (KRS) §-d 141.422 kuni 141.425.

                     (106)

                     Kava loodi 2005. aasta seaduse Kentucky Act peatüki 168 § 137 alusel ja see hakkas kehtima 18. märtsil 2005. Kava muudeti 2006. ja 2007. aastal. Praegu reguleerib seda eelmises põhjenduses nimetatud Kentucky läbivaadatud põhimääruse 2019. aasta versioon.

               4.3.2.2.   Toetusõiguslikkus

                     (107)

                     Kõigil biodiislikütuse, biodiislikütuse segude või taastuvdiislikütuse tootjatel, kes asuvad füüsiliselt Kentuckys, on õigus saada tootmiselt maksukrediiti.

               4.3.2.3.   Praktiline rakendamine

                     (108)

                     Kõlblik kandidaat peab esitama maksuametile maksukrediidi nõude seoses Kentuckis toodetud või segatud biodiislikütuse gallonitega (või toodetud taastuvdiislikütusega) eelmise kalendriaasta lõpule järgneva esimese kuu 15. kuupäevaks.

                     (109)

                     Maksukrediiti taotlev taotleja peab lisama maksudeklaratsioonile, millega maksukrediiti taotletakse, maksuameti väljastatud krediidisertifikaadi (35).

                     (110)

                     Maksukrediidi summa on üks dollar (1 USD) biodiislikütuse tootja toodetud biodiislikütuse galloni kohta või üks dollar (1 USD) biodiislikütuse segu segamisel kasutatud biodiislikütuse kohta ja üks dollar (1 USD) taastuvdiislikütuse tootja toodetud taastuvdiislikütuse (st biomassist saadud diislikütuse) galloni kohta, välja arvatud juhul, kui kõigile biodiislikütuse tootjatele ja taastuvdiislikütuse tootjatele kinnitatud krediidi aastane kogusumma ületab 10 miljonit USA dollarit.

                     (111)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (36) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.3.2.4.   Järeldus

                     (112)

                     Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kuna Kentucky osariik pakub kava alusel rahalist toetust saamatajäänud tulu vormis, mis tuleks vastasel juhul maksta. Toetatavad äriühingud saavad tänu sellele kasu.

                     (113)

                     Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.3.3.   Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm

         4.3.3.1.   Õiguslik alus

                     (114)

                     Selle Texase majandusarengu ja turismiameti hallatava kava õiguslik alus on Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükk „Etanoolikütuse, taastuvmetaani, biodiislikütuse ja taastuvdiislikütuse tootmist ergutav programm“.

                     (115)

                     Alates 2011. aastast ei ole Texase põllumajandusseadustiku 16. peatükis muudatusi tehtud. Seega on kava endiselt jõus.

               4.3.3.2.   Toetusõiguslikkus

                     (116)

                     Selle kava kohaselt jagab Texase osariigi valitsus toetusi toetusõiguslikele äriühingutele, kes toodavad Texases etanooli, taastuvmetaani, biodiislikütust või taastuvdiislikütust.

                     (117)

                     Toetusõiguse saamiseks peavad sellised äriühingud olema registreeritud Texase majandusarengu ja turismi ametis.

               4.3.3.3.   Praktiline rakendamine

                     (118)

                     Registreeritud tootjatel, kes maksid tasu 32 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu eest ja 1,6 senti iga toodetud biodiislikütuse galloni eest, on õigus saada toetust 20 senti iga galloni etanoolikütuse või taastuvmetaani MMBtu kohta ja 10 senti igas registreeritud tehases toodetud biodiislikütuse galloni kohta (kuni 18 miljoni galloni eest aastas tehase kohta) kuni tehases tootmise alustamise kümnenda aastapäevani (37).

                     (119)

                     Arvestades, et biodiislikütuse tootjad on selle kava tingimustele vastavad ja tuginedes kättesaadavatele faktidele (38) (kuna koostööd ei tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 27), järeldas komisjon, kasutades kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 28, et USA eksportivad tootjad said kavast kasu.

               4.3.3.4.   Järeldus

                     (120)

                     Komisjon leidis, et kõnealune kava kujutab endast subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktil i tähenduses, kuna Texase osariik pakub kava alusel rahalist toetust otsetoetuste vormis. Toetus tekitab eelise äriühingutele, kes saavad toetusi vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2.

                     (121)

                     Kava raames võivad toetusi saada biodiislikütust ja muid kütuseliike tootvad äriühingud ja kava on seega alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetne ning seega tasakaalustatav.

               4.4.   Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosus

         4.4.1.   Kolme föderaalse kava subsideerimise jätkumise tõenäosus

                     (122)

                     Peamine kava, nagu esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, on jätkuvalt biodiislikütuse segu krediidi kava. USA Kongress ennistas selle kava 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega (vt selle kohta põhjendus 44 eespool) ja see kehtis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kava aegub kõige varem 1. jaanuaril 2023.

                     (123)

                     Sarnaselt biodiislikütuse segu krediidiga taastati ka biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootja tulumaksukrediit USA Kongressi 20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 31. detsembrini 2022 (vt selle kohta vastavalt põhjendused 46 ja 64 eespool).

                     (124)

                     Seega kutsuti need kolm föderaalset kava (biodiislikütuse segu krediit, biodiislikütuse krediit ja agrobiodiislikütuse väiketootjate krediit) ellu 2004. aasta Ameerikas töökohtade loomise seadusega, (39) mis jõustus esimest korda 1. jaanuaril 2005. Lisaks on neid kõiki seni korduvalt tagasiulatuvalt ennistatud.

                     (125)

                     Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 72, pidi USA põllumajandusministeeriumi täiustatud biokütuste bioenergia programm lõppema 2012. aastal, kuid seda pikendati 2013. aastal ja seejärel 2014. aastal. 2014. aasta põllumajandusseadusega pikendati programmi veel viieks aastaks, st 2018. aasta lõpuni. Hiljem pikendati seda subsiidiumiprogrammi 20. detsembri 2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadusega veel viieks aastaks, st kuni 2023. aasta lõpuni.

                     (126)

                     Lisaks sellele, nagu on kirjeldatud põhjenduses 81, pidi tselluloosbiodiislikütuse tootmise krediit aeguma 2012. aastal. Krediidikava on mitu korda pikendatud ja viimati taastas USA Kongress selle 20. detsembril 2019 täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadusega kuni 1. jaanuarini 2021 (40).

                     (127)

                     USA põllumajandusministeeriumi biokütuste rafineerimistehaste, taastuvate kemikaalide ja biopõhiste toodete tootmise abiprogrammi nimetati varem täiustatud biokütuste laenutagatisteks. Kava kehtivuse ajal on see olnud USA biodiislikütuse tootjatele pidevalt kättesaadav. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see endiselt kehtiv ja seda on iseloomustanud jätkuv ennistamine alates esmakordsest jõustumisest. Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, kehtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kättesaadavate faktide (41) kohaselt on ainuüksi biodiislikütuse segu krediidi subsiidium 300 USA dollarit diislikütusega segatud biodiislikütuse iga tonni kohta. Seega, võttes arvesse juba ainuüksi selle biodiislikütuse segu krediidi subsiidiumikava raames pakutava subsiidiumisumma suurust ja paljusid muid USA biodiislikütuse tootjatele kättesaadavaid subsiidiumikavu, järeldas komisjon, et USA biodiislikütuse tööstust on jätkuvalt subsideeritud subsiidiumisummadega, mis ületavad miinimumtaset.

               4.4.2.   Teiste kavade subsideerimise jätkumise tõenäosus

                     (128)

                     Kõik eespool analüüsitud subsiidiumikavad, mille alusel subsiidiume anti, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõus.

                     (129)

                     Praegu kehtivad veel mõned muud osariikide väikesed subsiidiumikavad, näiteks need, mis on loetletud põhjenduses 41, ning praegu ei viita miski sellele, et need kavad lähitulevikus lõppeksid.

               4.4.3.   Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

                     (130)

                     Pidades silmas eespool tehtud järeldusi ja arvestades USA ametiasutuste ja USA eksportivate tootjate koostöö puudumist, jõudis komisjon järeldusele, et USA biodiislikütuse tootjad on jätkuvalt saanud kasu kõigist eespool esitatud põhjendustes kirjeldatud föderaalsetest ja osariikide kavadest ning subsiidiumide summad ületavad miinimumtaset.

               4.5.   Tõenäosus, et subsideeritud import jätkub märkimisväärsetes kogustes

                     (131)

                     Lisaks subsideerimise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi jätkumise tõenäosust, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Pärast meetmete kehtestamist 2009. aastal vähenes biodiislikütuse import USAst liitu alates 2013. aastast peaaegu nullini. Näiteks imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020) USAst umbes 156 tonni. See kogus moodustab ainult 0,04 % USA koguekspordist ja veelgi väiksema osa liidu tarbimisest. Komisjon analüüsis, kas on tõenäoline, et subsideeritud import jätkub märkimisväärses koguses, kui meede aegub. Analüüsiti eelkõige järgmisi elemente: USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, muude turgude olemasolu ja liidu turu atraktiivsus.

               4.5.1.   USA eksportivate tootjate olemasolev vaba tootmisvõimsus

                     (132)

                     Komisjon uuris, kas subsideeritud eksport USAst ELi toimuks märkimisväärsetes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda. Kuna eksportivad tootjad ja USA valitsus koostööd ei teinud, nagu on märgitud eespool põhjenduses 27, ei olnud võimalik teha analüüsi USA tootjate ja USA ametiasutuste esitatud kontrollitud andmete alusel. Seetõttu kasutas komisjon teabe saamiseks järgmisi allikaid: Eurostat, taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks, taotluse esitaja hiljem esitatud teave ning USA energiateabe ameti (EIA) veebisait ja USA põllumajandusministeeriumi (edaspidi USDA) veebisait.

                     (133)

                     EIA andmete põhjal oli Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootjate tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 412 000 tonni.

                     (134)

                     Ameerika Ühendriikide tegelik biodiislikütuse tootmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 5 718 000 tonni (EIA andmed), mis vastab 68 %-le tootmisvõimsuse rakendusastmele ja vabale tootmisvõimsusele 32 % ehk ligikaudu 2 694 000 tonnile. USA tootjate märkimisväärne vaba tootmisvõimsus stimuleerib tootmist suurendama ja müüma subsideeritud hindadega biodiislikütust liidu turule ning seetõttu kasutatakse seda juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tõenäoliselt liidu turu varustamiseks. USA tootjad saavad tootmist hõlpsasti suurendada ja eksportida Euroopa Liitu, saades majanduslikku tulu tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemisest ja tootmise ühikuhindade alanemisest. Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsuse suunamisel Euroopa Liidu turule oleks oluline mõju, kuna see moodustab peaaegu 18 % Euroopa Liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (135)

                     Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA biodiislikütuse tootmine (5 718 000 tonni) väiksem kui tarbimine (5 934 000 tonni). Seega importis USA rohkem biodiislikütust, kui eksportis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kokku 629 000 tonni ning eksport kokku 428 000 tonni. Kuid kui olemasolevat tootmisvõimsust ei kasutatud vaatlusalusel perioodil omamaise nõudluse rahuldamiseks, on ebatõenäoline, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse tulevikus samal eesmärgil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatatud USA tootmisvõimsus (8 412 000 tonni, vt eelmine põhjendus) oli oluliselt suurem kui sisetarbimine. See tähendab, et kui ekspordituru võimalused avanevad, kasutavad USA tootjad oma vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt pigem eksportmüügiks kui sisetarbimise jaoks.

               4.5.2.   Muude turgude olemasolu

                     (136)

                     On ebatõenäoline, et vaba tootmisvõimsust kasutatakse ELi-välistesse kolmandatesse riikidesse eksportimiseks. Kolmandate riikide suured turud (Brasiilia, Indoneesia, Argentina, Hiina, Tai) on biodiislikütuse omamaise tootmise poolest isemajandavad ja USA ei ole oma vabast tootmisvõimsusest hoolimata nendesse riikidesse seni eriti eksportinud. Ei ole põhjust arvata, et see edaspidi muutub.

               4.5.3.   Liidu turu atraktiivsus

                     (137)

                     Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon oma järelduste alusena avalikult kättesaadavat teavet, st ülemaailmset kaubandusatlast (GTA). Komisjon tegi väljavõtte HS-koodi 3826 00 alla kuuluva biodiislikütuse ekspordi kogustest ja väärtustest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõikidesse riikidesse (kaasa arvatud ELi) eksporditud kogused on 389 075 tonni, millest väheolulised kogused eksporditi Euroopa Liitu.

                     (138)

                     Euroopa Liidus liidu tootjate müüdud biodiislikütuse keskmine tehasehind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on näidatud allpool olevas tabelis 1, oli 771 eurot tonni kohta.

                     (139)

                     Tabelis 1 on esitatud keskmine müügihind USA dollarites tonni kohta, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasest hankimise tasandile (arvates riigisisese kaubaveo puhul maha 82,52 USA dollarit tonni kohta, nagu on märgitud aegumise läbivaatamise taotluses), kuue riigi puhul (väljaspool ELi), kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 0,1 % oma koguekspordist.

                        Tabel 1

                        Ameerika Ühendriikide ekspordimahud ja -hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

                                 Sihtriigid

                                 Ekspordimahud (tonnides)

                                 Protsent ekspordist kõigisse riikidesse

                                 Keskmine tehasehind (USA dollarit) tonni kohta

                                 Keskmine tehasehind (eurot) tonni kohta

                                 Kanada

                                 354 442

                                 91,1

                                 805,33

                                 728,48

                                 Hiina

                                 12 363

                                 3,2

                                 316,49

                                 286,29

                                 Norra

                                 3 500

                                 0,9

                                 862,48

                                 780,18

                                 Peruu

                                 2 144

                                 0,6

                                 591,72

                                 535,26

                                 Mehhiko

                                 1 204

                                 0,3

                                 661,23

                                 598,13

                                 Lõuna-Korea

                                 475

                                 0,1

                                 363,15

                                 328,49

                                    Allikas: GTA

                     (140)

                     Tabelist 1 on näha ekspordihindade suur erinevus riikides, kuhu USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõige rohkem eksportis.

                     (141)

                     Tabel 1 näitab ka seda, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Aegumise läbivaatamise taotluses on selle kohta märgitud, et „... Kanadasse eksporditav kallim biodiislikütus tuleb valmistada teatavat liiki toorainetest, mis taluvad paremini madalaid temperatuure, näiteks rapsist, või ka hüdrogeenitud taimeõlist, millel on suurepärased omadused madalatel temperatuuridel …“. Seega seletab kallimaid keskmisi ekspordihindu kõnealusesse kahte riiki tooraine (näiteks rapsi) kõrgem omahind.

                     (142)

                     GTA põhjal arvutas komisjon keskmise ekspordihinna kõikidesse sihtkohtadesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes arvesse järgmisi elemente.

                                 —

                                 USA ekspordihindade suure varieeruvuse tõttu (nagu nähtub ka põhjenduses 139 esitatud tabelist 1) jättis komisjon sellest arvutusest välja kõik riigid, kuhu USA eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 0,1 % oma müügi kogumahust. Kokku oli riike (välja arvatud EL), mille osakaal on üle 0,1 % USA ekspordi kogumahust, kuus, nagu on esitatud eespool olevas tabelis 1.

                                 —

                                 Samast tabelist 1 nähtub ka see, et kõrgeimad keskmised ekspordihinnad kehtisid sellistele riikidele nagu Kanada ja Norra, kuhu USA müüb 92 % oma koguekspordist. Need kõrgemad ekspordihinnad tulenevad lähteaine (näiteks rapsi) kõrgemast omahinnast.

                                 —

                                 ELi eksporditav biodiislikütus on ELis esinevate erinevate kliimatingimuste tõttu peamiselt biodiislikütuse eri liikide segu, kusjuures Põhja-Euroopasse ekspordiks kasutatakse peamiselt selliseid biodiislikütuse liike, mis taluvad paremini madalaid temperatuure.

                                 —

                                 Seega annab aritmeetilise keskmise ekspordihinna arvutamine praeguse hindamise jaoks õige ülevaate keskmisest hinnast, mida liidu turul küsitakse, ning välditakse Kanada ja Norra ekspordile ebaproportsionaalse kaalu määramist, arvestades biodiislikütuse eri liikide segu, mida tõenäoliselt eksporditaks liitu, kus kliimatingimused eri liikmesriikides on väga erinevad.

                     (143)

                     Kõiki eespool nimetatud elemente arvesse võttes arvutas komisjon aritmeetilise keskmise ekspordihinna, mis on 682 USA dollarit tonni kohta (617 eurot). See keskmine ekspordihind 617 eurot on FOB-hind, millele tuleb CIF-hinna saamiseks lisada meretranspordi- ja kindlustuskulud. Kui sihtkoht oleks aegumise läbivaatamise taotluse kohaselt liit, oleksid need kulud umbes 52 USA dollarit tonni kohta (47 eurot tonni kohta).

                     (144)

                     Komisjon leidis, et 47 eurot tonni kohta on põhjendatud viide muude sihtkohtadega seotud täiendavate meretranspordi- ja kindlustuskulude suurusele. USA keskmisteks ekspordihindadeks kolmandatesse riikidesse määrati seega 617 eurot (FOB), mis on isegi juhul, kui lisatakse meretranspordi- ja kindlustuskulud, olemasolev tollimaks (6,5 %) (kokku ümardatuna 104 eurot tonni kohta, et katta ka mõned impordijärgsed lisakulud) USAst ELi (kokku umbes 721 eurot tonni kohta), palju madalam kui liidu tootmisharu tehasehind, mis on 771 eurot tonni kohta.

                     (145)

                     Järelikult näitab see, et USA eksportivatel tootjatel oleks võimalik liidu turule jõudmiseks müüa madalama hinnaga kui 771 eurot tonni kohta ja et see oleks nende jaoks stiimul suunata osa praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse liidu turule, kuna seal on hinnad atraktiivsemad kui mõnel kolmanda riigi turul.

               4.6.   Meetmetest kõrvalehoidmise ja absorptsioonitavad

                     (146)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 1, on leitud, et 2009. aastal kehtestatud subsiidiumidevastastest meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades transporti läbi Kanada ning muutes segu koostist. Selliste tavade olemasolu näitab, et osa USA tootjatest on huvitatud Euroopa Liidu turule tulemisest ka pärast meetmete kehtestamist ja seda võib seega pidada näitajaks selle kohta, et liidu turg on USA biodiislikütuse tootjate jaoks atraktiivne.

               4.7.   Järeldus

                     (147)

                     Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et subsideerimine jätkub. Arvestades Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tootmisharu märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust selle suuruse ja müügihindade tõttu, arvestades eelkõige Ameerika Ühendriikide hinnataset kolmandatesse riikidesse eksportimisel, pidas komisjon tõenäoliseks, et USA biodiislikütuse tootjad jätkavad subsideeritud hindadega biodiislikütuse importimist liidu turule suurtes kogustes, kui meetmetel lastakse aeguda.

               5.   KAHJU

         5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                     (148)

                     Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt valmistas liidus vaatlusalusel perioodil samasugust toodet 49 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

                     (149)

                     Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 14 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu esitatud teabe alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 17, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 17,5 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

               5.2.   Liidu tarbimine

                     (150)

                     Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks tootmisharu esitatud teabe ja Comexti impordiandmete alusel.

                     (151)

                     Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Liidu tarbimine (tonnides
                         (42))

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine (tonnides)

                                 13 843 702

                                 15 444 700

                                 15 762 282

                                 16 955 685

                                    Indeks

                                    100

                                    112

                                    114

                                    122

                                    Allikas: liidu tootmisharu andmed, Comext

                     (152)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes biodiislikütuse tarbimine liidus, arvutatuna biodiislikütuse impordi ja liidu tootmisharu ELi turul tehtud kogumüügi summana, 22 % ehk 13,8 miljonilt tonnilt 2017. aastal 16,9 miljoni tonnini.

               5.3.   Vaatlusaluse toote import USAst

         5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                     (153)

                     Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati esitatud andmete põhjal (andmebaas Comext). Impordi turuosa määrati kindlaks andmete põhjal, mille esitas taotluse esitaja liidu tootmisharu omamaise müügi kohta, ja Comexti kaubandusandmete põhjal.

                     (154)

                     Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

                        Tabel 3

                        Impordimaht (tonnides), turuosa ja hinnad
                         (43)

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

                                 176

                                 2 339

                                 139

                                 156

                                    Indeks

                                    100

                                    1 329

                                    79

                                    89

                                 Turuosa

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Keskmine hind eurodes tonni kohta

                                 1 243

                                 972

                                 1 269

                                 1 812

                                    Indeks

                                    100

                                    78

                                    102

                                    146

                                    Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

                     (155)

                     Alates meetmete kehtestamisest 2009. aastal import USAst peaaegu lakkas ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see kõigest 156 tonni (võrreldes enam kui 1 137 000 tonniga esialgsel uurimisperioodil). Arvestades tühiseid impordikoguseid, ei saa keskmisi hindu pidada tüüpiliseks.

               5.3.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

                     (156)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud USAst ELi peaaegu üldse biodiislikütuse importi, mida saaks kasutada hinna allalöömise arvutamisel usaldusväärse alusena.

                     (157)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon alternatiivse võimalusena:

                                 1)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate tehasest hankimise tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele (771 eurot tonni kohta) ning

                                 2)

                                 USA tootjate keskmist ekspordihinda kolmandatesse riikidesse, mida on nõuetekohaselt kohandatud transpordikuludega liitu ja ELi tollimaksuga (721 eurot tonni kohta – vt põhjendus 144).

                     (158)

                     Võrdluse tulemusena saadi hinna allalöömine 6,4 %.

               5.3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

                     (159)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli import kolmandatest riikidest 3 750 000 tonni ehk umbes 22 % liidu kogutarbimisest. Kui USA välja arvata, siis olid peamised biodiislikütuse impordiallikad Argentina (24 % ELi impordist), Malaisia (18 %), Singapur (13 %) ja Indoneesia (5 %).

                     (160)

                     Muudest kolmandatest riikidest pärit biodiislikütuse impordi (kogu)maht, turuosa ja hindade suundumused muutusid järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Import kolmandatest riikidest
                         (44)

                                 Riik

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Argentina

                                 Maht (tonnides)

                                 355 782

                                 1 467 325

                                 873 325

                                 905 781

                                    Indeks

                                    100

                                    412

                                    245

                                    255

                                 Turuosa

                                 3 %

                                 10 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 Keskmine hind
                                 eurot tonn

                                 635

                                 620

                                 707

                                 728

                                    Indeks

                                    100

                                    98

                                    111

                                    115

                                 Malaisia

                                 Maht (tonnides)

                                 335 769

                                 388 615

                                 731 679

                                 679 860

                                    Indeks

                                    100

                                    116

                                    218

                                    202

                                 Turuosa

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 4 %

                                 Keskmine hind
                                 eurot tonn

                                 952

                                 813

                                 669

                                 730

                                    Indeks

                                    100

                                    85

                                    70

                                    77

                                 Indoneesia

                                 Maht (tonnides)

                                 24 984

                                 777 992

                                 743 456

                                 195 858

                                    Indeks

                                    100

                                    3 114

                                    2 976

                                    784

                                 Turuosa

                                 0 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 1 %

                                 Keskmine hind
                                 eurot tonn

                                 803

                                 671

                                 636

                                 665

                                    Indeks

                                    100

                                    84

                                    79

                                    83

                                 Muud kolmandad riigid

                                 Maht (tonnides)

                                 822 027

                                 820 093

                                 1 450 938

                                 1 983 471

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    177

                                    241

                                 Turuosa

                                 6 %

                                 5 %

                                 9 %

                                 12 %

                                 Keskmine hind
                                 eurot tonn

                                 662

                                 723

                                 829

                                 874

                                    Indeks

                                    100

                                    109

                                    125

                                    132

                                 Kolmandad riigid kokku, välja arvatud USA

                                 Maht (tonnides)

                                 1 538 562

                                 3 454 050

                                 3 799 448

                                 3 765 041

                                    Indeks

                                    100

                                    224

                                    247

                                    245

                                 Turuosa

                                 11 %

                                 22 %

                                 24 %

                                 22 %

                                 Keskmine hind
                                 eurot tonn

                                 721

                                 678

                                 732

                                 802

                                    Indeks

                                    100

                                    94

                                    102

                                    111

                                    Allikas: Comext, ELi tootmisharu müügiandmed turuosa arvutamiseks

                     (161)

                     Argentinast ja Indoneesiast, mis on kaks peamist biodiislikütust eksportivat riiki, pärit impordile kehtestatud tollimaksud kaotati 2018. aastal. Sellest tulenevalt suurenes import kolmandatest riikidest 2018. aastal ning jäi 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3,8 miljoni tonni tasemele. Kokkuvõttes suurenes import kolmandatest riikidest, välja arvatud USA, vaatlusalusel perioodil 145 %. Lisaks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil 11 %-lt 22 %-le.

                     (162)

                     Mis puudutab hindu, on olukord riigiti erinev.

                     (163)

                     Komisjon kehtestas 2019. aasta veebruaris Argentina suhtes, mis on peamine impordiallikas, lõplikud subsiidiumidevastased meetmed sellest riigist pärit biodiislikütuse impordile ja võttis samal ajal vastu otsuse, millega andis nõusoleku kaheksa Argentina tootja ja Argentina biokütuste koja (CARBIO) võetud kestlikele hinnakohustustele (nimetatakse kohustusteks). See tõi kaasa märkimisväärse hinnatõusu 2019. aastal (14 % võrreldes 2018. aastaga) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (17 % võrreldes 2018. aastaga).

                     (164)

                     Indoneesia ja Malaisia puhul olid hinnad langustrendis. Samal ajal suurenesid hinnad teiste kolmandate riikide puhul märkimisväärselt. Üldiselt suurenesid muudest kolmandatest riikidest kui USAst pärit impordi keskmised müügihinnad vaatlusalusel perioodil 11 %. See suundumus on kooskõlas asjaomastest riikidest pärit impordi suundumusega, mis on esitatud eespool tabelis 3. Hinnasuundumus on võrreldes allpool tabelis 8 esitatud liidu tootmisharu müügihindadega liidu turul siiski erinev. Valimisse kaasatud liidu tootjate hinnad olid kooskõlas tootmiskulude vähenemisega languses. Selle tagajärjel kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe vähenes, mis suurendas liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

               5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         5.4.1.   Üldised märkused

                     (165)

                     Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

                     (166)

                     Nagu põhjenduses 17 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

                     (167)

                     Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Ta hindas makromajanduslikke näitajaid ELi tootmisharu esitatud andmete ja muude sektorispetsiifiliste makromajanduslike andmete, näiteks FAO ja OECD andmete põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

                     (168)

                     Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

                     (169)

                     Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               5.4.2.   Makromajanduslikud näitajad (45)

         5.4.2.1   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (170)

                     Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 5

                        Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmismaht (tonnides)

                                 12 639 715

                                 13 166 083

                                 13 931 438

                                 13 984 220

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    110

                                    111

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 16 047 231

                                 16 707 893

                                 16 862 595

                                 17 529 047

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    105

                                    109

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 79 %

                                 79 %

                                 83 %

                                 80 %

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    105

                                    101

                                    Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

                     (171)

                     Liidu toodang suurenes 12,6 miljonilt tonnilt 2017. aastal 14,0 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli kasv 11 %. Kui tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 22 %, reageeris liidu tootmisharu sellele positiivselt, suurendades tootmist.

                     (172)

                     Samal ajal suurenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 9 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17,5 miljoni tonnini. Liidu tootmisharu arendab oma tootmisvõimsust, et rahuldada suurenevat nõudlust. Ühe aruande (46) kohaselt puudutab kõnealune võimsuse suurendamine peamiselt hüdrogeenitud taimeõli (HVO) tootmist.

                     (173)

                     Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegse suurenemise tulemusena oli tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil stabiilselt ligikaudu 80 %.

               5.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (174)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Müügimaht ja turuosa

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (tonnides)

                                 12 305 049

                                 11 988 560

                                 11 962 754

                                 13 190 560

                                    Indeks

                                    100

                                    97

                                    97

                                    107

                                 Turuosa

                                 89 %

                                 78 %

                                 76 %

                                 78 %

                                    Indeks

                                    100

                                    87

                                    85

                                    88

                                    Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

                     (175)

                     Liidu tootmisharu suurendas müüki liidu turul 12,3 miljonilt tonnilt 2017. aastal 13,2 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+7 %).

                     (176)

                     Kuna tarbimine liidus suurenes tegeliku müügimahu väiksema kasvu tõttu 22 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 89 %-lt 2017. aastal 78 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Turuosa selline vähenemine on seotud kolmandatest riikidest pärit impordi kasvuga, eriti alates 2018. aastast (põhjendus 161).

               5.4.2.3.   Kasv

                     (177)

                     Mitu näitajat (tootmine, tootmisvõimsus, müük, tööhõive) osutavad liidu tootmisharu positiivsele kasvule sellel perioodil. Võrreldes biodiislikütuse tarbimise arenguga samal perioodil on see kasv siiski mõõdukas. Tegelikult liidu tootmisharu turuosa vaatlusperioodil hoopis vähenes.

               5.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (178)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 2 643

                                 3 126

                                 3 527

                                 3 909

                                    Indeks

                                    100

                                    118

                                    133

                                    148

                                 Tootlikkus (tonn/töötaja)

                                 4 782

                                 4 211

                                 3 950

                                 3 577

                                    Indeks

                                    100

                                    88

                                    83

                                    75

                                    Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teave

                     (179)

                     Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive 2 643-lt 3 909ni, st 48 %.

                     (180)

                     Kuna tootmine kasvas vähem (+11 %), tekkis tootlikkuse langus (–25 %).

               5.4.2.5   Subsiidiumisumma suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest

                     (181)

                     Nagu põhjenduses 155 selgitatud, biodiislikütuse import USAst peaaegu lakkas pärast tasakaalustusmeetmete kehtestamist ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideeritud importi USAst ei toiminud. Seetõttu ei olnud subsideerimise ulatust võimalik tegelike andmete põhjal hinnata, seega anti hinnang, et see ületab endiselt märkimisväärselt miinimumtaset. Seetõttu keskendus uurimine subsideerimise kordumise tõenäosusele juhul, kui tasakaalustusmeetmed kehtetuks tunnistatakse.

                     (182)

                     Varasema aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema subsideerimise mõjust taastumise märke. Praeguse aegumise läbivaatamise uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumine, nagu näitab liidu tootmisharu puhul kindlaks tehtud peamiste kahjunäitajatega seonduv soodne areng.

               5.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad (47)

         5.4.3.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

                     (183)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Müügihinnad liidus

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

                                 834

                                 801

                                 771

                                 771

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    92

                                    92

                                 Taimeõlide keskmine hind (indeks)

                                 100

                                 86

                                 81

                                 86

                                 Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

                                 828

                                 778

                                 760

                                 755

                                    Indeks

                                    100

                                    94

                                    92

                                    91

                                    Allikas: valimisse kaasatud äriühingud, taimeõlide hinnaindeksi jaoks FAO

                     (184)

                     Vaatlusalusel perioodil vähenesid tootmiskulud 9 % (828 eurolt tonni kohta 755 euroni tonni kohta). See on osaliselt tingitud taimeõlide hinna langusest, mis toimus kogu perioodi jooksul. Kuigi mitte kõiki biokütuseid ei valmistata taimeõlidest, on taimeõlide hind biodiislikütuse tootmise põhisisendi hinna hea indikaator.

                     (185)

                     Keskmine müügihind langes 8 % – 834 eurolt tonni eest 2017. aastal 771 euroni tonni eest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib seostada toodangu hinna täheldatud langusega (vt põhjendused 183 ja 184).

               5.4.3.2.   Tööjõukulud

                     (186)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                                 63 785

                                 70 533

                                 72 306

                                 72 533

                                    Indeks

                                    100

                                    111

                                    113

                                    114

                                    Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

                     (187)

                     Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %. Selle erinevuse mõju on küllalt väike, arvestades, et tööjõukulud moodustavad ainult umbes 3 % tootmise kogukulust.

               5.4.3.3.   Varud

                     (188)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Varud

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 99 868

                                 126 345

                                 124 567

                                 114 216

                                    Indeks

                                    100

                                    127

                                    125

                                    114

                                 Lõppvarud protsendina toodangust

                                 0,8 %

                                 1,0 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                    Indeks

                                    100

                                    121

                                    113

                                    103

                                    Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

                     (189)

                     Varude tase oli stabiilselt umbes 1 % toodangust. See on väga väike suhtarv, mis näitab, et tootmisharu suudab teha nõude- ja täppisajastatud tööd ning piirata varude kogust. See on vajalik ka biodiislikütuse lagunemise vältimiseks.

               5.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (190)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 11

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

                                 0,96 %

                                 2,13 %

                                 1,78 %

                                 2,84 %

                                    Indeks

                                    100

                                    223

                                    186

                                    297

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 45 139 254

                                 10 723 312

                                 54 431 877

                                 58 021 678

                                    Indeks

                                    100

                                    24

                                    121

                                    129

                                 Investeeringud (eurodes)

                                 40 430 425

                                 20 634 073

                                 34 169 705

                                 17 028 015

                                    Indeks

                                    100

                                    51

                                    85

                                    42

                                 Investeeringutasuvus

                                 22 %

                                 29 %

                                 25 %

                                 44 %

                                    Indeks

                                    100

                                    128

                                    112

                                    198

                                    Allikas: valimisse kaasatud äriühingud

                     (191)

                     Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus püsis madalal tasemel. Siiski on selle suundumus vaatlusalusel perioodil kergelt positiivne, kasvades 1 %-lt 3 %-le. See oli seotud valimisse kaasatud äriühingute väiksemate tootmiskuludega (–9 %). See keskmine näitaja varjab aga suurt erinevust valimisse kaasatud liidu tootjate vahel, kuna mõned äriühingud ei teeninud üldse kasumit.

                     (192)

                     Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes vaatlusaluse perioodi lõpus (2019. aastal ja 2020. aasta esimesel poolel) positiivselt, kuid 2018. aastal vähenes rahavoog järsult. 2018. aasta langust mõjutab peamiselt ainult ühe valimisse kaasatud äriühingu eriline olukord, millel on spetsiaalne ärimudel, samas kui ülejäänud kahe valimisse kaasatud äriühingu puhul oli suundumus üsna stabiilne.

                     (193)

                     Valimisse kaasatud äriühingutesse tehtud investeeringutes vaatlusalusel perioodil selget suundumust ei olnud. Ühe või teise valimisse kuuluva äriühingu investeeringud või nende puudumine võivad investeeringute taset aasta-aastalt üles-alla kõigutada. Investeeringud moodustasid vaatlusalusel perioodil käibest umbes 1–2 %, mida on vähe.

                     (194)

                     Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil arenes see positiivselt ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgel tasemel. Samas on selline suur investeeringutasuvus peamiselt seotud investeeringute väikese raamatupidamisliku väärtuse, mitte suure kasumiga.

               5.4.4.   Järeldus kahju kohta

                     (195)

                     Vaatlusalusel perioodil suurenesid kontekstis, kus import USAst oli peaaegu olematu, kolmandatest riikidest pärit impordi mahud märkimisväärselt (145 %), kuid tõusis ka nende hinnatase (11 %). Samal ajal langesid liidu tootmisharu hinnad (8 %) kooskõlas tootmiskulude vähenemisega (9 %). Selle tagajärjel vähenes kolmandate riikide eksportijate ja valimisse kaasatud liidu tootjate hinnavahe, mis suurendas seega liidu tootmisharu konkurentsivõimet.

                     (196)

                     Kokkuvõttes osutavad kahjunäitajad vaatlusalusel perioodil positiivsele suundumusele, eelkõige tootmise (+11 %), tootmisvõimsuse (+9 %) ja müügi (+7 %) puhul, ning näitavad, et liidu biodiislikütuse tootmisharu on varasemast kahjust aeglaselt taastumas. Kahjunäitajate analüüs näitab, et praegu liidu tootmisharu olulist kahju ei kannata. Mõned näitajad, eelkõige väike kasumlikkus (≤ 3 %), osutavad siiski sellele, et majandusharu olukord on endiselt habras.

                     (197)

                     Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

               6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

                     (198)

                     Komisjon hindas kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2 USAst pärit subsideeritud impordist tulenenud algse kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

                     (199)

                     Sellega seoses uuris komisjon USA tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, USAst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid tasakaalustusmeetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömist, kui tasakaalustusmeetmeid ei ole.

               6.1.   USA tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                     (200)

                     Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.1, on kogused, mida USA biodiislikütuse tootjad võiksid eksportida, liidu turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 18 % liidu tarbimisest. Seega jõudis komisjon järeldusele, et olemasolev vaba tootmisvõimsus on märkimisväärne.

               6.2.   USAst pärit impordi tõenäolised hinnatasemed tasakaalustusmeetmete puudumise korral

                     (201)

                     Nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.5.3, siis otsustades kolmandate riikide eksporditurgude praeguse hinnakäitumise põhjal, eksportisid USA tootjad oma peamistele kolmandatele turgudele USA omamaistest hindadest madalamate hindadega. Lisaks, nagu on märgitud eespool põhjendustes 157–158, on need hinnad keskmiselt 6,4 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad liidu turul. Seetõttu on USAst teistele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes USA eksportijate jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem eksportida liidu turule. Lisaks sellele, nagu on märgitud eespool punktis 4.5.3, on Euroopa Liidu turg väga atraktiivne, kuna tegemist on maailma suurima turuga ning eksisteerivad märkimisväärsed Euroopa Liidu ja liikmesriikide stiimulid biodiislikütuse tarbimiseks.

               6.3.   Tõenäoline mõju liidu tootmisharule

                     (202)

                     Seetõttu, kui meetmetel lastakse aeguda, avaldaksid USAst pärit subsideeritud biodiislikütuse märkimisväärsed kogused liidu hindadele väga tugevat survet ja mõjutaksid märkimisväärselt liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharu toodang ja müügimahud väheneksid ning tootmisharu praegu saavutatud väike kasum muutuks kahjumiks.

                     (203)

                     Lisaks hindas komisjon impordi võimalikku mõju, modelleerides kaks võimalikku stsenaariumit puhuks, kui meetmetel lastakse aeguda: 1) USAst pärit impordi järsk suurenemine ja 2) hinnalangus ELis suurenenud konkurentsi tõttu, kui kõik muud tingimused jäävad samaks.

                     (204)

                     Esimeses stsenaariumis modelleeris komisjon USA impordi kaks võimalikku taset. Esimene võimalus tähendas, et USAst pärit import toimub selle varasemates mahtudes (nagu esialgse uurimisperioodi ajal) (48), see tähendab 1,1 miljonit tonni. USAst pärit impordi suurenemise ja sellest tuleneva ELi tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel väheneks ELi tootmisharu kasumlikkus 0,14 %, st +2,84 %-lt +2,70 %ni. Teise võimaluse puhul võeti arvesse ELi turu märkimisväärset kasvu 6,6 miljonilt tonnilt esialgsel uurimisperioodil 17 miljoni tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (+158 %). Seda tausta arvestades modelleeris komisjon impordi kasvu, mis vastas USA samale turuosale 17,2 % nagu esialgsel uurimisperioodil. Tulemuseks saadi, et liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks 0,41 %, st +2,84 %-lt +2,43 %ni. Püsivhindades võib USA impordi kasvu mõlemal juhul kirjeldada pigem kui mõõdukat. See on seotud muutuvate kulude suure osakaaluga biodiislikütuse tööstuses.

                     (205)

                     Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad USAst kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hindade tasemele (721 eurot tonni kohta), väheneks kasum +2,84 %-lt –3,88 %ni. Kui liidu hinnad langevad 10 %, see tähendab 771 eurolt tonni kohta 694 euroni tonni kohta, väheneks kasum +2,84 %-lt –7,94 %ni. Igal juhul nulliks mis tahes hinnalangus, mis ületab –2,9 %, liidu tootmisharu kasumi.

                     (206)

                     Tegelikkuses tähendab see, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis on väga tõenäoline, et turul kujuneks olukord, mis on kahe eespool kirjeldatud stsenaariumi kombinatsioon. Eelkõige võib eeldada, et liidu turule võivad jõuda märkimisväärsed kogused USAst pärit biodiislikütust, mille hinnad on madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Selle tagajärjel väheneksid nii liidu tootmisharu turuosa kui ka selle hinnad. See tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju.

               6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

                     (207)

                     Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust habrast olukorda, järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt USAst pärit kahjustavate hindadega subsideeritud impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

               7.   LIIDU HUVID

                     (208)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

               7.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (209)

                     Kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, seisab liidu tootmisharu kindlasti silmitsi USA biodiislikütuse tootjate poolse suurema ebaausa konkurentsiga, mis tõenäoliselt peatab järsult liidu tootmisharu käimasoleva taastumise.

                     (210)

                     Komisjon järeldas, et meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

               7.2.   Sõltumatute importijate huvid

                     (211)

                     Ükski importija ei olnud meetmete pikendamise vastu.

                     (212)

                     Shell Trading Rotterdam väitis, et meetmed toovad kaasa hinnatõusu, sest need piiravad liidu turu varustamist. Ta märkis ka, et biodiislikütus on kättesaadav teistelt turgudelt.

                     (213)

                     Paistab, et meetmed ei mõjuta importijaid oluliselt, kuna kättesaadavad on alternatiivsed tarneallikad. Seda tõendab kolmandatest riikidest pärit impordi märkimisväärne turuosa.

                     (214)

                     Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks liidu importijate huve.

               7.3.   Kasutajate huvid

                     (215)

                     Kasutajate osalemine uurimises oli piiratud.

                     (216)

                     Kaks kasutajat, Rootsi suurim kütuseettevõtja Preem ja Valero Energy Ltd Ireland väitsid, et meetmete kehtivuse pikendamine takistaks otseselt Euroopa transpordisektori keskkonnahoidlikku arengut. Preem ja Valero Energy Ltd Ireland taotlesid konkreetselt, et hüdrogeenitud taimeõli tuleks praegusest tootemääratlusest välja jätta, sest tulevastel aastatel on oodata hüdrogeenitud taimeõli nappust. Valero Energy Ltd Ireland viitas konkreetselt ELi transpordi taastuvenergia eesmärkidele aastaks 2030, väites et praegust ELi tootmist arvestades neid eesmärke ei saavutataks.

                     (217)

                     Komisjon märkis, et liidu tootjatel on praeguse nõudluse rahuldamiseks piisavalt tootmisvõimsust ja vajaduse korral on isegi vaba tootmisvõimsust, et rahuldada tulevast nõudluse kasvu ja eksporti. Lisaks oli liiga vara, et hinnata kindlalt, kas 2030. aastal tekib nappus, arvestades eelkõige ELi tootmisvõimsuse hiljutist suurenemist. Sellele vaatamata on komisjonil parem hinnata olukorda, kui tal palutakse viie aasta möödudes korraldada meetmete aegumise läbivaatamine. Seega seda väidet ei arvestatud.

                     (218)

                     Puuduvad viited sellele, et olemasolevad kehtivad meetmed on mõjutanud kahjulikult Euroopa Liidus biodiislikütuse kasutajaid, ning eelkõige puuduvad tõendid selle kohta, et olemasolevatel meetmetel on olnud halb mõju nende kasumlikkusele.

                     (219)

                     Komisjon tegi seetõttu järelduse, et meetmete jätkamine ei kahjustaks kasutajate huve.

               7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (220)

                     Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes.

               8.   TASAKAALUSTUSMEETMED

                     (221)

                     Võttes arvesse järeldusi subsideerimise ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosuse kohta, järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavad tasakaalustusmeetmed (kehtestatud määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675) (49) säilitada veel viie aasta jooksul.

                     (222)

                     Nagu eespool põhjenduses 2 osutatud, laiendati USAst lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavaid tollimakse, et hõlmata ka sama kütuse import Kanadast, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärinev segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

                     (223)

                     Säilitatavaid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse jätkuvalt Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordi suhtes olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ning USAst pärineva segatud biodiislikütuse suhtes, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid.

                     (224)

                     Kanada eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EL) 2015/1519, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/675, laiendatud meetmetest, vabastatakse ka selle määrusega rakendatud meetmetest.

                     (225)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega (50).

                     (226)

                     Võttes arvesse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (51) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209829), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009129), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009929), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194329), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194629), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194729), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201129), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201629), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999212), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001029, 3826001059, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009019) alla.

               2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised fikseeritud summad:

                           Äriühing

                           Tasakaalustava tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

                           TARICi lisakood

                           Archer Daniels Midland Company, Decatur

                           237,0

                           A933

                           Cargill Inc., Wayzata

                           213,8

                           A934

                           Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

                           213,4

                           A935

                           Imperium Renewables Inc., Seattle

                           216,8

                           A936

                           Peter Cremer North America LP, Cincinnati

                           211,2

                           A937

                           Vinmar Overseas Limited, Houston

                           211,2

                           A938

                           World Energy Alternatives LLC, Boston

                           211,2

                           A939

                           I lisas loetletud äriühingud

                           219,4

                           Vt I lisa.

                           Kõik muud äriühingud

                           237,0

                           A999

                     Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segus.

               3.   Lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

            Artikkel 2

               1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat lõplikku tasakaalustavat tollimaksu selliste Kanadast lähetatud, mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab rohkem kui 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201621), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001050, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla, v.a allpool loetletud äriühingute toodang:

                           Riik

                           Äriühing

                           TARICi lisakood

                           Kanada

                           BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

                           B107

                           Kanada

                           DSM Nutritional Products Canada Inc, Dartmouth, Nova Scotia, Kanada

                           C114

                           Kanada

                           Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

                           B108

                     Laiendatav tollimaks on artikli 1 lõikega 2 „kõigile muudele äriühingutele“ kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks summas 237 eurot netotonni kohta.
               Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinse gaasiõli (biodiislikütuse) kogusisaldusele segus (massiprotsentides).

               2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 loetletud äriühingud või milleks komisjon on artikli 4 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu.

            Artikkel 3

               1.   Käesolevaga laiendatakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu selliste Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordile, mis esinevad osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194730), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201130), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201630), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999220) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009030) alla.
               Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga, sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segus.

               2.   Artikli 1 lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse III lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

            Artikkel 4

               1.   Artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

                           European Commission

                           Directorate General for Trade

                           Directorate G

                           Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

                           1049 Bruxelles/Brussel

                           BELGIQUE/BELGIË

                     E-posti aadress: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

               2.   Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 23 lõikele 6 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega oma otsusega vabastada artikli 2 lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale artikliga 1 kehtestatud tasakaalustusmeetmetest.

            Artikkel 5
            Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (52) artikli 131 lõikele 2, vähendatakse artiklites 1, 2 ja 3 kindlaks määratud tasakaalustavat tollimaksu protsendiosa võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.
            Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

            Artikkel 6
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 29. juuli 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 598/2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 179, 10.7.2009, lk 1).

            (3)  Nõukogu 5. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 443/2011, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Kanadast lähetatud biodiislikütuse impordile olenemata sellest, kas kõnealune biodiislikütus deklareeritakse Kanadast pärinevana või mitte, ja millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordile ning millega lõpetatakse Singapurist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 122, 11.5.2011, lk 1).

            (4)  Komisjoni 14. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 239, 15.9.2015, lk 99).

            (5)  Komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/675, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 116, 30.4.2016, lk 27).

            (6)  Teade teatavate subsiidiumidevastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 18, 20.1.2020, lk 19).

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

            (8)  Teade Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 303, 14.9.2020, lk 7).

            (9)  Troni dokument t21.000417.

            (10)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

            (11)  Komisjoni 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 193/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes (ELT L 67, 12.3.2009, lk 22).

            (12)  Kehtestatud 2005. aastal Ameerikas töökohtade loomise 2004. aasta seaduse (American Jobs Creation Act) §-ga 302 (avalik-õiguslik seadus 108–357), pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse (Energy Policy Act) §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58).

            (13)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

            (14)  Avalik-õiguslik seadus 116–94, 20. detsember 2019, täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus, 2020, § 121.

            (15)  Kehtestatud 2005. aastal Ameerikas töökohtade loomise 2004. aasta seaduse §-ga 302 (avalik-õiguslik seadus 108–357), pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58).

            (16)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

            (17)  Avalik-õiguslik seadus 116–94, 20. detsember 2019, täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus, 2020, § 121.

            (18)  USA õiguse kohaselt tähendab mõiste „agrobiodiislikütus“ biodiislikütust, mis pärineb ainult neitsitaimeõlidest, kaasa arvatud maisist, sojaubadest, päevalilleseemnetest, puuvillaseemnetest, kanoolast, krambest, rapsiseemnetest, värvisafloorist, linaseemnetest, riisikliidest, sinepiseemnetest ja põldtudrast, ning loomarasvadest. (USA seadustiku 26. jaotise § 40A lõike d punkt 2).

            (19)  https://www.law.cornell.edu/uscode/text/26/40A.

            (20)  Vt läbivaatamistaotluse punktid 3.1.1.1 ja 3.1.1.2.

            (21)  2005. aasta energiapoliitika seaduse § 1345 (avalik-õiguslik seadus 109–58), mida on muudetud 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B) §-dega 202–203, mida on pikendatud 2010. aasta maksuvabastuse, töötukindlustuse uuesti lubamise ja töökohtade loomise seadusega (Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act) (avalik-õiguslik seaduse 111–312), § 701.

            (22)  Vt 2008. aasta energiakasutuse tõhususe ja laiendamise seaduse § 202 lõige a (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B).

            (23)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.1.3.

            (24)  2. jaanuari 2013. aasta Ameerika maksumaksja maksuvabastuse seadus (avalik-õiguslik seadus 112–240, § 701 lõike f punkt 4).

            (25)  7. veebruari 2014. aasta põllumajandusseadus (avalik-õiguslik seadus 113–79, § 9005 lõige 2).

            (26)  2018. aasta põllumajanduse tootlikkuse parandamise seadus (Agricultural Improvement Act) (avalik-õiguslik seadus 115–334, § 9005 lõike 2 punkt B).

            (27)  Vt USA föderaalsete õigusnormide kogum (CFR), USA seadustiku 7. jaotise osa 428.102 rakenduseeskirjade „Määratlused“: „taastuvast biomassist, sealhulgas taimeõlist ja loomarasvast toodetud kütus, mis on võrdväärne diisliga“. „Jäätmetest, sealhulgas teraviljajääkidest, muudest taimsetest jäätmetest, loomsetest jäätmetest, toidujäätmetest, aiajäätmetest toodetud biokütus“ võib hõlmata ka biodiislikütuse tootmist.

            (28)  https://www.rd.usda.gov/sites/default/files/fact-sheet/508_RD_FS_RBS_AdvancedBioFuel.pdf

            (29)  Briti soojusühik (BTU või Btu) on energiaühik, mis vastab ligikaudu 1055 džaulile.

            (30)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.1.4.

            (31)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.2.1.

            (32)  Läbivaatamistaotlus, huvitud isikutele avatud versioon, mille esitas 11. juunil 2020. aastal Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu biodiislikütuse kogutoodangust (põhjendus 102, lk 21).

            (33)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.2.2.

            (34)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.1.

            (35)  https://revenue.ky.gov/Business/Pages/Biodiesel-Tax-Credit.aspx

            (36)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.2.

            (37)  Texase põllumajanduskoodeksi 16. peatükk, § 16.006 punkt b.

            (38)  Vt läbivaatamistaotlus, punkt 3.1.2.3.

            (39)  Mida on pikendatud 2005. aasta energiapoliitika seaduse §-ga 1344 (avalik-õiguslik seadus 109–58) ja muudetud 2008. aasta energia täiustamise ja pikendamisseaduse (avalik-õiguslik seadus 110–343, jaotis B) §-dega 202–203.

            (40)  20. detsembri 2019. aasta täiendavate konsolideeritud assigneeringute seadus (Further Consolidated Appropriations Act) (avalik-õiguslik seadus 116–94).

            (41)  Vt põhjendus 50 ning läbivaatamistaotluse punkt 3.1.1.1.

            (42)  Tarbimine põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

            (43)  Impordimaht põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kohta käivaid andmeid.

            (44)  Import kolmandatest riikidest põhineb EL 27 andmetel, mille hulgas ei ole Ühendkuningriigi kui liikmesriigi kohta käivaid andmeid, kuid on Ühendkuningriiki kui kolmandat riiki käsitlevad andmed.

            (45)  Makromajanduslikud andmed põhinesid EL 27 andmetel, millest on välja arvatud Ühendkuningriigi andmed.

            (46)  USDA, Biofuels Annual report (Biokütuste aastaaruanne) (GAINi aruanne), 29. juuni 2020.

            (47)  Mikromajanduslikud näitajad põhinevad EL 28 andmetel, sealhulgas Ühendkuningriigi kohta käivatel andmetel. Arvestades valimisse kaasatud liidu tootjate väikest müügimahtu Ühendkuningriigis (umbes 1,1 % nende tootjate keskmisest müügist ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), näib, et Ühendkuningriiki puudutavate tehingute mõju tuvastatud kahjule on minimaalne ning seega ei oleks EL 27 andmete kasutamise korral järeldused olulise kahju kohta muutunud.

            (48)  1. aprill 2007 kuni 31. märts 2008.

            (49)  Komisjoni 29. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/675, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1519, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT L 116, 30.4.2016, lk 27).

            (50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

            (51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            (52)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

            I LISA

                        Äriühingu nimi

                        Linn

                        TARICi lisakood

                        AC & S Inc.

                        Nitro

                        A941

                        Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

                        Birmingham

                        A940

                        American Made Fuels, Inc.

                        Canton

                        A940

                        Arkansas SoyEnergy Group

                        DeWitt

                        A940

                        Arlington Energy, LLC

                        Mansfield

                        A940

                        Athens Biodiesel, LLC

                        Athens

                        A940

                        Beacon Energy

                        Cleburne

                        A940

                        Biodiesel of Texas, Inc.

                        Denton

                        A940

                        BioDiesel One Ltd

                        Southington

                        A940

                        BioPur Inc.

                        Bethlehem

                        A941

                        Buffalo Biodiesel, Inc

                        Tonawanda

                        A940

                        BullDog BioDiesel

                        Ellenwood

                        A940

                        Carbon Neutral Solutions, LLC

                        Mauldin

                        A940

                        Central Iowa Energy LLC

                        Newton

                        A940

                        Chesapeake Custom Chemical Corp.

                        Ridgeway

                        A940

                        Community Fuels

                        Stockton

                        A940

                        Delta BioFuels Inc.

                        Natchez

                        A940

                        Diamond Biofuels

                        Mazon

                        A940

                        Direct Fuels

                        Euless

                        A940

                        Eagle Creek Fuel Services, LLC

                        Baltimore

                        A940

                        Earl Fisher Bio Fuels

                        Chester

                        A940

                        East Fork Biodiesel LLC

                        Algona

                        A940

                        ECO Solutions, LLC

                        Chatsworth

                        A940

                        Ecogy Biofuels LLC

                        Tulsa

                        A940

                        ED& Man Biofuels Inc.

                        New Orleans

                        A940

                        Freedom Biofuels Inc.

                        Madison

                        A940

                        Freedom Fuels LLC

                        Mason City

                        A941

                        Fuel & Lube, LLC

                        Richmond

                        A940

                        Fuel Bio

                        Elizabeth

                        A940

                        FUMPA Bio Fuels

                        Redwood Falls

                        A940

                        Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

                        Houston

                        A940

                        GeoGreen Fuels LLC

                        Houston

                        A940

                        Georgia Biofuels Corp.

                        Loganville

                        A940

                        Green River Biodiesel, Inc.

                        Moundville

                        A940

                        Griffin Industries Inc.

                        Cold Spring

                        A940

                        High Plains Bioenergy

                        Guymon

                        A940

                        Huish Detergents Inc.

                        Salt Lake City

                        A940

                        Incobrasa Industries Ltd.

                        Gilman

                        A940

                        Independence Renewable Energy Corp.

                        Perdue Hill

                        A940

                        Indiana Flex Fuels

                        LaPorte

                        A940

                        Innovation Fuels Inc.

                        Newark

                        A940

                        Integrity Biofuels

                        Morristown

                        A941

                        Iowa Renewable Energy LLC

                        Washington

                        A940

                        Johann Haltermann Ltd (JHL)

                        Houston

                        A940

                        Lake Erie Biofuels LLC

                        Erie

                        A940

                        Leland Organic Corporation

                        Leland

                        A940

                        Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

                        Claypool

                        A940

                        Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

                        Claypool

                        A940

                        Middle Georgia Biofuels

                        East Dublin

                        A940

                        Middletown Biofuels LLC

                        Blairsville

                        A940

                        Musket Corporation

                        Oklahoma City

                        A940

                        Natural Biodiesel Plant LLC

                        Hayti

                        A941

                        New Fuel Company

                        Dallas

                        A940

                        North Mississippi Biodiesel

                        New Albany

                        A940

                        Northern Biodiesel, Inc.

                        Ontario

                        A940

                        Northwest Missouri Biofuels, LLC

                        St. Joseph

                        A940

                        Nova Biofuels Clinton County LLC

                        Clinton

                        A940

                        Nova Biosource

                        Senaca

                        A940

                        Organic Fuels Ltd.

                        Houston

                        A940

                        Owensboro Grain Company

                        Owensboro

                        A940

                        Paseo Cargill Energy, LLC

                        Kansas City

                        A940

                        Peach State Labs Inc.

                        Rome

                        A940

                        Perihelion Global, Inc.

                        Opp

                        A940

                        Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

                        Philadelphia

                        A940

                        Piedmont Biofuels Industrial LLC

                        Pittsboro

                        A941

                        Pinnacle Biofuels, Inc.

                        Crossett

                        A940

                        PK Biodiesel

                        Woodstock

                        A940

                        Pleasant Valley Biofuels, LLC

                        American Falls

                        A940

                        Prairie Pride

                        Deerfield

                        A941

                        RBF Port Neches LLC

                        Houston

                        A940

                        Red Birch Energy, Inc.

                        Bassett

                        A940

                        Red River Biodiesel Ltd.

                        New Boston

                        A940

                        REG Ralston LLC

                        Ralston

                        A940

                        Renewable Energy Products, LLC

                        Santa Fe Springs

                        A940

                        Riksch BioFuels L.L.C.

                        Crawfordsville

                        A940

                        Safe Renewable Corp.

                        Conroe

                        A940

                        Sanimax Energy Inc.

                        De Forest

                        A940

                        Seminole Biodiesel

                        Bainbridge

                        A940

                        Southeast BioDiesel LLC

                        Charlotte

                        A941

                        Soy Solutions

                        Milford

                        A940

                        SoyMor Biodiesel LLC

                        Albert Lea

                        A940

                        Stepan Company

                        Northfield

                        A941

                        Sunshine BioFuels, LLC

                        Camilla

                        A940

                        TPA Inc.

                        Warren

                        A940

                        Trafigura AG

                        Stamford

                        A940

                        U.S. Biofuels Inc.

                        Rome

                        A940

                        United Oil Company

                        Pittsburgh

                        A940

                        Valco Bioenergy

                        Harlingen

                        A940

                        Vanguard Synfuels, LLC

                        Pollock

                        A940

                        Vitol Inc.

                        Houston

                        A940

                        Walsh Bio Diesel, LLC

                        Mauston

                        A940

                        Western Dubque Biodiesel LLC

                        Farley

                        A940

                        Western Iowa Energy LLC

                        Wall Lake

                        A940

                        Western Petroleum Company

                        Eden Prairie

                        A940

                        Yokaya Biofuels Inc.

                        Ukiah

                        A941

            II LISA
            Artikli 1 lõikes 3 või artikli 2 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                        —

                        faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                        —

                        järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress (täiendav TARICi kood)] [asjaomas(t)es riigis (riikides)]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“

            III LISA
            Artikli 3 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                        —

                        faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                        —

                        järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab kuni 20 massiprotsenti mittefossiilse päritoluga, sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [ettevõtte nimi ja aadress] [täiendav TARICi kood] Ameerika Ühendriikides. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“