title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1468, 1. oktoober 2018, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes

text:
                  2.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 246/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1468,
         1. oktoober 2018,
         millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2321, (2) ja eriti selle artiklit 19,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (3) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“).

                     (2)

                     Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (4) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete taset pärast kiirendatud korras läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 20.

                     (3)

                     Määrusega (EÜ) nr 193/2007 (5) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist.

                     (4)

                     Nõukogu muutis seejärel määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (6) ja rakendusmäärusega (EL) nr 906/2011 (7) tasakaalustusmeetmeid pärast osalisi vahepealseid läbivaatamisi kooskõlas alusmääruse artikliga 19.

                     (5)

                     2012. aastal lõpetati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 559/2012 (8) veel üks osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

                     (6)

                     Rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (9) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist.

                     (7)

                     Komisjon muutis rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 (10) tasakaalustusmeetmeid pärast kaht osalist vahepealset läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 19.

                     (8)

                     Otsusega 2000/745/EÜ (11) kiitis komisjon heaks India kolme eksportiva tootja pakutud minimaalse impordihinna. Rakendusotsusega 2014/109/EL (12) tühistas komisjon kohustuste heakskiidu, sest asjaolud, mille alusel kohustused heaks kiideti, olid muutunud.

                     (9)

                     Praegu kohaldatavad meetmed on määrusega (EL) nr 461/2013 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/1350) kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks (edaspidi „kehtivad meetmed“). Need koosnevad individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatavast tasakaalustava tollimaksu erimäärast, mis ulatub 0–74,6 euroni tonni kohta, ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestatud jääktollimaksumäärast 69,4 eurot tonni kohta.

               1.2.   Kahe osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

                     (10)

                     2016. aasta septembris palus India eksportiv tootja Dhunseri Petrochem Limited (edaspidi „DPL“) komisjonil muuta määrust, millega kehtestati kehtivad meetmed, tuginedes äriühingu nime muutusele. Taotlusest aga selgus, et DPL oli astunud ühisettevõtjana partnerlusse äriühinguga Indorama Ventures Public Company Limited (edaspidi „IVL“) ja sellest tulenev struktuur oli järgmine:

                                 a)

                                 äriühing Indorama Ventures Global Services Limited, kes on IVLi tütarettevõtja, omandas 50 % osaluse DPLi polüetüleentereftalaadi polümeeriäris, asutades uue äriühingu, mille nimi on IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (edaspidi „IVDPIL“);

                                 b)

                                 DPL omandas 50 % osaluse äriühingus Micro Polypet Pvt. Ltd (edaspidi „MPPL“), kes on Indias paiknev polüetüleentereftalaadi tootja, kes ei ole kunagi ELi eksportinud ja kelle suhtes ei ole individuaalset tasakaalustavat tollimaksu kohaldatud.

                     (11)

                     Eelnevat silmas pidades oli komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimisega seotud asjaolud on märkimisväärselt muutunud ja need muutused on püsivad ning seetõttu tuleb meetmed läbi vaadata.

                     (12)

                     Sellele tuginedes andis komisjon 6. juuli 2017. aasta teatega (13) teada otsusest algatada omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimine kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimise kontrollimisega Indias. Läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kui suur on äriühingu uue struktuuri subsideerimise määr.

                     (13)

                     Teine India eksportiv tootja, Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance“) esitas taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks kooskõlas alusmääruse artikliga 19. Taotlus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega.

                     (14)

                     Reliance esitas piisavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Äriühing väitis eelkõige, et subsiidiumi üldine tase vähenes peamiselt seoses sihttoodete kava ja sihtturgude kava kohaldatavuse lõppemisega, samuti taotluse esitajale muudest kavadest nagu eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava kaudu kättesaadavate vahendite vähenemisega.

                     (15)

                     Olles teinud kindlaks, et taotlus sisaldas piisavaid tõendeid, teatas komisjon 6. juulil 2017 (14) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega.

                     (16)

                     Komisjon teatas mõlemas algatamisteates, et uurimistel hinnatakse ka seda, kas on asjakohane muuta tollimaksumäära, mis on kehtestatud kõigi teiste India äriühingute puhul teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes.

                     (17)

                     Arvestades, et mõlemad vahepealsed läbivaatamised hõlmavad sama vaatlusalust toodet, sama päritoluriiki ja sama uurimisperioodi, ning kuna mõlema meetme suhtes on algatatud sama menetlus, peeti asjakohaseks esitada mõlema läbivaatamise järeldused samas õigusaktis.

               1.3.   Uurimisega seotud isikud

                     (18)

                     Komisjon teavitas ametlikult Dhunserit, tema sidusettevõtjaid ja Reliance'it (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), liidu tootjate ühendust, liidus teadaolevaid asjaomaseid importijaid ja kasutajaid ning eksportiva riigi esindajaid osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul.

                     (19)

                     Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

                     (20)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon tegi kontrollkäike IVDPILi ruumides Kolkatas, MPPLi peakontoris Delhis, MPPLi tehases Karnalis, Reliance'is Mumbais ning India valitsuse ruumides New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium).

               1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                     (21)

                     Subsideerimise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

               1.5.   Avalikustamine

                     (22)

                     25. juulil 2018 teavitati India valitsust ja teisi huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku muuta Dhunseri ja Reliance'i suhtes kehtivaid tollimaksumäärasid. Ühtlasi anti neile mõistlik aeg märkuste esitamiseks. Kõiki esildisi ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, nagu on esitatud allpool.

                     (23)

                     Reliance märkis, et kõnealune avalikustamine toimus rohkem kui 12 kuud pärast uurimise alustamist, ja viitas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 11.11, milles on sätestatud, et uurimised tuleb lõpule viia ühe aasta jooksul alates nende algatamisest, „välja arvatud eriliste asjaolude korral“, ja alusmääruse artikli 22 lõikele 1, milles on sätestatud, et läbivaatamised tehakse „kiiresti“ ja need „tuleb tavaliselt“ lõpule viia 12 kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Sellest tulenevalt väitis Reliance, et kuna puudusid erilised asjaolud või komisjoni põhjendus, siis tuleks uurimine lõpetada ilma kaitsemeetmeid kehtestamata.

                     (24)

                     Komisjon märgib tähtaegade kohta, et käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise suhtes kohaldatakse WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklit 21.4, milles on sätestatud, et tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamised „tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatuse algatamise kuupäevast“. Samuti ei ole alusmääruse artikli 22 lõikes 1 märgitud, et uurimise kestmisel üle 12 kuu oleks seda vaja põhjendada eriliste asjaoludega. Käesolevaid uurimisi viiakse läbi 15kuulise tähtajaga, mis on sätestatud algmääruse artikli 22 lõikes 1. Seepärast lükati see väide tagasi.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (25)

                     Vaatlusalune toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat (PET), mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 61 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               2.2.   Samasugune toode

                     (26)

                     Uurimise käigus selgus, et vaatlusalusel tootel on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusalad kui Indias toodetud ja sealsel turul müüdud tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.   UURIMISTULEMUSED

         3.1.   DPLi ja tema sidusettevõtjate ümberkorraldamine

                     (27)

                     Uurimine kinnitas, et DPL astus ühisettevõtjana partnerlusse IVLiga. Selle partnerluse alusel andis DPL 1. aprillil 2016 kogu polüetüleentereftalaadi tootmisrajatise üle uuele äriühingule IVDPIL ja omandas selles äriühingus 50 % osaluse, samal ajal kui ülejäänud 50 % omandas IVLi tütarettevõtja Indorama Ventures Global Services Limited. DPL lakkas seega alates sellest kuupäevast olemast vaatlusaluse toote eksportiv tootja.

                     (28)

                     Uurimine kinnitas ka seda, et DPL omandas 50 % osaluse MPPLis, mis on Indias polüetüleentereftalaadi tootja, mis varem ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu ja millele ei ole seega määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu varasemates uurimistes, mis käsitlevad Indiast pärit polüetüleentereftalaati. Ülejäänud 50 % osalus MPPLis kuulub äriühingule Indorama Ventures Global Services Limited.

                     (29)

                     Seejärel muutis IVDPIL 12. mail 2017 oma nime, võttes uueks nimeks IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (edaspidi „IDIPL“), ning MPPL andis kõik oma varad, võlgnevused, kohustused ja töötajad üle IDIPLile. 4. detsembril 2017 määras Kolkata Kõrgem Kohus selle üleandmise suhtes sanktsioonid.

                     (30)

                     DPL-le, IDIPL-le (varem IVDPIL) ja MPPL-le viidatakse edaspidi koos kui Dhunseri grupile. Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk oli seega teha kindlaks Dhunseri grupi suhtes kohaldatav subsiidiumimäär. Sel eesmärgil koguti kokku andmed, mis käsitlesid IDIPLi ja MPPLi (mis tegutses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul endiselt vaatlusaluse toote eraldiseisva eksportiva tootjana), et arvutada kogu Dhunseri grupi subsideerimise määr, sest seda määra kohaldatakse sellise grupi lõppstruktuuri suhtes, kus MPPLi tehas on liidetud IDIPLiga.

               3.2.   Subsideerimine

                     (31)

                     Varasematel läbivaatamistel uuritud subsiidiumide, India valitsuse ja asjaomaste eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste alusel uuriti järgmisi meetmeid.

                                 Riiklikud subsiidiumikavad:

                                             a)

                                             eellubade kava (AAS);

                                             b)

                                             eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava (DDS);

                                             c)

                                             imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS);

                                             d)

                                             tollimaksuvaba impordi lubade kava (DFIA);

                                             e)

                                             ekspordi krediteerimise kava (ECS);

                                             f)

                                             ekspordisuunitlusega üksuste (EOU) ja erimajandustsoonide kava (SEZ);

                                             g)

                                             kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS);

                                             h)

                                             sihtturgude kava (FMS);

                                             i)

                                             sihttoodete kava (FPS);

                                             j)

                                             ekspordi edendamise toetuskava (IEIS);

                                             k)

                                             intresside tasakaalustamise kava (IES);

                                             l)

                                             tulumaksusoodustus teadus- ja arendustegevuseks (ITIRAD);

                                             m)

                                             Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS);

                                             n)

                                             staatuseomanike ergutuskava (SHIS).

                                 Piirkondlikud subsiidiumikavad:

                                             o)

                                             Gujarati valitsuse kapitaliinvesteeringute sooduskava (CIIS);

                                             p)

                                             Haryana valitsuse ettevõtluse soodustamise poliitika (EPP/GOH);

                                             q)

                                             Gujarati elektrimaksust vabastamise kavale (GEDES);

                                             r)

                                             Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI/GOM);

                                             s)

                                             Lääne-Bengali sooduskava (WBIS).

                     (32)

                     Ülaltoodud põhjenduses märgitud subsiidiumid põhinevad järgmistel dokumentidel ja õigusaktidel.

                     (33)

                     Kavad AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS ja SHIS põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus“). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt.

                     (34)

                     Kavad AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS ja MEIS põhinevad väliskaubanduspoliitika kaval 2015–2020 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020“), mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi puhul asjakohane. Lisaks sellele on India valitsus menetlusjuhendi I köites (edaspidi „HOP 2015–2020 I köide“) sätestanud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleeriva korra. Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

                     (35)

                     Kavasid DEPBS, FMS, FPS, IEIS ja SHIS, mis põhinesid eelmisel väliskaubanduspoliitika kaval, mis oli asjakohane perioodil 2009–2014 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014“), ei ole põhjenduses 34 nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel uuendatud.

                     (36)

                     DDSi kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta riikliku aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, riikliku aktsiisimaksu ja teenusmaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse korrapäraselt.

                     (37)

                     ECSi kava põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35 A, mille alusel võib India reservpank (RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite.

                     (38)

                     ITIRADi kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act).

                     (39)

                     IESi kava põhineb 4. detsembri 2015. aasta koondringkirjal DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16, mis käsitleb intresside tasakaalustamise kava veoeelse ja -järgse ruupiates ekspordikrediidi korral.

                     (40)

                     CIISi kava haldab Gujarati valitsus ja kava põhineb Gujarati 2015. aasta tööstuspoliitikal.

                     (41)

                     EPP/GOHi kava haldab Haryana valitsus ja kava on sätestatud 2015. aasta ettevõtluse edendamise poliitikas, mille on avaldanud Haryana valitsuse tööstus- ja kaubandusministeerium.

                     (42)

                     GEDESi kava põhineb Gujarati 1958. aasta elektrimaksu seaduse (Electricity Duty Act) (edaspidi „elektriseadus“) paragrahvi 3 lõike 2 punktidel vii ja viii (Gujarati ametlikus väljaandes muudetud kujul).

                     (43)

                     PSI/GOMi kava põhineb Maharashtra valitsuse otsusel nr PSI-2013/(CR-54)/IND-8.

                     (44)

                     WBISi kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja see on sätestatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 12. septembri 2014. aasta teadaandes nr 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512.

                     (45)

                     Uurimisel tuvastati, et järgmised kavad on kas lõpetatud või need ei olnud kahele asjaomasele eksportivale tootjale kättesaadavad: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM ja WBIS.

               3.3.   Eellubade kava

                     (46)

                     Komisjon leidis, et üksnes üks praeguste läbivaatamiste käigus uuritav eksportiv tootja kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väga väikese arvu eksporditehingute jaoks. Sama äriühing kasutas aga suurema osa oma eksporditehingute jaoks tollimaksu tagastamise kava, mida on käsitletud allpool punktis 3.4. Kuna eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava ei saa samade eksporditehingute jaoks samal ajal kasutada, leidis komisjon, et eellubade kava kasutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga vähe, ning otsustas eellubade kava alusel saadud kasu käesolevate läbivaatamiste puhul mitte kvantifitseerida.

               3.4.   Eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava

                     (47)

                     Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad kasutasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tollimaksu tagastamise kava.

               3.4.1.   Õiguslik alus

                     (48)

                     Õiguslik alus, mida kohaldatakse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, olid tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal (15). Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi asendati see õiguslik alus tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (16) (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikega 2 reguleeritakse tollimaksu tagastamise kava arvutusmeetodit. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkt ii reguleerib deklaratsiooni, mille eksportijad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii.

                     (49)

                     Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 (17) konkreetseid juhised, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama.

                     (50)

                     1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 sätestatakse, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. Valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased, millega muudeti määrasid, on 16. novembri 2015. aasta teadaanded nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) (18) ja 31. oktoobri 2016. aasta teadaanded nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) (19). Selle tulemusena oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %.

               3.4.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (51)

                     Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

               3.4.3.   Praktiline rakendamine

                     (52)

                     Selle kava alusel võib iga äriühing, mis ekspordib abikõlblikke tooteid, saada rahalise summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditud materjalide deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 sätestatakse, kuidas toetuse summa tuleb arvutada:

                                 „2)

                                 Selle eeskirja alusel tagastatava summa või määra kindlaksmääramiseks peab keskvalitsus võtma arvesse:

                                                a)

                                                nende materjalide iga klassi või kirjelduse keskmist kogust või väärtust, millest asjaomase klassi kaubad Indias tavaliselt toodetakse või valmistatakse;

                                                b)

                                                Indias asjaomase klassi kaupade tootmiseks või valmistamiseks kasutatavate imporditud materjalide või aktsiisimaksuga maksustatavate materjalide keskmist kogust või väärtust;

                                                c)

                                                kaupade tootmisel kasutatavate pooltoodete, komponentide ja vahetoodete puhul kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

                                                d)

                                                tootmisel tekkinud jäätmetelt ja katalüütilistelt ainetelt makstud tollimaksude keskmist summat:

                                             tingimusel, et kui selliseid jäätmeid või katalüütilisi aineid taaskasutatakse mis tahes tootmisprotsessis või need müüakse, siis arvatakse taaskasutatud või müüdud jäätmetelt või katalüütiliselt ainelt arvutatud tollimaksude keskmine summa samuti maha;

                                                e)

                                                eksporditud kaupade mahutitesse paigutamisel või pakendamisel kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

                                                f)

                                                mis tahes muud teavet, mida keskvalitsus võib pidada sel eesmärgil asjakohaseks või kasulikuks.“

                     (53)

                     Teisisõnu tugines India valitsus tagastatava summa puhul imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatele keskmistele väärtustele ja sektori keskmisele tarbimismäärale, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb abikõlblike eksporditud toodete esindavate tootjatena. India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa kui protsentuaalse osa abikõlblike eksporditud toodete keskmisest ekspordiväärtusest.

                     (54)

                     India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada rahaline summa, millele kõikidel abikõlblikel eksportijatel on õigus. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %, nagu on selgitatud põhjenduses 50.

                     (55)

                     Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

                     (56)

                     Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastatava summa maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu tegemise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.

                     (57)

                     Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

                     (58)

                     Asjaomastes õigusaktides ja haldusjuhistes sätestatakse, et India tolliamet ei tohiks nõuda mingeid tõendeid, et tollimaksu tagastamist taotlev eksportija on kandnud või kannab tollimaksukohustust eksporditud toote valmistamiseks vajalike toorainete impordi eest (20). Lisaks kinnitas India valitsus tema juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et äriühingud, mis hangivad kõik toorained, mida eksporditud polüetüleentereftalaadi valmistamisel kasutatakse, siseturul, saavad siiski kohaldada eespool nimetatud eeskirja 3 lõike 2 alusel arvutatud täismäära. See uurimine on ka näidanud, et praktikas oli sellega tegu ühe koostööd tegeva eksportija puhul, kes kasutas tollimaksu tagastamise kava alusel soodustusi, ehkki ta ei ole importinud ühtegi ühikut peamistest toorainetest (PTA (puhas tereftaalhape) ja MEG (monoetüleenglükool), mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel.

               3.4.4.   Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

                     (59)

                     Tollimaksu tagastamise kavaga pakutakse subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest võtab saamata jäänud tulu vormi (st India valitsuse poolt väidetavalt kogutud imporditollimaksud, mille suhtes kohaldatakse maksutagastust või maksuvähendust). Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks on tollimaksu tagastamine kasulik eksportijale, kuna ülemääraste imporditollimaksude tagastamine või vähendamine India valitsuse poolt parandab eksportija likviidsust.

                     (60)

                     Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja millistes kogustes.

                     (61)

                     India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

                     (62)

                     Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.

               3.4.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (63)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon subsiidiumisumma, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud rahalise summa välja maksma, andes seega rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

                     (64)

                     Dhunseri grupp märkis, et tollimaksude tagastamise kava alusel saadavat kasu vähendati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 %-lt 1,5 %-le, ning väitis, et see vähendamine oli püsivat laadi, viidates tollimaksude tagastamise kava määra langussuundumusele, sest seda alandati 2011. aasta 5,5 %-lt järgmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %-le. Sel põhjusel väitis äriühing, et kui tollimaksude tagastamise kava tasakaalustatakse, tuleks seda tasakaalustada üksnes 1,5 % määra alusel.

                     (65)

                     Komisjon märkis samas, et alusmääruse artikli 5 kohaselt arvutatakse tasakaalustatavate subsiidiumide summa „lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai“. Nagu eespool märgitud, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %. Komisjon leiab seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleks kasutada tegelikke määrasid. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (66)

                     Reliance väitis, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu arvutamisel tuleks piirduda ülemäärase kasuga, sest tollimaksu tagastamise kava tuleks pidada alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel lubatud tollimaksutagastuse kavaks, ent ei esitanud rohkem asjaolusid väite tõendamiseks. Nagu selgitatud põhjenduses 60, järeldas komisjon, et tollimaksude tagastamise kava ei tähenda lubatavat tollimaksu tagastamist. Peale selle tegi komisjon seoses Reliance'iga kohapealse kontrolli ajal järelduse, et Reliance on kasutanud tollimaksude tagastamise kava, ehkki ta ei ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importinud kumbagi toorainet kahest asjaomasest toorainest (MEG ja PTA). Seepärast lükati väide tagasi, sest kättesaadava teabe põhjal kujutab Reliance'ile antud kogusumma ülemäärast toetust.

                     (67)

                     MPPL selgitas, et ta kasutas PET tootmiseks puhast tereftaalhapet (PTA) ja monoetüleenglükooli (MEG) ning et mõlemad toorained olid hangitud ühe siseturu tarnija käest, kes nõudis MPPLilt kooskõlas ostulepinguga nii-öelda tollimaksu elemendina käsitletavat maksu. Sellele tuginedes väitis MPPL, et ta maksis eksporditud tootes kasutatud toorainelt imporditollimakse ning et tollimaksu tagastamise summa arvutamisel tuleks seega piirduda ülemääraste kasuga. Komisjon märkis seoses sellega, et MPPL ei esitanud tõendeid, et tollimaksuna käsitletav hinnanguline maks vastas tegelikele imporditollimaksude maksetele. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (68)

                     IDIPL väitis, et monoetüleenglükool, mis on üks kahest peamisest toorainest, mida äriühing kasutab polüetüleentereftalaadi tootmiseks, imporditi täielikult ning et sellelt impordilt tasuti imporditollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud polüetüleentereftalaadis kasutatud monoetüleenglükoolilt makstud tollimaksude summa põhjal esitas IDIPL lisaks väidetava ülemäärase tagastuse arvutuse ning väitis, et subsideerimise tase tuleks teha kindlaks üksnes selle ülemäärase tagastuse alusel. Hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, kontrollis komisjon väidet kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5. Kontrollimisel kinnitati, et kogu monoetüleenglükool, mida on polüetüleentereftalaadi tootmisel kasutatud, oli imporditud ning et tegelikult tasuti väites esitatud imporditollimaksude summa monoetüleenglükoolilt, mida kasutati polüetüleentereftalaadis, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi. Sellele tuginedes aktsepteeris komisjon väidet ja arvutas subsideerimise taseme üksnes ülemäärase tagastuse alusel.

                     (69)

                     Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

                     (70)

                     Seega tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seotud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,38 % ja Reliance'i puhul 1,67 %.

               3.4.6.   Märkused avalikustamise kohta

            Reliance

                     (71)

                     Reliance väitis, et komisjon tegi vea, kui määratles tollimaksude tagastamise kava subsiidiumina ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaldamisalasse kuuluva kavana, ning väitis, et peale selle on komisjon tegutsenud vastuolus kõnealuse määratlusega, kontrollides teise eksportija ülemäärast tagastust. Reliance väitis, et komisjon käsitles ülemäärase tagastuse summa arvutamisel eri osalisi erinevalt ning tasakaalustas konkreetselt Reliance'i puhul kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu, selle asemel, et piirduda tasakaalustamisel ainult ülemäärase tagastusega.

                     (72)

                     See väide on alusetu. Nagu selgitatud eespool, kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i ega II ja III lisas sätestatud eeskirjadele, kuna rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi eest tasutavate tollimaksude hüvitamiseks. Pealegi kohaldati sama käsitlust ja samu eeskirju kõigi äriühingute suhtes (Reliance ja Dhunseri grupp), kuna komisjon püüdis aru saada, kas äriühingud tegelikult importisid või mitte olulisi tooraineid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja maksid sellise impordi eest tollimaksu. Seejärel arvutas komisjon kättesaadava teabe põhjal ülemäärase tagastuse kõnealuse kahe äriühingu kohta. Kummagi äriühingu olukord on järgmine. IDIPL (Dhunseri grupi osa) väitis ja tõendas, et üks PET valmistamiseks kasutatud tooraine oli täielikult imporditud ja selle eest maksti imporditollimaksu. Komisjon kontrollis seda väidet ja see osutus tõeseks. Selle fakti alusel arvutas komisjon subsideerimise taseme ülemäärase tagastuse kohta. Reliance'il paluti esitada samad tõendid kui IDIPL, kuid ta ei teinud seda. Seega loeti Reliance'i puhul kogu India valitsuselt saadud summa ülemääraseks tagastuseks. Seetõttu, kuna erinevus kahe eksportija vahel on õigustatud kättesaadava teabe erinevusega, lükatakse see väide tagasi.

                     (73)

                     Reliance väitis veel, et tõendamiskoormust kohaldati valesti, kohustades väidetavalt eksportivat tootjat määrama ülemäärase tagastuse summat.

                     (74)

                     Komisjon ei nõustu selle väitega. Tuletatakse meelde, et uurimise aluseks on küsimustiku vastused ja kontrollkäigud. Teave konkreetse äriühingu tegelikult makstud (või mitte makstud) imporditollimaksude kohta on faktiline asjaolu ja seda peab esitama äriühing. Reliance ei esitanud seda teavet oma vastuses põhjenduses 19 osutatud küsimustikule, milles huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama kogu asjakohast teavet seoses subsideerimismäära arvutamisega. Kuna komisjon sellist teavet ei saanud, kogus ta ise 2017. aastal äriühingusse Reliance tehtud kontrollkäigu ajal teavet, mille alusel saaks määrata võimaliku ülemäärase tagastuse. Kõigepealt tehti kindlaks, et Reliance ei maksnud imporditollimakse eksporditud PET kahe peamise tooraine, PTA ja MEG pealt. Edasi uuris komisjon, kas imporditollimakse maksti toorainete puhul, mida kasutati PTA, MEG või mõne muu PTA või MEG tootmiseks kasutatud eelneva tooraine tootmiseks. Ilmnes, et Reliance, kes on kompleksne naftakeemiaettevõte, importis toornaftat ja valmistas ettevõttesiseselt kõik vahesaadused, mis olid vajalikud PET tootmiseks. Seejärel leidis komisjon toornafta puhul rakendatava imporditollimäära, mis osutus 0 %liseks nagu selgus Reliance esitatud asitõenditest komisjoni kontrollkäigu ajal. Selle teabe põhjal selgus, et kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa oli ülemäärane tagastus. Reliance ei esitanud edaspidise uurimise käigus mingeid kontrollitavaid mõõdetavaid esildisi, mis oleks osutanud vastupidisele. Reliance ei esitanud mingit teavet, mille alusel oleks saanud arvutada ülemäärase tagastuse, kuigi tal paluti seda mitmel korral teha. Seega kogus komisjon iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi arvutamiseks ning korduvatest palvetest hoolimata ei esitanud Reliance oma käsutuses olevat faktilist teavet, mis oleks ülemäärase tagastuse summa arvutamisel võimaldanud saada väiksema summa kui kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (75)

                     Reliance väitis, et komisjon palus tal ülemäärase tagastuse määra kindlaksmääramiseks teavet esitada üksnes avalikustamise ajal. Komisjon märgib, et Reliance'il paluti täita küsimustik ja esitada teavet ülemäärase tagastuse kohta kontrollkäigu ajal, nagu on selgitatud põhjenduses 74. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

                     (76)

                     Reliance märkis, et komisjon ei ole teinud kättesaadavaks kontrolliaruannet, ja väitis, et selle aruande puudumise tõttu ei saanud ta oma huve seoses tollimaksu tagastamise kavaga nõuetekohaselt kaitsta, võttes arvesse, et komisjon veeretas tõendamiskoormuse tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa määramise kohta enda pealt Reliance'ile.

                     (77)

                     Nagu eespool selgitatud, on komisjon seisukohal, et eksportiva tootja kohustus on tõendada, et ta on maksnud eksporditud toodete valmistamisel kasutatud toorainete eest imporditollimaksud ja et India valitsus hüvitas need väidetavalt tasutud imporditollimaksud. Komisjoni kohustus on kättesaadava teabe alusel arvutada subsideerimismäär. Sellega seoses märgib komisjon, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi määra kindlakstegemiseks (põhjenduses 69 selgitatud meetodi kohaselt) kasutatud asjakohaseid üksikasju kontrolliti Reliance'i vastuste alusel küsimustikule. Tollimaksu tagastamise kava kontrolliti samaaegselt Indiast kaupade eksportimise kavaga (MEIS), kuna need kaks kava on väga sarnased. Kontrolliti mitmeid ekspordiarveid ja nendega seotud dokumente. Kõnealune teave on lähetuste asitõenditena kättesaadav ka Reliance'ile. Kontrollkäigu ajal leidis komisjon, et Reliance'i poolt tollimaksu tagastamise kava alusel esitatud eksportkauba väärtus on erinev Indiast kaupade eksportimise kava alusel esitatud eksportkauba väärtusest. Reliance selgitas seda erinevust ühes lähetuse asitõendis. See erinevus ei mõjutanud siiski subsiidiumisumma arvutamist. Muid erinevusi Reliance'i esitatud dokumentides tollimaksu tagastamise kava kohta kontrollkäigu ajal ei täheldatud. Seega esitati huvitatud isikutele, sealhulgas Reliance'ile, kaitseõiguste kasutamiseks kogu vajalik teave uurimise varases etapis. Seepärast leiab komisjon, et Reliance'i kaitseõigusi järgiti kõnealuse uurimise käigus nõuetekohaselt. Põhjenduses 74 on ka tõendatud, et komisjon ei veeretanud tõendamiskoormust enda pealt Reliance'ile ja hoopis kogus iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu arvutamiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

            Dhunseri grupp

                     (78)

                     Nagu eespool selgitatud, koheldi kõiki asjaomaseid ettevõtjaid pärast nende konkreetse faktilise olukorra põhjalikku hindamist ühesuguste eeskirjade alusel. IDIPL kordas väidet, et MPPL pidi maksma ja maksis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil „tuletatud tollimaksu“ oma kodumaistele PTA ja MEG tarnijatele vastavalt nendega sõlmitud lepingulistele kokkulepetele. IDIPL väitis, et „tuletatud tollimaksu“ summa tuleks kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulust maha arvestada. Veel märkis IDIPL, et „tuletatud tollimaksu“ mehhanism „võimaldab viia tooraine tarnijatelt sissenõutud imporditollimaksu poliitilise otsusega tootmise järgmistele etappidele“.

                     (79)

                     Selle väite puhul võib komisjon kinnitada, et MPPLi ja tema tarnija vahelises kaubanduslikus lepingus on nimetatud „tuletuslikku tollimaksu“, mida kasutatakse ühe tegurina tooraine hinna arvutamise valemis. See aga ei ole iseenesest tõend selle kohta, et kodumaine tarnija tegelikult maksis tollimaksu, kuna kõnealune valem on kaubanduslike läbirääkimiste tulemus, mille puhul ei pea tingimata arvesse võtma, kas tollimaksud on tegelikult makstud. Seega ei esitanud IDIPL tõendeid selle kohta, et tema tarnija importis tema poolt ostetud toorained ning, juhul kui need imporditi, et tollimaks tasuti. Sel põhjusel lükati väide tagasi.

            India valitsus

                     (80)

                     India valitsus väitis, et kooskõlas subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga ei pea tollimaksu tagastamise kava tingimata ette nägema imporditud sisenditelt tehtavate impordimaksude vähendamist, vabastamist või edasilükkamist, vaid võib ette näha ka kaudsete maksude vähendamist. Selle alusel väitis India valitsus, et komisjon oli teinud olulise vea, kirjeldades tollimaksu tagastamise kava kui lubamatut tollimaksu tagastamise süsteemi, mis põhineb asjaolul, et seda saab ära kasutada isegi siis, kui tollimakse ei maksta.

                     (81)

                     Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi India valitsus esitab õiguslikke põhjendusi seoses kaudsete maksude vähendamisega, ei esita ta ühtegi tõendit selle kohta, et eksporditud PET valmistamisel kasutatud tooraine pealt on ükski huvitatud isik selliseid kaudseid makse tegelikult maksnud või maksab ning et juhul kui neid maksti, ei ole neid mõne muu tollimaksu tagastamise kavaga mitte seotud maksumehhanismi kaudu hüvitatud. Uurimise käigus ei esitanud ükski huvitatud isik seoses tollimaksu tagastamise kavaga teavet kaudsete maksude kohta, mis võiks mõjutada ülemäärase tagastuse määra, kuigi neil paluti mitmel korral esitada teavet, mis võimaldaks arvutada tollimaksu tagastamise kavaga seotud ülemäärast tagastust. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (82)

                     Veel väidab India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava saab kasutada kontrollimehhanismina, mille abil jälgitakse eksportiva tootja poolt tootmisel tarbitud sisendit.

                     (83)

                     Selle väite tõenduseks viitab India valitsus mõnele sättele tagastamiseeskirjades ja tollikäsiraamatus, mille alusel auditeid ja kontrolle tehakse, kuid ei tõenda, et tollimaksu tagastamise kavaga rakendatakse II lisa punkti 4 kohast eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja koguse kontrollimise süsteemi või menetlust. Seepärast lükati see väide tagasi.

                     (84)

                     Samuti märkis India valitsus, et II lisa punkti 4 kohase kontrollisüsteemi või menetluse puudumine ei mõjuta põhjenduses 70 märgitud subsiidiumimäära kindlaksmääramist, kuna komisjon arvutas ülemäärase tagastuse uurimisalustelt ettevõtjatelt saadud teabe alusel. India valitsus väitis, et komisjon oli kohustatud ülemäärase tagastuse arvutamiseks ise samme astuma.

                     (85)

                     Põhjenduses 74 on tõendatud, et komisjon tegutses ise, et leida teavet, mille alusel teha kindlaks, kas osa tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summast ei olnud ülemäärane tagasimakse. Lisaks, kuigi India valitsusel paluti seda teha, ei viinud ta läbi edasist uurimist asjaomaste eksportivate tootjate tegelike tehingute põhjal. Seetõttu ei ole kõnealune väide asjakohane.

               3.5.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

                     (86)

                     Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad said EPCGSi kava alusel soodustusi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik seostada vaatlusaluse tootega.

               3.5.1.   Õiguslik alus

                     (87)

                     EPCGSi kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 5. peatükis, samuti HOP 2015–2020 I köite 5. peatükis.

               3.5.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (88)

                     Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad.

               3.5.3.   Praktiline rakendamine

                     (89)

                     Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on säästetud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul.

                     (90)

                     Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule.

               3.5.4.   Järeldus EPCGSi kava kohta

                     (91)

                     Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tagab see eksportijale tollimaksu alandamise summaga samaväärse kasu.

                     (92)

                     Peale selle sõltub EPCGSi kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

                     (93)

                     EPCGSi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.

               3.5.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (94)

                     Komisjon arvutas subsiidiumisumma vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Seejärel arvutati subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, milleks jagati tasumata tollimaksu kogusumma amortisatsiooniajaga. Sellisel moel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär.

                     (95)

                     Ükski India eksportiv tootja ei väitnud, et ilmnenud tasud on maha arvatud, et saada toetust kogu toetussummast, millele neil on õigus kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a.

                     (96)

                     Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

                     (97)

                     Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,11 % ja Reliance'i puhul 0,45 %.

               3.5.6.   Märkused avalikustamise kohta

                     (98)

                     IDIPL argumenteeris, et EPCGSi kava kohaselt imporditud tehaseid ja masinaid kasutati nii PET omamaise kui ka eksportmüügi jaoks, ning väitis, et põhjenduses 96 osutatud nimetaja peaks olema äriühingu PET-kogumüük, mitte ekspordikäive.

                     (99)

                     Komisjon märgib, et isegi kui see tõendamata väide osutuks õigeks, tuleb kasutada artikli 7 lõiget 2 ja põhjenduses 96 valitud nimetaja on õigustatud, kuna EPCGSi kava sõltub eksporditegevusest ja neid soodustusi ei antud vastavalt valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud kogustele. Seepärast lükati see väide tagasi.

               3.6.   Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS)

                     (100)

                     Leiti, et mõlemad asjaomased eksportivad tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames kasu.

               3.6.1.   Õiguslik alus

                     (101)

                     Indiast kaupade eksportimise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 3. peatükis ja HOP 2015–2020 I köite 3. peatükis.

                     (102)

                     See kava jõustus 1. aprillil 2015.

               3.6.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

                     (103)

                     Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

               3.6.3.   Praktiline rakendamine

                     (104)

                     Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sh kõik ELi liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 lisas 3B vastavalt tabelites 1 ja 2.

                     (105)

                     Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest.

                     (106)

                     Sel ajal kui Indiast kaupade eksportimise kava 2015. aasta aprillis jõustus, ei kuulunud vaatlusalune toode lisa 3B alla ega olnud seega Indiast kaupade eksportimise kava toetuste saamiseks kõlblik. Samas 29. oktoobril 2015 muudeti avaliku teadaandega nr 44/2015-2020 polüetüleentereftalaadi eksport rühmade A ja B riikidesse Indiast kaupade eksportimise kava toetuse saamiseks kõlblikuks ja toetus oli 2 % ekspordi FOB-väärtusest. 4. mail 2016 muudeti avaliku teadaandega nr 06/2015-2020 eksport rühma C riikidesse abikõlblikuks ja toetus oli samuti 2 %.

                     (107)

                     Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat liiki eksport, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive.

                     (108)

                     Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ning iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral.

                     (109)

                     Taotlus selleks, et saada Indiast kaupade eksportimise kava kohast toetust, tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimise tõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

               3.6.4.   Järeldused Indiast kaupade importimise kava kohta

                     (110)

                     Indiast kaupade eksportimise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tähendab Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit kasu eksportijale, kelle suhtes ei kehti nende imporditollimaksude tasumise kohustust.

                     (111)

                     Peale selle sõltub Indiast kaupade eksportimise kava juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

               3.6.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

                     (112)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

                     (113)

                     Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

                     (114)

                     Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 1,90 % ja Reliance'i puhul 1,93 %.

               3.6.6.   Märkused avalikustamise kohta

                     (115)

                     India valitsus väitis, et Indiast kaupade eksportimise kava ei ole tasakaalustatav järgmisel kahel põhjusel: 1) see kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale, ning 2) tollimaksusoodustused on „kreeditarved“, millest nende omanik saab kasu ainult siis, kui soodustust kasutatakse imporditollimaksude tasumiseks.

                     (116)

                     Esimese põhjuse kohta ei esitanud India valitsus ühtegi tõendit. Üksnes väide, et Indiast kaupade eksportimise kava on ette nähtud eksportijate abistamiseks, et korvata taristus ebatõhusus ja sellega kaasnevad kulud/maksud ning tagada võrdsed tingimused, ei ole piisav tõendamaks, et Indiast kaupade eksportimise kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale. Teise põhjusega seoses tuletatakse meelde, nagu on selgitatud põhjenduses 108, et sellest hetkest alates, kui India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tollimaksusoodustust, saab kõnealust soodustust kasutada teatavate maksude või tollimaksude korvamiseks või müüa seda edasi teisele ettevõtjale, kuna tollimaksusoodustused on vabalt kaubeldavad. Seega leitakse, et India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tulu sel hetkel, kui ta annab talle tollimaksusoodustust. Samuti tundub, et ka India raamatupidamisstandardites tõlgendatakse seda niiviisi, kuna soodustuse rahaline väärtus kirjendatakse saadava maksena kohe, kui India valituse selle soodustuse annab (nagu on selgitatud põhjenduses 112), aga mitte hetkel, kui seda tegelikult tollimaksu või maksu korvamiseks kasutatakse. Seepärast lükati see väide tagasi.

               3.7.   Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (GEDES)

                     (117)

                     Komisjon leidis, et üks äriühing kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Samas tehti uurimisel kindlaks, et saadud kasu oli ebaoluline, ning seega ei uuritud seda meedet rohkem.

               4.   TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD

                     (118)

                     Komisjon tuletab meelde, et rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 DPLi ja Reliance'i jaoks kehtestatud subsiidiumide summad olid vastavalt 3,2 % ja 6,2 %, mis tähendab, et tasakaalustavad tollimaksud olid vastavalt 35,69 eurot tonni kohta ja 69,39 eurot tonni kohta.

                     (119)

                     Praeguste osaliste vahepealsete läbivaatamiste käigus leidis komisjon, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma on Dhunseri grupi puhul väärtuselt 2,3 % ja Reliance'i puhul vastavalt 4 %. Nagu selgitatud põhjendustes 27–30, määrati tabelis esitatud Dhunseri grupi subsiidiumimäärad kindlaks, liites kokku grupi kahe polüetüleentereftalaadi eksportiva tootja ehk IDIPLi ja MPPLi andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                        Tabel

                        Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

                                 Tollimaksu tagastamise kava

                                 Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

                                 Indiast kaupade eksportimise kava

                                 Kokku

                                 Dhunseri grupp:

                                             —

                                             Dhunseri Petrochem Limited

                                             —

                                             IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                                             —

                                             Micro Polypet Pvt. Ltd

                                 0,38 %

                                 0,11 %

                                 1,90 %

                                 2,3 %

                                 Reliance

                                 1,67 %

                                 0,45 %

                                 1,93 %

                                 4,0 %

                     (120)

                     Praegu kehtivad tasakaalustusmeetmed on konkreetse tollimaksu vormis. Seega tegi komisjon eespool tabelis kirjeldatud subsiidiumimäärade põhjal kindlaks järgmised konkreetsed tasakaalustavad tollimaksud: 18,73 eurot tonni kohta Dhunseri grupi puhul ja 29,21 eurot tonni kohta Reliance'i puhul.

                     (121)

                     Kooskõlas põhjendusega 16 hindas komisjon vajadust muuta kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra, mis on 69,40 eurot tonni kohta. Seoses sellega tuletatakse meelde, et kõrgeim tollimaks, mis kehtib India eksportivate tootjate suhtes ja on 74,60 eurot tonni kohta, kehtestatakse Pearl Engineering Polymers Ltd suhtes; see on tootja, keda käesolev läbivaatamine ei hõlmanud. Kuna kõrgeimat tollimaksu käesoleva läbivaatamisega ei muudeta, ei nähtud ette kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra muutmist.

               5.   SUBSIDEERIMISEGA SEOTUD MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

                     (122)

                     Alusmääruse artikli 19 lõike 4 kohaselt kontrolliti, kas subsideerimisega seotud asjaolud on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt muutunud ning kas muutunud asjaolud olid kestvad.

                     (123)

                     Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said asjaomased eksportivad tootjad India valitsuselt endiselt tasakaalustatavaid subsiidiume, ehkki erineval määral.

                     (124)

                     Mis puutub Reliance'isse, siis kõige olulisemad subsiidiumid tulenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seoses subsideerimismääradega tollimaksude tagastamise kavast ja Indiast kaupade eksportimise kavast. Puuduvad märgid, et need subsiidiumid lähitulevikus enam ei kehtiks. Mõlemad subsiidiumid tagavad kasu, mis arvutatakse kui fikseeritud protsentuaalne osa ekspordi FOB-väärtusest, ning ei ole märke, et vastavaid subsiidiumimäärasid lähitulevikus muudetaks.

                     (125)

                     Mis puudutab tollimaksude tagastamise kava, siis India valitsus alandas subsideerimise määra mitu korda viimase seitsme aasta jooksul: 2011. aastal oli see 5,5 % FOB-väärtuselt, seejärel alandati seda 2012. aastal 3,9 %ni, 2013. aastal 3,0 %ni, 2014. aastal 2,4 %ni, 2015. aastal 1,9 %ni ja lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %ni. Aktsiisi- ja tollimaksu keskameti veebisaidi (21) kohaselt ei ole määra pärast seda muudetud.

                     (126)

                     Mis puudutab Indiast kaupade eksportimise kava, siis on määr, mida hakati polüetüleentereftalaadi suhtes 2015. aasta oktoobris kohaldama ehk 2 % FOB-väärtusest, nagu selgitatud põhjenduses 106, jäänud kooskõlas väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidiga (22) samaks.

                     (127)

                     Mis puudutab kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava, siis ei eeldata olulist subsideerimise määra muudatust ka pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, sest a) puudusid märgid kapitalikaupade olulise kavandatava impordi kohta ja b) mis tahes kasu selle subsiidiumi alusel jaguneb suure arvu aastate peale vastavalt kapitalikaupade amortisatsiooniperioodile (Indias 18–25 aastat).

                     (128)

                     Reliance'i subsideerimisel oli viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, suurim osakaal eellubade kaval, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldatud. Nagu kirjeldatud põhjenduses 46, siis praeguse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eellubade kava peaaegu ei kasutatud, sest suuremat osa eksporti toetati tollimaksude tagastamise kava alusel, mis on eellubade kavaga vastastikku välistav. Eellubade kava jääb kehtima ja ei saa välistada, et Reliance hakkab eellubade kava tulevikus uuesti kasutama, ent see vähendaks automaatselt kasu, mis on saadud tollimaksude tagastamise kava kaudu, sest iga asjaomast eksporditehingut saab toetada üksnes ühe subsiidiumiga kahest.

                     (129)

                     Nagu on sätestatud põhjendustes 125–128, ei leitud tõendeid, et tasakaalustavad kavad ei jätku või et nende subsideerimise tasemeid tulevikus kas tõstetakse või alandatakse. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et asjaolud, mis tõid kaasa Reliance'i uue subsideerimismäära, on kestvad.

                     (130)

                     Praeguse vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul sai Reliance vähem subsiidiumeid kui viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldati, sest tuvastatud subsiidiumimäärad vähenesid 6,2 %-lt 4 %ni. Põhjenduse 129 alusel on tõenäoline ka see, et Reliance saab jätkuvalt subsiidiumeid summas, mis on väiksem kui rakendusmääruses (EL) 2015/1350 kindlaks määratud. Seega tegi komisjon järelduse, et kehtivate meetmete jätkumine toob kaasa kõrgema tollimaksu kui kahju tekitav tasakaalustatav subsiidium. Seega tuleks kehtivate meetmete taset uue olukorra kajastamiseks muuta.

                     (131)

                     Mis puutub Dhunseri gruppi, siis on põhjenduste 27–30 kohaselt tehtud uurimise käigus kindlaks, et grupi struktuur muutus märkimisväärselt. Kõige olulisem on see, et grupile kuulus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks polüetüleentereftalaadi tehast võrreldes ühega eelmise vahepealse läbivaatamise ajal. Ümberkorraldused, mis viidi läbi partneriga ehk IVLiga sõlmitud liidu raames, hõlmasid mitut õiguslikku meedet ligikaudu kahe aasta jooksul ning suure tõenäosusega need lõpetati, kui Kolkata Kõrgem Kohus kehtestas 2017. aasta detsembris nende suhtes sanktsioonid. Komisjon leidis seega, et struktuuri muutus on kestev. Seepärast tehti järeldus, et kehtivaid meetmeid tuleks muuta, et kajastada uut olukorda, pidades silmas ka varasemaid järeldusi nende läbivaatamiste jooksul leitud kehtiva (ja madalama) subsideerimise taseme kohta.

               6.   MEETMETE VORM

                     (132)

                     Nagu on selgitatud põhjenduses 120, on muudetud meetmed konkreetsete tollimaksude kujul. Konkreetsed tollimaksumäärad arvutatakse andmete alusel, mis käsitlevad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja jäävad seega ekspordihinna arengust olenemata samale tasemele.

                     (133)

                     Samas erinevalt subsiidiumidest, mis tagavad esialgse uurimise jooksul suurimad subsideerimise summad, tagab kaks peamist subsiidiumikava (tollimaksude tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil finantskasu, mis on ekspordihinnaga otse proportsionaalne. Need kaks subsiidiumit moodustasid 97 % Dhunseri grupi ja 89 % Reliance'i kogusubsiidiumidest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. See tähendab, et tasakaalustavate subsiidiumite summa suureneb automaatselt koos ekspordihinna tõusuga. Seepärast ei tundu, et konkreetsed tollimaksud korvaksid piisavalt tegeliku subsideerimise taseme, millest kaks eksportivat tootjat kasu said.

                     (134)

                     Selle alusel leidis komisjon, et erinevalt esialgsest uurimisest ei pruugi konkreetsed tollimaksud olla neid asjaolusid arvestades enam kõige asjakohasem meetmete vorm. Meetmete vormi muutumist ei saa samas kavandada praeguse vahepealse läbivaatamise kontekstis, sest sellist muudatust tuleks kohaldada kõikide India eksportivate tootjate suhtes, samal ajal kui praegused vahepealsed läbivaatamised piirdusid subsideerimise taseme kindlaksmääramisega üksnes kahe eksportiva tootja puhul. Seepärast otsustas komisjon meetmete praeguse vormi alles jätta.

               7.   HINNAKOHUSTUSTE PAKKUMINE

                     (135)

                     Pärast avalikustamist tegi IDIPL hinnakohustuse pakkumise. Pakkumine lükati tagasi, sest subsideerimise laad loob olukorra, kus minimaalse impordihinna kohustus oleks toonud kaasa veelgi suurema subsideerimise. Seda seetõttu, et subsideerimine tollimaksu tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava alusel, mis koos moodustavad 95 % subsideerimisest, sõltub nende kavade alusel eksporditud toodete FOB-väärtusest. Peale selle on selle grupi struktuur, kuhu IDIPL kuulub, muutnud kohustuse täitmise tulemusliku järelevalve võimatuks.

                     (136)

                     Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artiklis 1 esitatud tabeli äriühingut Dhunseri Petrochem Limited käsitlev rida asendatakse järgmisega:

                           Riik

                           Äriühing

                           Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn)

                           TARICi lisakood

                           „India

                           Dhunseri Petrochem Limited

                           18,73

                           A585

                           India

                           IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                           18,73

                           C380

                           India

                           Micro Polypet Pvt. Ltd

                           18,73

                           C381 “

            Artikkel 2
            Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabeli äriühingut Reliance Industries Limited käsitlev rida asendatakse järgmisega:

                           Riik

                           Äriühing

                           Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn)

                           TARICi lisakood

                           „India

                           Reliance Industries Limited

                           29,21

                           A181 “

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2321, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 338, 19.12.2017, lk 1).

            (3)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava Indiast, Malaisiast ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse subsiidiumidevastane menetlus teatava Indoneesiast, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1).

            (4)  Nõukogu 6. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1645/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 266, 11.10.2005, lk 1).

            (5)  Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 193/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 59, 27.2.2007, lk 34).

            (6)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1286/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 340, 19.12.2008, lk 1).

            (7)  Nõukogu 2. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 906/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 232, 9.9.2011, lk 19).

            (8)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 559/2012, millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 168, 28.6.2012, lk 6).

            (9)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 137, 23.5.2013, lk 1).

            (10)  Komisjoni 3. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1350, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 208, 5.8.2015, lk 10).

            (11)  Komisjoni 29. novembri 2000. aasta otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88).

            (12)  Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusotsus 2014/109/EL, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (ELT L 59, 28.2.2014, lk 35).

            (13)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (2017/C 216/05) (ELT C 216, 6.7.2017, lk 30).

            (14)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (2017/C 216/04) (ELT C 216, 6.7.2017, lk 26).

            (15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (vaadatud 13. juulil 2018).

            (16)  [Avaldatakse India ametlikus väljaandes (erakorraline, osa ii, 3. jagu, alajagu i)] India valitsuse rahandusministeerium (maksuamet) teadaanne nr 88/2017-CUSTOMS (N.T.), New Delhi, 21. september 2017. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

            (17)  Ringkiri nr 24/2001 Cus. 20. aprill, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. Vt eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, vaadatud 7. juunil 2018.

            (18)  India valitsuse 16. novembri 2015. aasta teadaandes nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 390701 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,9 % alates 23. novembrist 2015. Vt http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

            (19)  India valitsuse 31. oktoobri 2016. aasta teadaandes nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 3907 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,5 % alates 15. novembrist 2016. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

            (20)  Seda asjaolu kinnitavad kava suhtes kohaldatavad asjaomased õigusaktid ja eeskirjad, näiteks ringkiri nr 24/2001 Cus. 20. aprill, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. C; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, vaadatud 7. juunil 2018; eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära.

            (21)  Tollimaksu tagastamise kava määrad on kättesaadavad aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (vaadatud 4. juunil 2018).

            (22)  Indiast kaupade eksportimise kava määrad on kättesaadavad aadressil: http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp ITC koodeksi 3907 alusel (vaadatud 4. juunil 2018).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1565, 17. oktoober 2018, milles käsitletakse loa andmist Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, vähe levinud kodulinnuliikide (välja arvatud munalinnud), broilerkalkunite, aretuskalkunite, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina (loa hoidja Elanco GmbH) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  19.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1565,
         17. oktoober 2018,
         milles käsitletakse loa andmist Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, vähe levinud kodulinnuliikide (välja arvatud munalinnud), broilerkalkunite, aretuskalkunite, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina (loa hoidja Elanco GmbH)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Paenibacillus lentus'e (CBS 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotluses käsitletakse loa andmist Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, vähe levinud kodulinnuliikide (välja arvatud munalinnud), broilerkalkunite, aretuskalkunite, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. detsembri 2016. aasta arvamuses (2) ja 17. aprilli 2018. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaat kahjulikku mõju ei looma- ega inimtervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lisand sobib kasutamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ning võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja vähem tähtsate sealiikide söödas. Amet leidis, et kõnealuseid järeldusi võib laiendada munakanadele ja aretuskalkunitele ning neid saab ekstrapoleerida vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- ja noorlindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

                     (5)

                        Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 17. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  EFSA Journal 2017;15(1):4677.

            (3)  EFSA Journal 2018;16(5):5270.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Aktiivsuse ühikud 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                           Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

                        4a29

                        Elanco GmbH

                        Endo-1,4-β-mannanaas
                        EÜ 3.2.1.78

                           Söödalisandi koostis

                           Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

                                    —

                                    1,6 × 108 U (1)/g tahke preparaadi korral;

                                    —

                                    5,9 × 108 U/g vedela preparaadi korral.

                           Toimeaine kirjeldus

                           Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaas

                           Analüüsimeetodid
                            (2)

                        Endo-1,4-β-mannanaasi määramine söödalisandis, eelsegudes ja söödas:
                        kolorimeetrilised meetodid, mis põhinevad ensümaatilisel hüdrolüüsil ja redutseerivate suhkrute (mannoosi ekvivalentides) reageerimisel 3,5-dinitrosalitsüülhappega (DNS).

                        Broilerkanad
                        Noorkanad
                        Vähe levinud kodulinnuliigid (välja arvatud munalinnud)

                        —

                        32 000  U

                        —

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha- ja hingamiskaitsevahendeid.

                                    3.

                                    Kasutatakse kuni ligikaudu 35 kg kaaluvatel võõrutatud põrsastel.

                        8. november 2028

                        Broilerkalkunid
                        Aretuskalkunid

                        48 000  U

                        Võõrutatud põrsad

                        48 000  U

                        Nuumsead
                        Vähem levinud sealiikide nuumsead

                        32 000  U

               (1)  1 U on ensüümi kogus, mis vabastab mannaani sisaldavast substraadist (jaanileivapuujahu) pH 7,0 ja 40 °C juures minutis 0,72 mikrogrammi redutseerivaid suhkruid (mannoosi ekvivalentides).

               (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports