title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2005, 16. november 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes

text:
               17.11.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 310/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2005,
   16. november 2016,
   millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) eriti selle artiklit 7,
   pärast konsulteerimist liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Algatamine

               (1)

               18. veebruaril 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatava Korea Vabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik“) pärit kerge termopaberi impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (3) (edaspidi „algatamisteade“).

               (2)

               Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa termopaberi assotsiatsioon (ETPA) (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatava kerge termopaberi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

         1.2.   Huvitatud isikud

               (3)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Korea ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, kutsudes neid uurimises osalema.

               (4)

               Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik“) enda ärakuulamist.

               (5)

               Ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus kaks ärakuulamist, mida taotles Hansoli kontsern, kuhu kaks koostööd tegevat seotud eksportivat tootjat kuuluvad. Esimesel ärakuulamisel 2016. aasta märtsis taotleti mitme seotud töötleja vabastamist küsimustikule vastamisest. Pärast ärakuulamist ja kontrollkäiku ühe seotud töötleja juurde, et leida kinnitust vabastuse taotluse aluseks olevatele argumentidele, leidis komisjon, et üks seotud töötlejatest peab küsimustiku täitma, ning andis kolmele ülejäänud seotud töötlejale vabastuse. Pärast teist ärakuulamist 2016. aasta septembris esitasid kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat, mitu sõltumatut importijat ja kasutajat ning Korea valitsuse esindajad mitu väidet seoses asjaomase toote määratlusega, kaebusega, kahjuga, põhjusliku seosega ja liidu huviga.

         a)   Väljavõtteline uuring

               (6)

               Komisjon andis algatamisteates ka teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

         Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (7)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi suurima tüüpilise müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Sellesse valimisse kuulus kolm liidu tootjat kahest eri liikmesriigist. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langeb 75–95 % (4) müügist nende äriühingute sõltumatutele klientidele liidus, kes andsid endast märku representatiivsuse hindamisel, ja hinnangulisest kogumüügist sõltumatutele klientidele liidus. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski isik ei esitanud esialgse valimi kohta märkusi, seega esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks esinduslik.

         Importijate väljavõtteline uuring

               (8)

               Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

               (9)

               Nõutud teabe esitas üks sõltumatu impordiga tegelev töötleja, kes nõustus ka kuuluma valimisse. Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Märkusi ei esitatud.

         b)   Vastused küsimustikule

               (10)

               Komisjon saatis küsimustikud kahele seotud eksportivale tootjale, kes olid Hansol Paper Co. Ltd (edaspidi „Hansol Paper“) ja Hansol Artone Paper Co. Ltd (edaspidi „Artone“), mis kuuluvad mõlemad Hansoli kontserni, ning nende seotud kauplejale Hansol Europe B.V. (edaspidi „Hansol Europe“) ja seotud töötlejale Schades Ltd (edaspidi „Schades“). Küsimustikud saadeti ka kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ning ligikaudu 50 isikule (26 kasutajat, 21 vahendajat, kaks liitu ja üks sõltumatu importija), kes väljendasid huvi uurimise vastu.

               (11)

               Küsimustiku vastused saadi kahelt eksportivalt tootjalt ning nende seotud kauplejalt ja töötlejalt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt sõltumatult töötlejalt, kahelt eri tasandil kauplejalt, ühelt impordiga tegelevalt sõltumatult töötlejalt ja ühelt liidult. Peale selle vastas üksteist isikut vabas vormis esildistega.

         c)   Kontrollkäigud

               (12)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           —

                           Liidu tootjad:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Hispaania

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksamaa

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksamaa

                           —

                           Importija/kasutaja:

                                       —

                                       Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poola

                           —

                           Eksportivad tootjad Korea Vabariigis:

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Soul, Korea Vabariik

                           —

                           Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud kaupleja:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Madalmaad

                           —

                           Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud töötleja:

                                       —

                                       Schades, Ripley, Ühendkuningriik

         d)   Andmete esitamine

               (13)

               Arvestades mõningaid andmeid esitanud isikute piiratud arvu, on mõned näitajad allpool esitatud vahemikena.

         1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (14)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (15)

               Vaatlusalune toode on kerge termopaber (LWTP) kaaluga 65 g/m2 või vähem; 20 cm laiustes või laiemates rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) 50 kg või rohkem ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) 40 cm või rohkem („suured rullid“); aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega (segu värvist ja ilmutist, mis reageerib soojusele ning moodustab kujutise); ning kattekihiga või ilma ja mis on pärit Korea Vabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               (16)

               Kerget termopaberit võib toota mitut liiki ilmutuslahustega: bisfenool A ja bisfenool S-iga (need on fenooli sisaldavad ilmutuslahused) või ilmutuslahustega, mis ei sisalda bisfenooli (fenoolivaba kerge termopaber). See uurimine käsitleb mõlemat liiki kerget termopaberit.

               (17)

               Kerget termopaberit kasutatakse müügikohtade rakendustes, näiteks jaekaubanduses väljastatavate kviitungite jaoks.

         2.2.   Samasugune toode

               (18)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodetakse ja müüakse Korea Vabariigi siseturul; ning

                           —

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (19)

               Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         2.3.   Toote määratlusega seotud väited

               (20)

               Koostööd tegev eksportiv tootja taotles fenoolivaba kerge termopaberi väljajätmist toote määratlusest põhjendusel, et fenoolivaba kerget termopaberit ei toodeta Korea Vabariigis ega ekspordita sealt ning see erineb fenooli sisaldavast kergest termopaberist oma keemilise koostise, tarbijapoolse suhtumise, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja turuhinna poolest. Sama isik taotles ka alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmist.

               (21)

               Seoses sellega näitas uurimine, et on olemas mitut liiki kerget termopaberit – sealhulgas fenooli sisaldav või fenoolivaba kerge termopaber ning alla 44 g/m2 kaaluv kerge termopaber – ning need kõik moodustavad ühe ja sama toote, sest neil kõigil on sarnased põhiomadused, sarnane tootmisprotsess, identsed lõppkasutajad ning need on kasutajate ja tarbijate seisukohast omavahel asendatavad. Uurimine näitas tõepoolest, et kõik tooteliigid koosnevad soojustundliku kihiga kaetud aluspaberist ja kõik tooted saadakse iseenesest sarnaste tootmisprotsesside tulemusena. Peale selle on kõikidel kerge termopaberi liikidel sarnased omadused ja neid kasutatakse termoprinteriga printimiseks. Seega on neil kõigil kasutaja ja tarbija seisukohast sarnased lõpptulemused.

               (22)

               Tuleks märkida ka seda, et alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmise taotlust ei põhjendatud ühegi tõendiga.

               (23)

               Ehkki eksportiv tootja väitis, et tarbijad võivad fenooli sisaldavasse ja fenoolivabasse kergesse termopaberisse erinevalt suhtuda, ei esitatud selle väite põhjendamiseks ühtegi olulist tõendit ning uurimine kinnitas, et enamik tarbijaid ei ole teadlik kerge termopaberi täpsest koostisest ega tee seega fenooli sisaldaval ja fenoolivabal kergel termopaberil vahet. Peale selle ei erine märkimisväärselt ka fenooli sisaldava ja fenoolivaba kerge termopaberi turuhind. Seega tehakse esialgu järeldus, et kõik kerge termopaberi liigid konkureerivad omavahel, ehkki neil on mõningad hinnaerinevused. Tooteliikide vahelist hinnakonkurentsi käsitletakse täpsemalt punktis 5.2.4.

               (24)

               Eeltoodud põhjustel ei saa alla 44 g/m2 kaaluvat kerget termopaberit ja fenoolivaba kerget termopaberit sarnase toote määratluse alt selles etapis välja jätta. Seega lükati mõlemad väited esialgu tagasi.

         3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   3.1.   Sissejuhatav märkus

               (25)

               Hansoli kontsern müüs uurimisperioodil 15–25 % kogu asjaomase toote müügimahust liidus kas otse sõltumatutele isikutele või kaudselt edasimüügiks seotud isikute kaudu; enamiku liidus toimuvast müügist (vahemikus 75 % kuni 85 %) moodustas müük seotud isikutele ja kaup oli ette nähtud väikestesse rullidesse ümbertöötamiseks. Vahemikke on kasutatud konfidentsiaalsuse huvides. Dumpinguhinnaga müügi esindava arvutuse tegemiseks on selles arvutuses arvesse võetud mõlemat müügikanalit ja arvestatud asjakohast kaalu.

         3.2.   Normaalväärtus

               (26)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportivate tootjate samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

               (27)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või väga sarnased liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

               (28)

               Järgmisena uuris komisjon, kas eksportivate tootjate omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kolme toodet müüdi mahus, mis oli alla 5 % liitu suunatud ekspordimüügi kogumahust. Neid tooteliike käsitleti siseturul müüdavate tooteliikidega võrreldavatena, mille puhul ainsad erinevused olid paberi kaal ning ühel juhul kasutatava fenooli liik. Nende tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus.

               (29)

               Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult siseturu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (30)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

                           a)

                           tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

               (31)

               Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

               (32)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust: või

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

               (33)

               Omamaise müügi analüüs näitas, et osa omamaist müüki oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

               (34)

               Nende tooteliikide korral, mille puhul samasugust toodet ei müüdud siseturul üldse või piisavas tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt.

               (35)

               Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:

                           a)

                           koostööd tegevate eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning

                           b)

                           kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

               (36)

               Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

         3.3.   Ekspordihind

               (37)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 25, koosnes Hansoli kontserni müük liidus uurimisperioodil suurte rullide müügist sõltumatutele isikutele ning suurte rullide müügist seotud isikutele edasimüügiks, ent suurem osa müügist liitu oli asjaomase toote müük seotud äriühingutele, et töötada toode ümber väikesteks rullideks, mis seejärel müüdi edasi sõltumatutele klientidele.

               (38)

               Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

               (39)

               Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki liitu importijana/kauplejana ja/või töötlejana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna alusel, millega imporditud või imporditud ja töödeldud toode esimest korda liidu sõltumatutele tarbijatele edasi müüdi. Seotud isiku müügihinda sõltumatutele klientidele alandati tehasehinnani, arvates vajaduse korral maha seotud isiku müügi-, üld- ja halduskulud, mõistliku kasumi ning muud lisatasud. Kui müüdi väikest rulli, siis arvati lisaks maha deklareeritud ja kontrollitud töötlemiskulud.

               (40)

               Kooskõlas liidu kohtupraktikaga ei kasutanud komisjon kasumimarginaalina seotud äriühingute kasumimarginaale, sest neid peetakse ebausaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, aga tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ja seda ei saanud avalikustada. Seetõttu ja muu teabe puudumisel kasutati samalaadses tootmisharus toodetud teist paberitoodet (kaetud kvaliteetpaber) käsitlevas varasemas menetluses kasutatud mõistlikku kasumimarginaali (5). Kuna mõlemad tooted ja tootmisharud on väga sarnased (mõlemad on kapitalimahukad tootmisharud ning peale selle toodavad mõned kerge termopaberi tootjad ka kaetud kvaliteetpaberit), siis leiti, et see mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramise meetod on põhjendatud. Muu kättesaadava teabe puudumisel on kasutatav kasumimarginaal 4,5 %.

         3.4.   Võrdlus

               (41)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (42)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10.

               (43)

               Kuna väikeste rullide tootmiseks ja müügiks kasutatavate suurte rullide päritolu ei olnud jälgitav, on seotud isikutele töötlemiseks müüdud suurte rullide ekspordihinda võrreldud koondtasandil kehtestatud normaalväärtusega, st tuginedes nii Hansol Paperi kui ka Artone puhul iga tooteliigi korral keskmisele müügihinnale siseturul ja tootmiskulule.

               (44)

               Suurte rullide sõltumatutele isikutele otsemüügi ja seotud isikute kaudu suurte rullide müügi ekspordihindade dumpingumarginaal kehtestati, võrreldes Hansol Paperi ekspordihinda tooteliigi kohta Hansol Paperi normaalväärtusega tooteliigi kohta ning Artone ekspordihinda tooteliigi kohta Artone normaalväärtusega tooteliigi kohta.

         3.5.   Dumpingumarginaal

               (45)

               Sel viisil arvutatud dumpingumarginaal on 10–15 % suurte rullide müügi puhul, mis seejärel töötatakse ümber väikesteks rullideks, et müüa neid sõltumatutele isikutele, ning 0,5–5 % suurte rullide müügi puhul sõltumatutele isikutele ja seotud isikutele.

               (46)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 25, moodustas 15–25 % Hansoli kontserni ekspordist liitu suurte rullide (otsene või kaudne) müük uurimisperioodil, samal ajal kui ülejäänud müügi moodustas seotud isikutele suurte rullide müük, mis töötati ümber ja müüdi edasi väikeste rullidena. Eespool nimetatud dumpingumarginaale on vastavalt kaalutud. Seda tehti, kasutades sõltumatutele isikutele otseseks või kaudseks müügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 15–25 %) suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (0,5–5 %) puhul ning seotud isikutele väikesteks rullideks ümbertöötamiseks ja seejärel väikeste rullide sõltumatutele isikutele edasimüügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 75–85 %) väikesteks rullideks töödeldud suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (10–15 %) puhul.

               (47)

               Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

               (48)

               Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%)

                           12,1

                           Kõik teised äriühingud (%)

                           12,1

               (49)

               Kõikide teiste Korea Vabariigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

               (50)

               Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali koostööd tegeva äriühingu marginaali tasemel.

         4.   KAHJU

   4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (51)

               Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (52)

               Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 372 645 tonni. Komisjon tegi näitaja kindlaks kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastuse põhjal, mida ristkontrolliti valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 7, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 75–95 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

         4.2.   Liidu tarbimine

               (53)

               Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele toimunud müügi põhjal liidus (allikas: kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastus ja valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike kontrollitud vastused), kaebuse esitaja hinnangute põhjal kerge termopaberi impordi kohta Ameerika Ühendriikides ja Hiina Rahvavabariigist ning eksportiva tootja müügi põhjal liidus (allikas: dumpingut käsitlev küsimustik).

               (54)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (tonnides)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine

                           163 000  – 168 000

                           178 000  – 183 000

                           178 000  – 183 000

                           189 000  – 194 000

                              Indeks

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud.

               (55)

               Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, eelkõige ajavahemikul 2012–2013 ja seejärel ajavahemikul 2014–2015.

         4.3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

   4.3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (56)

               Komisjon määras impordimahu kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks liidu tarbimise alusel (vt põhjendus 53).

               (57)

               Vaatlusaluse riigi import liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordi maht (tonnides) ja turuosa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (tonnides)

                           1 000 –2 000

                           12 000  – 17 000

                           19 000  – 25 000

                           23 000  – 28 000

                              Indeks

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Turuosa (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indeks

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud.

               (58)

               2015. aastal oli import Korea Vabariigist 22,8 korda suurem kui 2012. aastal. Tema turuosa suurenes 0,7 %-lt 2012. aastal 13,6 %-ni uurimisperioodil.

         4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

               (59)

               Komisjon määras impordihinnad kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal.

               (60)

               Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Impordihinnad (eurot/tonn)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Korea impordi keskmine hind

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Indeks

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik.

               (61)

               Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind vähenes kokkuvõttes 15 %. Märgitakse, et 2012. aasta hind põhineb väga madalal imporditasemel. Turuosa suurenemine ja hinnalangus langevad ajaliselt selgelt kokku.

               (62)

               Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                           a)

                           valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

                           b)

                           vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

               (63)

               Kooskõlas põhjenduses 25 selgitatud meetodiga võttis komisjon arvesse asjaomase toote müüki otse sõltumatutele isikutele ja müüki seotud isikutele liidus eesmärgiga toode väikesteks rullideks ümber töötada.

               (64)

               Hindu võrreldi tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrektsioonid. Alla- ja mahahindlused arvati maha. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas asjaomasest riigist pärit impordi 8,1 %-list kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul. Ligikaudu 84 % impordimahu puhul leiti, et see on hindu allalööv.

         4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.4.1.   Üldised tähelepanekud

               (65)

               Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.

               (66)

               Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuses esitatud andmete ja seejärel kaebuse esitaja tehtud esildiste alusel. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

               (67)

               Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine.

               (68)

               Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

         4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (69)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indeks

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indeks

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indeks

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

               (70)

               Uuritava toote tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 1 %. Väiksemat tootmistaset täheldati 2013. ja 2014. aastal, mil ühel valimisse kuuluval liidu tootjal olid teatavad raskused.

               (71)

               Kogu tootmisvõimsus oli suhteliselt stabiilne. 2012. aastal oli näitaja ebatavaliselt madal ja kajastab asjaolu, et üks liidu tootja peatas ajutiselt selle toote tootmise erandlike asjaolude tõttu. See tootja tegutses 2013. aastal tavapäraselt. Märgitakse ka, et teine, väikseim liidu tootja on vaatlusalusel perioodil tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega.

               (72)

               Tootmisvõimsuse rakendamise määra üldine langus on seotud tootmismahu vähenemisega. Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 125, ei tähenda tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise määr seda, et tööstusharu ei suuda enam toota.

         4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (73)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (tonnides)

                           159 000  – 164 000

                           160 000  – 165 000

                           153 000  – 158 000

                           160 000  – 165 000

                              Indeks

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Turuosa (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indeks

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

               (74)

               Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 1 %.

               (75)

               Liidu tootmisharu turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 96,9 %-lt 85,1 %-le, sest see ei suutnud saada kasu tarbimise kasvust. Et säilitada oma müügitase ja hoida ära turuosa veelgi suurem kahanemine, oli liidu tootmisharu sunnitud vaatlusaluse impordi avaldatava pideva hinnasurve tõttu müügihindu alandama.

         4.4.2.3.   Kasv

               (76)

               Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht jäi liidu turul muutumatuks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt vaatlusalusest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes, kattes peaaegu kogu tarbimise kasvu.

         4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

               (77)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indeks

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indeks

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

               (78)

               Liidu tootmisharu tööhõive tase ei muutunud märkimisväärselt vaatlusalusel perioodil. Tööhõive tase muutub väga sarnaselt tootmismahuga. Liidu tootmisharul õnnestus kasumlikkuse vähenemisest hoolimata töökohti säilitada.

               (79)

               Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, ei muutunud palju. Tootmisprotsessi juba optimeeriti märkimisväärses ulatuses.

         4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (80)

               Dumpingumarginaal oli miinimumtasemest märkimisväärselt suurem. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahu kasvu ja hindade kahanemist.

               (81)

               Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

         4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (82)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Müügihind liidus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidu turul (eurodes tonni kohta)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indeks

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

               (83)

               Müügihinnad on vaatlusalusel perioodil keskmiselt langenud (– 11 %), erinevalt nendega seotud kulust (+ 3 %). Uurimisperioodi müügihinnad olid keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu.

               (84)

               Turuosa kahanemise pidurdamiseks läksid liidu tootjad hindade langussuundumusega kaasa ja langetasid märkimisväärselt oma müügihinda. Tootmiskulu suurenemist võib osaliselt selgitada asjaoluga, et kerge termopaberi tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine, mis on tootmismahu langusega korrelatsioonis (– 3 % valimisse kaasatud liidu tootjate seas). Liidu tootjad osaliselt korvasid tooraine kulude tõusu, mis tulenes USA dollari ja euro ebasoodsast vahetuskursist (paberimassiga kaubeldakse USA dollarites), hoides muid kulusid ja ratsionaliseerimist kindlalt kontrolli all.

         4.4.3.2.   Tööjõukulud

               (85)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 8

                  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indeks

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

               (86)

               Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta kokku 4 %. See on kooskõlas üldise inflatsioonist tingitud hinnatõusuga liidus.

         4.4.3.3.   Varud

               (87)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 9

                  Varud

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           24 000  – 29 000

                           15 000  – 20 000

                           23 000  – 28 000

                           23 000  – 28 000

                              Indeks

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Lõppvarud (protsendina toodangust) (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indeks

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

               (88)

               Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Üldiselt toodetakse samasugust toodet kasutajate kindlate tellimuste alusel. Laovarusid ei loeta seda laadi tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks, sest üldiselt vastavad need tootmisele ega ole suuremad kui kuu tootmismaht. Lõppvarud protsendina toodangust näitavad samalaadset protsenti vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus.

         4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (89)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indeks

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Rahavoog (eurodes)

                           80 000 000  – 100 000 000

                           45 000 000  – 65 000 000

                           10 000 000  – 30 000 000

                           10 000 000  – 30 000 000

                              Indeks

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Investeeringud (eurodes)

                           1 500 000  – 6 500 000

                           2 000 000  – 7 000 000

                           6 000 000  – 11 000 000

                           4 500 000  – 9 000 000

                              Indeks

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Investeeringutasuvus (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indeks

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Allikas: kahju käsitlev küsimustik.

               (90)

               Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

               (91)

               Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 2012. aasta kasumiolukorralt uurimisperioodil kahjumini (– 0,5 %). Ehkki see suundumus on osaliselt seotud mõne liidu tootja puhul esineva ratsionaliseerimisega, ei ole märkimisväärne hinna- ja mahusurve liidu tootmisharule ajavahemikus 2013–2015 lasknud liidu tootmisharul Euroopa majanduse tarbimise kasvust osa saada.

               (92)

               Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog järgis järsult langevat suundumust, mille peamine põhjus oli kasumlikkuse vähenemine.

               (93)

               Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See alanes (– 72 %) kooskõlas kasumlikkusega. Kui ühe liidu tootja üks kindel investeering tõhususe suurendamiseks ajavahemikul 2014–2015 välja arvata, oli valimisse kaasatud tootjate investeeringute tase selline, mis on täielikult vajalik tegevuse jätkamiseks.

               (94)

               Nagu võib näha investeeringute madalast tasemest seda laadi tootmisharu puhul, mõjutas kahanev kasumlikkus kapitali kaasamise võimet.

         4.4.4.   Järeldus kahju kohta

               (95)

               Vaatlusaluse perioodi jooksul on liidu tootmisharu kahju oluline ja ilmne, arvestades hinnaga seotud kahjunäitajaid, nagu müügihinna langus (– 11 %), vähenev kasumlikkus (+ 13 %-lt – 0,5 %-ni), rahavoog ja netovarade tootlus. Müügihindade langusest tingituna ei suudetud konkreetsete meetmetega tõhususe suurendamiseks ja kulude rangeks jälgimiseks ära hoida seda, et liidu tootjatel tekkis uuritava tootega seoses kahjum. Lisaks ei suutnud liidu tootmisharu ka mahuga seotud kahjunäitajaid arvestades saada osa liidu tarbimise kasvust. Liidu tootjate turuosa vähenes tõepoolest vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra.

               (96)

               Tingituna seda laadi tootmisharu eriomadustest (kapitalimahukas ja põhimõtteliselt lakkamatult töötav) olid mahuga seotud näitajad, nagu tootmis- või müügimaht, absoluutarvestuses suhteliselt stabiilse suundumusega. Samas tuleb seda vaadelda kasvava nõudluse kontekstis, seega suhtelises arvestuses olukord halvenes.

               (97)

               Hoolimata sellest, et liidu tootmisharu võttis vaatlusalusel perioodil oma üldise tulemuslikkuse parandamiseks konkreetseid meetmeid (näiteks eesmärgiga siseprotsesse veelgi optimeerida), halvenes selle olukord oluliselt eelkõige seoses kasumlikkuse ja turuosa kahanemisega. Kapitali hankimise raskuste tõttu jäävad teatavad investeeringud ootele.

               (98)

               Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   PÕHJUSLIK SEOS

               (99)

               Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: muu import, fenoolivaba kerge termopaberi hindade mõjud, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, liidu tootjate eksporditulemused, nendevaheline kasvav konkurents, mitmesugused kuludega seotud küsimused, üleilmne internet ja kasvav digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid), suurte jaekettide hinnasurve ja ratsionaliseerimine liidu tootmisharus.

         5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (100)

               Eksportivate tootjate müügihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 15 % võrra. Asjaomaste riikide tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku dumpingutasemel olevat müügihinda, mis võimaldas neil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,7 %) uurimisperioodini (13,6 %).

               (101)

               Korea Vabariigist pärit impordi järjepidev kasv pärast eksportiva tootja tootmisvõimsuse suurenemist allalöödud hindadega avaldas selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Dumpinguhindadega import sundis liidu tootmisharu oma müügihindu liidus langetama, et pidurdada turuosa kaotust; see tekitas uurimisperioodil kahjumeid. Peale selle püsis liidu tootmisharu müügimaht stabiilne, seega ei saanud ta kasu liidu tarbimise kasvust ja tema turuosa vähenes ligikaudu 12 %.

               (102)

               Võttes arvesse selgelt tõendatud ajalist kokkulangevust ühelt poolt pidevalt suureneva mahu ja alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi – mille puhul leiti, et need kärbivad ka liidu hindasid – ning teiselt poolt liidu tootmisharu kahaneva müügimahu, turuosa kaotuse ja hinnalanguse ning sellest tingitud kahjumlikkuse vahel valimisse kaasatud tootjate seas, võib järeldada, et liidu tootmisharu kahjustas just dumpinguhinnaga import.

         5.2.   Muude tegurite mõju

   5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

               (103)

               Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Import kolmandatest riikidest

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Kõik kolmandad riigid kokku, v.a vaatlusalune riik

                           Maht (tonnides)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Indeks

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Turuosa (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Keskmine hind (eurodes)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indeks

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja ETPA hinnangud.

               (104)

               Vaatlusalusest riigist pärit import moodustab peaaegu kogu impordi liitu. Muu import (Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist) vähenes vaatlusalusel perioodil 37 %. Sellise impordi turuosa oli uurimisperioodil 1,3 %, seega allpool miinimumtaset ning tõenäoliselt ei põhjustanud kahju liidu tootjatele ega kõrvaldanud põhjuslikku seost.

         5.2.2.   Liidu tootmisharu eksperditegevus

               (105)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht (mitteseotud müük) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 12

                  Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Ekspordimaht (tonnides)

                           70 000  – 90 000

                           90 000  – 110 000

                           100 000  – 120 000

                           95 000  – 115 000

                              Indeks

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indeks

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

               (106)

               Sõltumatutele klientidele eksporditud kauba maht vähenes vaatlusalusel perioodil 27 %. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil (– 2 %), ent vähem kui hind liidu turul (– 11 %). Arvestades asjaolu, et kasumlikkus eksporditurgudel, mis küll vähenes, oli parem kui liidus, kasutasid liidu tootjad teatavaid ekspordivõimalusi, et maksimeerida tootmisvõimsuse rakendamist ja vähendada püsikulusid.

               (107)

               Eeltoodu põhjal on ebatõenäoline, et liidu tootmisharu eksporditulemused on tekitanud liidu tootjatele kahju ja kõrvaldavad põhjusliku seose.

         5.2.3.   Dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides

               (108)

               Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kannatas kahju, sest üks valimisse kaasatud tootja ei suutnud müüa pehmet termopaberit Ameerika Ühendriikides tingituna selle toote kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest.

               (109)

               Need asjaolud avaldasid ühele liidu tootjale teatavat mõju seoses tootmismahuga (vt eespool põhjendust 70). Samas ei avaldaks need asjaolud mingit mõju enamikule selle liidu tootjaga seotud andmetele, näiteks müügi kasumlikkus liidus ja rahavoog.

               (110)

               Igal juhul on liidu tootmisharu kui terviku puhul mõju piiratud. Põhjused on mitmesugused. Esiteks on küsimus seotud üksnes ühega liidu tootjatest – tuleks märkida, et teised kaks valimisse kaasatud tootjat, kelle suhtes meetmed ei kehti, suurendasid oma müüki Ameerika Ühendriikides. Teiseks suutis kõnealune tootja kahju osaliselt korvata, suurendades eksporti teistele turgudele. Peale selle tõstsid Ameerika Ühendriigid kõnealuseid dumpinguvastaseid tollimakse 2015. aasta veebruaris. Kogumõju uurimisperioodil on seepärast peaaegu olematu.

               (111)

               Eeltoodu põhjal ei käsitata Ameerika Ühendriikide dumpinguvastaste tollimaksude mõju liidu kogu tootmisharu jaoks nii märkimisväärsena, et kõrvaldada põhjuslik seos.

         5.2.4.   Fenoolivaba kerge termopaberi hinna langus

               (112)

               Eksportiv tootja väitis, et liidu hinnalangust ei põhjustanud Korea import, vaid pigem fenoolivaba kerge termopaberi, s.o liidu tootmisharu toodetava ja müüdava ning mitte Korea Vabariigist eksporditava toote hinna langus. See väide põhineb mõnede eksportiva tootjaga (ostud kahelt liidu tootjalt) seotud äriühingute ostuhinnal.

               (113)

               Seoses sellega tuleks kõigepealt märkida, et nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 20 ja järgmised põhjendused), on fenoolivaba kerge termopaber asendatav fenooli sisaldava kerge termopaberiga ning konkureerib sellega, seega võivad selle hinda mõjutada ka Korea import ja koguturg, kus fenooli sisaldav kerge termopaber on valdav (84 % liidu tarbimisest). Pealegi näitasid liidu tootmisharu andmed, et vaatlusalusel perioodil vähenes fenoolivaba kerge termopaberi ühiku müügihind vähem kui fenooli sisaldava kerge termopaberi ühiku müügihind. Seega on hinnalangus veelgi olulisem, kui jätta välja liidu tootmisharu fenoolivaba kerge termopaberi müügi mõju. Peale selle leiti, et sarnaste tooteliikide võrdluse põhjal arvutatud hinnaalandus, st jättes välja fenoolivabad liigid, mida ei imporditud, on märkimisväärne.

         5.2.5.   Muud põhjused

               (114)

               Mõne isiku arvates kannatasid liidu tootjad nende seas esineva kasvava konkurentsi (tootmisvõimsuse rakendamiseks), suurte kulude (tingituna üleilmsest toorainehindade tõusust seoses USA dollari ja euro vahetuskursiga ning suurenevatest tööjõu- ja energiakuludest), üleilmse interneti ja kasvava digitaliseerimise (st rohkem paberivabasid makseid) ning suurte jaekettide (nagu tanklad ja supermarketid) hinnasurve tõttu. Samas ei leitud, et ükski nendest teguritest oleks kõrvaldanud põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

               (115)

               Puuduvad tõendid ühegi konkurentsivastase tava kohta. Ükski esitatud asjaolu ei näidanud, et liidu tootjate vahel esinev konkurents (tootmisvõimsuse rakendamiseks) on ebaaus.

               (116)

               Mis puutub suurte kulude väitesse, siis märgitakse, et liidu tootjad hoidsid vaatlusalusel perioodil kulusid hoolikalt kontrolli all ja need suurenesid vähe (+ 3 %). Selline kasv hõlmab paberimassi hindade (mis moodustavad ligikaudu kolmandiku kerge termopaberi kogukuludest), energiakulude ja tööjõukulude muutuseid, millest viimasena nimetatut analüüsitakse üksikasjalikumalt põhjendustes 85–86.

               (117)

               Uurimisel ei leidnud kinnitust, et üleilmne internet ja suurenev digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid) võiksid liidu tootmisharule kahju tekitada. Vastupidi, leiti, et kerge termopaberi tarbimine liidus kasvab stabiilselt.

               (118)

               Seoses väitega, et ilmneb teatav hinnasurve suurtelt jaekettidelt (nagu tanklad ja supermarketid), ei esitanud huvitatud isikud ühtegi olulist tõendit ning uurimisel ei saadud seda kinnitada.

               (119)

               Lisaks märgitakse, et uurimise kohaselt korraldasid mõned liidu tootjad hiljuti restruktureerimise ja reorganiseerimise eesmärgiga oma konkurentsivõimet suurendada. Mõni neist protsessidest on veel pooleli ning mõnda ettenähtud konkreetset meedet, näiteks kindlaid investeeringuid, takistas dumpinguhinnaga impordi mõju nende tootjate kasumlikkusele, kahjustades seega nende kapitali kaasamise võimet. Seega ei leitud, et see tegur kõrvaldaks põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

         5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (120)

               Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost.

               (121)

               Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Teiste tuvastatud tegurite kohta, näiteks liidu tootjate eksportmüügi tulemused, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, suuremad kulud ja mitmed ratsionaliseerimisprotsessid, ei leitud esialgu, et need kõrvaldaksid põhjusliku seose isegi nende kogumõju arvestades.

         6.   LIIDU HUVID

               (122)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, eri tasandil kauplejate ja kasutajate erinevaid huve.

         6.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (123)

               Liidu tootmisharu koosneb viiest tootjast, mis asuvad kolmes liikmesriigis (Saksamaa, Hispaania ja Soome). Ükski neist ei olnud uurimise algatamise vastu.

               (124)

               Kõik liidu tootjad osalesid aktiivselt uurimisel ning väitsid, et meetmete rakendamine võiks kaitsta tööhõivet, edendada suuremaid investeeringuid ja panna pöörduma kasumlikkuse vähenemise suundumuse, mida on täheldatud sestsaadik, kui Korea eksportija sisenes ELi turule.

               (125)

               Liidu tootmisharu on varem juba oluliselt ümber korraldatud ning tootmisharu pöörab jätkuvalt tähelepanu oma tootmisprotsessi tõhustamisele. Eespool tabelis 4 esitatud tootmismahu näitajate võrdlus koos põhjendustes 53–55 kirjeldatud liidu tarbimisega näitab, et vastupidi ühe isiku väitele suudab liidu tootmisharu liidus nõudlust rahuldada. Eespool tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise kõrge määr ei tähenda, et liidu tootmisharu ei suuda rohkem toota. Ühest küljest on liidu tootjatel mitmeotstarbelised seadmed, millel on nii-öelda muutuv tootmisvõimsus, nimelt tootmisvõimsus, mis võimaldab hakata tootma teistsugust toodet. Teisest küljest võiks väiksem liidu tootja, kes on tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega, selle otsuse osas ümber mõelda, kui valitseb aus konkurents.

               (126)

               Eeldatakse, et meetmete kehtestamine taastab võrdsed tingimused ja õiglase hinnataseme liidu turul ning parandab liidu tootmisharu kasumlikkust tasemeteni, mida käsitletakse selles kapitalimahukas tootmisharus tavapärasena. Kui tollimaksud ei kehtiks, peaks mõni liidu tootja oma kerge termopaberiga seotud tegevust vähendama või isegi selle lõpetama ja töökohad kaotama. See võib tuua kaasa väiksema konkurentsi turul ja jätta mitmele kasutajale veelgi piiratumad tarneallikad.

               (127)

               Kui meetmeid ei võeta, halveneks liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi. Tõenäoliselt vähenevad kasum ja turuosa veelgi, sest ei ole põhjust kinnitada, et hinnalangus lõpeb meetmeid võtmata.

               (128)

               Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         6.2.   Teiste huvitatud isikute huvid

               (129)

               Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 50 huvitatud isikule. Samas ei vastanud küsimustikule kõik isikud: 25 töötlejat, eri tasandil kauplejat ja üks liit (Euroopa paberitööstuse konföderatsioon (CEPI)) tegid esildisi, ent tegelikult vastas küsimustikule üksnes 14 isikut. Need vastused ei olnud samas alati ammendavad, mõni neist oli lihtsalt väide, mida kontrollitavate tõenditega ei kinnitatud.

               (130)

               Küsimustikule vastanud töötlejatest kolm kinnitas, et nad on meetmete poolt, peamiselt põhjendusel, et meetmed taastaksid ausad konkurentsitingimused ELi turul. Kerge termopaberi ostumahu järgi on neil töötlejatel suurem kaal kui töötlejatel, kes arvamust ei avaldanud või kes olid meetmete vastu. Ka CEPI oli meetmete poolt ning väitis, et Korea dumpinguhinnaga import avaldaks üldistele varustavatele tootmisharudele, mitteseotud töötlejatele ja lõpptarbijatele negatiivset mõju.

               (131)

               Meetmete kehtestamise vastased isikud kardavad paberi puudujääki ja hinnatõusu, alternatiivsete tarneallikate puudumist, liidu tootjate konkurentsivastaseid tavasid ning lõppkokkuvõttes mõne töötleva tegevusala ja/või töötlejate tegevuse lõpetamist. Samas näitas uurimine, et Euroopa Liidus on mitu kättesaadavat tarneallikat, puuduvad märgid liidu tootjate konkurentsivastaste tavade kohta ning meetmete kehtestamine ei tooks kaasa märkimisväärset hinnatõusu, pidades silmas ka dumpingumarginaali taset.

               (132)

               Peale selle väitsid nii eksportiv tootja kui ka Korea Vabariigi valitsus, et liidu huvide analüüsimisel tuleks arvesse võtta liidus ajavahemikul 2013–2016 Hansoli kontserni tehtud investeeringuid ja seotud töötlejate juures olevaid töökohti. Samas ei esitanud nad mingeid kerge termopaberi tootmisele omaseid tõendeid.

               (133)

               Kuna meede üksnes taastaks ausa konkurentsi liidu turul, leitakse lisaks, et dumpinguvastased meetmed tähendavad seda, et asjaomast toodet imporditakse liitu mittekahjustavate hindadega. See peaks sõltumatutele töötlejatele kasuks tulema.

               (134)

               Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju meetmete vastu olevatele isikutele ei kaaluks üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule. Seoses põhjendamata seisukohti avaldanud isikutega ei leidnud uurimisel kinnitust, et meetmete kehtestamine avaldaks neile olulist või üldse mingit mõju.

         6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

               (135)

               Eespool esitatud põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks liidu huvide vastu.

         7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (136)

               Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

         7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

               (137)

               Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

               (138)

               Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

               (139)

               Kaebuse esitaja taotles kaebuses, et komisjon kasutaks mõistliku mittekahjustava kasumimarginaalina määra ligikaudu 10 % käibest. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tegelik kasumlikkus enne seda, kui Korea impordi kiire kasv olulist mõju avaldas, oli 2012. aastal 13 % ja 2013. aastal 11,5 %. Nendel põhjustel leiab komisjon seega, et kõige viimasel tüüpilisel aastal ehk 2013. aastal tootmisharu saavutatud kasumimarginaal on asjakohane alus sihtkasumi määramiseks.

               (140)

               Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, lisades eespool nimetatud 11,5 %-lise kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.

               (141)

               Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva tootja kaalutud keskmist impordihinda asjaomases riigis, mis on kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida valimisse kaasatud liidu tootjad liidu turul uurimisperioodil müüsid. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Kahjumarginaal kehtestati esialgu tasemel 35,8 %.

         7.2.   Ajutised meetmed

               (142)

               Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, see tähendab dumpingumarginaali tasemel.

               (143)

               Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

                           Riik

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Ajutine dumpinguvastane tollimaks

                           Korea Vabariik

                           Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Kõik teised äriühingud (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Nagu on selgitatud ka põhjenduses 50, on käesoleval juhul koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Seepärast põhineb dumpinguvastane jääktollimaks koostööd tegeva äriühingu tasemel.

               (145)

               Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta.

               (146)

               Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

         8.   LÕPPSÄTTED

               (147)

               Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

               (148)

               Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes, mis kaalub 65 g/m2 või vähem; on 20 cm laiustes või laiemates rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) 50 kg või rohkem ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) 40 cm või rohkem („suured rullid“); on aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; on ühelt või mõlemalt poolt kaetud soojustundliku ainega; ning kattekihiga või ilma ja mis on pärit Korea Vabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (TARICi koodid: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alla.
   2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 12,1 %.
   3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast:

               a)

               taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

               b)

               esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

               c)

               taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. november 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“).

      (3)  ELT C 62, 18.2.2016, lk 7.

      (4)  See teave on esitatud vahemikuna, sest esineb oht, et valimisse kaasatud äriühing pöördkonstrueerib oma konkurentide andmeid.

      (5)  Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 451/2011 põhjendus 73 (ELT L 128, 14.5.2011, lk 1).

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels' Belgium.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/236, 18. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 44/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/236,
   18. veebruar 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. veebruar 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 726/2011, 25. juuli 2011 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 õunte suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

text:
               26.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 194/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 726/2011,
   25. juuli 2011,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 õunte suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve toimub komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

               (2)

               Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid kohandada õunte suhtes.

               (3)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. juuli 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      (3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

      (4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

      LISA

            „XVIII LISA

               TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, I PEATÜKK, 2. JAGU

            Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

                        Jrk-nr

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Rakendusperiood

                        Käivituslävi
                        (tonnides)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomatid

                        1. oktoober – 31. mai

                        481 625

                        78.0020

                        1. juuni – 30. september

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Kurgid

                        1. mai – 31. oktoober

                        31 289

                        78.0075

                        1. november – 30. aprill

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Artišokid

                        1. november – 30. juuni

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Kabatšokid

                        1. jaanuar – 31. detsember

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinid

                        1. detsember – 31. mai

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiinid

                        1. november – veebruari lõpp

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

                        1. november – veebruari lõpp

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Sidrunid

                        1. juuni – 31. detsember

                        346 366

                        78.0160

                        1. jaanuar – 31. mai

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Lauaviinamarjad

                        21. juuli – 20. november

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Õunad

                        1. jaanuar – 31. august

                        700 556

                        78.0180

                        1. september – 31. detsember

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Pirnid

                        1. jaanuar – 30. aprill

                        229 646

                        78.0235

                        1. juuli – 31. detsember

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikoosid

                        1. juuni – 31. juuli

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Kirsid, välja arvatud hapukirsid

                        21. mai – 10. august

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Virsikud, sealhulgas nektariinid

                        11. juuni – 30. september

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Ploomid

                        11. juuni – 30. september

                        10 293”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/923, 24. mai 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Traditional Welsh Cider (KGT)]

text:
               31.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 140/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/923,
   24. mai 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Traditional Welsh Cider (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas
                   (2) Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Traditional Welsh Cider“.

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Traditional Welsh Cider“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Traditional Welsh Cider“ (KGT) on registreeritud.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.8 „Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 29, 28.1.2017, lk 27.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).