title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1313/2014, 10. detsember 2014 , millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes

text:
               11.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 354/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1313/2014,
   10. detsember 2014,
   millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1355/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. Meetmed kehtestati koguselise tollimaksuna konkreetsetele äriühingutele ja maksumäär jäi vahemikku 361,4 kuni 531,2 eurot toote netokaalu tonni kohta.

               (2)

               Euroopa Kohtu 22. märtsi 2012. aasta otsusega (3) need meetmed tühistati, kuid nõukogu taaskehtestas need oma 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 158/2013 (4).

         1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (3)

               Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon 12. augustil 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 75 % liidu teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade kogutoodangust.

               (4)

               Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (5)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 25. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         1.4.   Uurimine

   1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (6)

               Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (7)

               Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada järgmistele isikutele: taotluse esitaja, liidu tootjad ja nende ühendused, teadaolevad Hiina ja võimalike võrdlusriikide tootjad, liidu sõltumatud importijad ja nende ühendused, liidu tootjate tarnijad ja nende ühendused, teadaolevalt asjaga seotud liidu tarbijate ühendus ja ekspordiriigi esindajad. Nendele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (8)

               Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (9)

               Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportivate tootjate grupp, siis ei peetud eksportivate tootjate valimi koostamist vajalikuks.

               (10)

               Tehti kindlaks 32 sõltumatut importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist seitse andis endast teada ja esitas vajaliku teabe. Neist kolm valiti valimisse, kuid tähtajaks kinnitas ainult kaks oma soovi olla valimisse kaasatud.

               (11)

               Eespool toodu põhjal saatis komisjon küsimustikud huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused küsimustikule saadi viielt liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt, kaheksalt liidu tootjatele tarnijalt, ühelt liidu tootjatele tarnivate äriühingute ühenduselt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt.

               (12)

               Kaks importijate ühendust andsid endast huvitatud isikutena teada. Lisaks esitasid oma märkused viis sõltumatut importijat.

               (13)

               Võrdlusriigi tootjate puhul määrati kindlaks neli äriühingut, kellel paluti esitada vajalik teave. Vaid üks neist äriühingutest esitas nõutud teabe ja nõustus kontrollkäiguga.

               (14)

               Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad

                                       —

                                       Halcon Foods S.A.U., Murcia, Hispaania

                                       —

                                       Conservas y Frutas S.A., Murcia, Hispaania

                                       —

                                       Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Hispaania

                                       —

                                       Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Hispaania

                           b)

                           Hiina eksportiv tootja:

                                       —

                                       Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Hiina ja sellega seotud äriühing Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.

                           c)

                           Liidus asuvad sõltumatud importijad:

                                       —

                                       Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Saksamaa

                                       —

                                       I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa

                           d)

                           Võrdlusriigi tootja:

                                       —

                                       Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Türgi

         1.5.   Oluliste faktide avalikustamine ja ärakuulamised

               (15)

               Komisjon tegi 13. oktoobril 2014 teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Pärast lõplikku avalikustamist esitas mitu huvitatud isikut kirjaliku esildise, sealhulgas oma seisukohad lõplike järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Kolm importijat taotlesid ärakuulamist ja neile võimaldati ühine ärakuulamine kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Üks Euroopa kauplejate ühendus soovis ärakuulamist ning talle võimaldati ärakuulamine komisjoni talitustes.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (16)

               Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis algses uurimises: Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldud ja konserveeritud mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinid, vilkingid ja muud sellised hübriidtsitruselised, millele ei ole lisatud alkoholi ning on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid (edaspidi „vaatlusalune toode”), ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad praegu CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla.

               (17)

               Vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatavad väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel konserveeritakse suhkrusiirupis, mahlas või vees mitmes suuruses pakendites vastavalt eri turgude nõudmistele.

               (18)

               Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin”. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobib värskena kasutamiseks või töötlemiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena.

         2.2.   Samasugune toode

               (19)

               Liidu tootjad väitsid, et importtoode ja liidu toode on samasugused järgmistel põhjustel:

                           —

                           neil on samad või väga sarnased füüsilised omadused, nagu maitse, kuju, suurus ja tekstuur;

                           —

                           neid müüakse samade või sarnaste kanalite kaudu ning nad konkureerivad põhiliselt hinna osas;

                           —

                           mõlemal on sama või sarnane kasutusotstarve;

                           —

                           need on omavahel kergesti asendatavad;

                           —

                           tariifide osas on need klassifitseeritud samade kombineeritud nomenklatuuri koodide alla.

               (20)

               Teatavad importijad väitsid seevastu, et importtoote kvaliteet on kõrgem, kuna see sisaldab vähem katkiseid puuviljatükke (maksimaalselt 5 %), samuti on selle maitse, välimus ja struktuur paremad kui liidu tootel. Samuti väideti, et importtoode erineb liidu tootest ka lõhna poolest.

               (21)

               Komisjon uuris neid väiteid ja jõudis kättesaadavate andmete põhjal järeldusele, et põhjenduses 19 osutatud liidu tootmisharu väited on õiged.

               (22)

               Importijate väited tuli tagasi lükata järgmistel põhjustel:

                           a)

                           teatavad kvaliteedierinevused (katkiste puuviljatükkide hulk, maitse, välimus, lõhn ja struktuur) ei mõjutanud toote põhiomadusi. Importtoode ja liidu toode on üksteisega asendatavad ja neil on sama või sarnane kasutusotstarve. Tegelikult müüsid liidu tootjad oma tooteid (sh neid, milles on palju katkiseid puuviljatükke) vaatlusalusel perioodil nii importijatele kui ka samadele kasutajate/tarbijate rühmadele (näiteks selvehallide ketid ja pagaritööstuse tarnijad), kellele tarnisid ka importijad. Peale selle kinnitas üks Euroopa Liidu selvehallide kett, et ta müüs Euroopa ja Hiina päritolu toodet sama tootemargi ja kaubamärgi all;

                           b)

                           katkiste puuviljatükkide maksimaalne 5 % sisaldus ei ole üksnes importtootele iseloomulik joon. Uurimise käigus selgus, et liidu tootjad pakkusid eri kvaliteediga tooteid, mille katkiste puuviljatükkide sisaldus oli erinev, sealhulgas selliseid, mis sisaldasid maksimaalselt 5 % katkiseid puuviljatükke. Mõned importijad ostsid liidu tootjatelt tooteid, mis sisaldasid maksimaalselt 5 % katkiseid puuviljatükke.

               (23)

               Seepärast käsitatakse sarnaselt algsele uurimisele importtoodet ja liidu tootmisharu toodetud toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   3.1.   Sissejuhatavad märkused

               (24)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

               (25)

               Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühingute grupp. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas selle äriühingute grupi toodang ligikaudu 12–20 % (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks) vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu.

         3.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   3.2.1.   Võrdlusriik

               (26)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli normaalväärtus kindlaks määrata sobivas kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

               (27)

               Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

               (28)

               Türgi kasutamise kohta võrdlusriigina ei esitatud ühtegi märkust. Ükski huvitatud isikutest ei soovitanud muid võrdlusriigis tegutsevaid samasuguse toote tootjaid.

               (29)

               Üks Türgi eksportiv tootja (Frigo-Pak), kellega ühendust võeti, esitas õigeaegselt vastused kogu küsimustikule ja nõustus kontrollkäiguga oma valdustesse.

         3.2.2.   Normaalväärtus

               (30)

               Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks Türgi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. Nimetatud äriühing ei müünud samasugust toodet omamaisel turul ja seetõttu arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt tootmiskulude alusel, lisades artikli 2 lõike 6 punkti b kohased põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning artikli 2 lõike 6 punkti c kohase põhjendatud kasumimarginaali. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati kõnealuse tootja muude konservtoodete omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid, mis jäid vahemikku 10–20 % (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks). Kasumi määr oli sama, mis algses uurimises, st 6,8 %, mis vastab ELi tootmisharu kasumile enne Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju.

         3.2.3.   Ekspordihind

               (31)

               Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks Hiinast liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

         3.2.4.   Võrdlus

               (32)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

               (33)

               Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse transpordi, kindlustuse, vahendus- ja pangakulude erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

         3.2.5.   Dumpingumarginaal

               (34)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.

               (35)

               Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaal oli suurem kui 60 %.

               (36)

               Kogu Hiina puhul näitas Hiina vaatlusaluse toote impordi kaalutud keskmise ekspordihinna (Eurostati andmed) ja võrdlusriigi puhul kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse (mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et see kajastaks Hiina impordi tõenäolist tootevalikut, võttes arvesse koostööd tegeva eksportiva tootja ELis müüdud tootevalikut võrreldavate tooteliikide puhul) võrdlus veelgi suuremat dumpingut.

               (37)

               Pärast lõplikku avalikustamist väitis üks Euroopa kauplejate ühendus, et erinevalt Hiina eksportivatest tootjatest ja Hispaania tootjatest ei olnud temal võimalik täpseid arvutusi (dumping ja kahju) kontrollida ning palus seetõttu komisjonil esitada dumpingu arvutamise üksikasjad. Kolm importijat teatasid ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, et ka nemad oleksid eelistanud saada täpset teavet dumpingu arvutamise kohta.

               (38)

               Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon tugines oma arvutustes ärisaladusi ja konfidentsiaalset teavet sisaldavatele andmetele. Koostööd tegev eksportiv tootja, kes need andmed esitas, on saanud nõuetekohase eridokumendi täpsete dumpingu ja kahju arvutustega ning ei ole esitanud märkusi ega taotlenud selgitusi. Komisjon ei saa seda teavet teistele huvitatud isikutele kättesaadavaks teha ilma konfidentsiaalsusnõudeid rikkumata. Komisjoni kasutatud metoodika (vt põhjendused 30–36) oli siiski kõigi huvitatud isikute jaoks avalik. Ärakuulamise eest vastutav ametnik andis kõnealusel ärakuulamisel importijatele teada, et kui neil on kahtlusi komisjoni arvutuste õigsuse suhtes, võivad nad temalt taotleda nende kontrollimist. Kolm importijat ei taotlenud siiski ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.

               (39)

               Euroopa kauplejate ühendus arvutas ise dumpingumarginaali, kasutades selleks Hiina keskmisi impordihindu ja Türgi keskmisi impordihindu käsitlevate Eurostati andmete võrdlust. Kauplejate ühenduse väitel näitab selline võrdlus madalamat dumpingumarginaali — ligikaudu 30 %. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et aegumise läbivaatamise puhul ei ole dumpingu täpne tase nii oluline kui selle uurimise käigus, kus tollimaksu tase kindlaks määratakse. Teiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 30–33, põhines komisjoni arvutus koostööd tegevalt Türgi tootjalt saadud tegelikel ja kontrollitud andmetel normaalväärtuse kohta ning võrdlus Hiina ekspordihindadega tehti üksikasjalikul tasemel. Seepärast peetakse andmeid, millele komisjon oma arvutuses tugines, palju usaldusväärsemaks ja täpsemaks kui hinnangut, mille ühendus oma avalikustamisele järgnevates märkustes esitas.

               (40)

               Kolm importijat väitsid ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, et dumpingut ei esinenud. Nad põhjendasid väidet asjaoluga, et komisjon leidis, et koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja keskmised müügihinnad oluliste kolmandate riikide turul olid madalamad kui tema keskmised müügihinnad liidu turul. See väide tuli tagasi lükata, sest dumping tähendab müüki konkreetsel turul normaalhinnast madalama hinnaga, mitte müüki kolmandate riikide turu hinnast madalama hinnaga.

         3.3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   3.3.1.   Sissejuhatav märkus

               (41)

               Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas; Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad; liidu turu ligitõmbavus Hiina impordi jaoks.

               (42)

               Suure osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul meetmed ELis ei kehtinud, kuna need olid tühistatud (vt põhjendus 2). Selle ajavahemiku jooksul, mil meetmeid ei kohaldatud, oli impordi maht suurim aastatel 2011–2012 ning seejärel ülejäänud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul see vähenes. Tegelikult osutab see pigem varude soetamisele kui tegeliku tarbimise suurenemisele või vähenemisele ning on seotud suuremahulise Hiina impordiga märtsist juulini 2012, kui meetmed ei kehtinud.

         3.3.2.   Hiina tootjate tootmisvõimsus, omamaine tarbimine ja ekspordivõime

               (43)

               Mis puudutab Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, siis komisjon ei saanud teavet üheltki Hiina tootjalt ega muult huvitatud isikult. Vastavalt algmääruse artiklile 18 tegi komisjon oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

               (44)

               Läbivaatamistaotlusele lisatud ja üldsusele kättesaadava USA põllumajandusministeeriumi välisteenistuse (FSA/USDA) aruande (7) kohaselt suurenes töötlemiseks (konserveeritud mandariinide tootmiseks) ettenähtud värskete mandariinide hulk Hiinas 2009.–2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 27 % (vastavalt 520 000 ja 660 000 tonni). Konserveeritud mandariinide tootmine järgis Hiinas sama suundumust. Aruande kohaselt suurenes Hiina konserveeritud mandariinide tootmine 347 000 tonnilt 2009.–2010. aastal 440 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aruandes esitatud hinnangu kohaselt oli konserveeritud mandariinide omamaine tarbimine Hiinas aastatel 2013–2014 ligikaudu 100 000–150 000 tonni. Kuna ka teine üldsusele kättesaadav allikas hindas omamaiseks tarbimiseks 50 000–100 000 tonni, (8) on mõistlik pidada omamaise tarbimise määraks 100 000 tonni. Eelöeldu põhjal oli Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 340 000 tonni.

               (45)

               Muude kättesaadavate allikate hinnang Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimaliku ekspordimahu kohta aastatel 2009–2014 on pisut erinev (9). Hoolimata nendest erinevustest näitavad kõik allikad, et Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht oli ajavahemikul 2009–2013 vähemalt 300 000 tonni hooaja kohta. Ükski allikas ei väida, et Hiina konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht võiks tulevikus oluliselt väheneda.

         3.3.3.   Liidu turu atraktiivsus

               (46)

               Isegi kui Hiina import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 19 253 tonni, näitavad algse uurimise impordiandmed ajavahemiku 2002–2007 kohta, et Hiina tootjad võivad hooaja jooksul liidu turule saata rohkem kui 60 000 tonni; seda kinnitavad ka Eurostati impordiandmed hooaja 2011/2012 kohta. Peale selle näitab impordi kõrge tase hooajal 2011/2012, kui enamuse aja jooksul meetmeid ei kohaldatud (nimelt alates 22. märtsist 2012), et liidu turg on Hiina tootjate jaoks hindade osas huvipakkuv ning et liidu turule jõuaks märkimisväärsetes kogustes dumpinguhinnaga Hiina importi, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.

               (47)

               Asjaolu, et Hiina eksportis aastatel 2002–2007 (kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldatud) liitu keskmiselt oluliselt rohkem konserveeritud mandariine hooaja kohta (+ 36 %) kui ajavahemikul 2009–2013 (kui meetmed kehtisid, välja arvatud ajavahemikul 22. märtsist 2012 kuni 23. veebruarini 2013), kuigi Hiina kättesaadavad globaalsed ekspordimahud olid esimesel perioodil väiksemad kui teisel, kinnitab veelgi tõenäosust, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendavad Hiina tootjad oma liitu suunatud ekspordimahtu algse uurimise aegse tasemeni.

         3.3.4.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad

               (48)

               Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi osas näitas uurimine, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli koostööd tegeva äriühingu ekspordi keskmine müügihind mitmel olulisel turul (nt Jaapan, Malaisia, Filipiinid, Tai) madalam kui liitu suunatud müügi puhul. Seega võib eeldada, et meetmete puudumise korral suunaks koostööd tegev eksportiv tootja vähemalt osa sellest ekspordist liitu.

               (49)

               Hiina ekspordistatistika töödeldud ja/või konserveeritud tsitrusviljade (õhukindlas pakendis) kohta osutab samuti võimalusele, et Hiina eksport suunatakse ümber liitu. Kõnealuse statistika kohaselt müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 20 000 tonni vaatlusalust toodet ekspordisihtkohtadesse, kus keskmised hinnad olid madalamad kui ELis, kuigi nendel turgudel ei kohaldatud Hiina impordi suhtes mingeid dumpinguvastaseid tollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks nimetatud kogus võrdunud liidu tootmisharu omamaise müügiga ja moodustanud 71 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Seega võib Euroopa konserveeritud mandariinide turu praeguse suuruse (ELi kogutarbimine: 44 523 tonni) ja Hiina ekspordistatistika põhjal järeldada, et Hiina praegune liitu suunatud ekspordimaht ja potentsiaalne maht, mille ümbersuunamine liitu oleks majanduslikult mõttekas, kataksid peaaegu täielikult liidu nõudluse konserveeritud mandariinide järele.

         3.3.5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (50)

               Uurimine on kinnitanud, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Võttes arvesse jätkuvat dumpinguhinnaga müüki, liidu turu olulisust ja selle atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks minevikus, vaba tootmisvõimsust Hiinas, mis ületab liidu kogutarbimist, ning Hiina tootjate valmisolekut ja võimet suurendada stiimuli tekkimisel kiiresti liitu suunatud eksporti, tehakse järeldus, et meetmete kõrvaldamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.

         4.   KAHJU

   4.1.   Üldised märkused

               (51)

               Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja töötlemisperiood algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus (teatavate sortide puhul veebruaris või märtsis). Enamik ostu- (näiteks sõltumatute importijatega) ja müügilepinguid sõlmitakse iga hooaja esimestel kuudel. Konserveeritud mandariinide tootmises on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini). Komisjon võttis selle tava oma analüüsi aluseks, nii nagu algses uurimiseski.

         4.2.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

               (52)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid liidus samasugust toodet viis liidu tootjat. Samasuguse toote kogutoodang liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati kindlaks nelja üksiktootja poolt küsimustikule antud vastuste põhjal, mida ka kohapealse kontrolli käigus kontrolliti. Ühe ülejäänud tootja puhul, kes ei teinud piisavalt koostööd ja kelle valdustesse ei tehtud kontrollkäiku, määrati toodang kindlaks selle tootja esitatud küsimustiku vastuste põhjal, mida võrreldi kaebuses esitatud andmetega. Selle alusel hinnati ELi kogutoodangu mahuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 28 500 tonni.

               (53)

               Seepärast käsitatakse eespool osutatud liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

         4.3.   Nähtav tarbimine liidu turul

               (54)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks Eurostati impordiandmed TARICi (ühenduse integreeritud tariifistik) tasemel, mis seetõttu vastavad täpselt vaatlusaluse toote määratlusele, ning liidu tootmisharu müügimaht.

               (55)

               Tuleks märkida, et kuigi analüüs põhineb hooajal ja mitte kalendriaastal, ei pruugi osutatud metoodika kajastada tarbimist tööstusliku kasutaja/tarbija tasandil. Võttes arvesse peamise tooraine (värskete puuviljade) hooajalisust, on nii sektori importijatel kui ka liidu tootjatel tavaks soetada värske puuvilja konserveerimise ajal varusid ning müüa töödeldud tooteid turustajatele või tööstuslikele kasutajatele kogu aasta jooksul. Varude ladustamine võib seega mõnikord tarbimist mõjutada.

               (56)

               ELi tarbimise areng vaatlusalusel perioodil:

                  Tabel 1

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tarbimine (tonni)

                           66 487

                           72 618

                           90 207

                           44 523

                              Indeks (2009/2010 = 100)

                              100

                              109

                              136

                              67

               (57)

               Vaatlusalusel perioodil oli liidu tsitrusviljade tarbimine keskmiselt veidi alla 70 000 tonni. Import saavutas haripunkti hooajal 2011/2012 ning vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Selline areng osutab tegelikult pigem varude soetamisele kui tegeliku tarbimise suurenemisele/vähenemisele ning on seotud suuremahulise Hiina impordiga märtsist juulini 2012, kui meetmed ajutiselt ei kehtinud (vt põhjendus 2). Hooaja 2011/2012 tippmahu järel import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ning vähenes ka liidu tarbimine.

               (58)

               Mõned importijad väitsid, et nemad varude ladustamisega ei tegelenud. Nad väitsid ka, et alates 6. oktoobrist 2011, kui kohtujurist esitas oma arvamuse kohtuasjas C-338/10, olid nad veendunud, et Euroopa Kohus tühistab meetmed. Seetõttu lükkasid nad vaatlusaluse toote tollivormistuse kuni Euroopa Kohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni edasi.

               (59)

               Sellega seoses tuleb märkida, et ladustamist võib määratleda kui varude kogumist ja hoidmist. Komisjoni käsutuses olevad andmed näitavad, et alates meetmete tühistamisest 22. märtsil 2012 kuni juulini 2012 imporditi vaatlusalust toodet eriti suures mahus: keskmiselt ligikaudu 9 000 tonni kuus. Seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni vähenes import keskmiselt ligikaudu 1 650 tonnini kuus, mis oli ligikaudu 2 000 tonni kuus vähem võrreldes impordi keskmise tasemega meetmete tühistamisele eelnenud ajal. Komisjon jõudis järeldusele, et sellise märkimisväärse igakuise impordimahu saavutamiseks suhteliselt lühikese aja jooksul pidid importijad olema vaatlusalust toodet suurtes kogustes varunud. Seda tõsiasja kinnitasid ka mõned importijad, kes tunnistasid, et nad viivitasid tollivormistusega, kui olid veendunud, et dumpinguvastased meetmed tühistatakse. Seetõttu tuli väide, et importijad ladustamisega ei tegelenud, tagasi lükata.

         4.4.   Hiina import liitu

               (60)

               Võttes arvesse seda, et uurimises tegi koostööd ainult üks Hiina eksportijate grupp, kes esindas ligikaudu 12–20 % Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), jõuti järeldusele, et Eurostati andmed (vajaduse korral TARICi (ühenduse integreeritud tariifistik) koodide tasandil) on täpseim ja parim teabeallikas impordimahtude ja -hindade kohta. Sellest hoolimata vaadati läbi ka Hiina koostööd teinud eksportija hinnad.

         4.4.1.   Maht ja turuosa

               (61)

               Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa areng vaatlusalusel perioodil:

                  Tabel 2

                           Import Hiinast

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Impordimaht (tonnides)

                           47 235

                           41 915

                           59 613

                           19 294

                              Indeks (2009/2010 = 100)

                              100

                              89

                              126

                              41

                           Turuosa

                           71 %

                           57,7 %

                           66,1 %

                           43,3 %

               (62)

               Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2008. aastal Hiina import üldiselt vähenes. Tuletatakse meelde, et algsel uurimisperioodil (2006/2007) oli import 56 108 tonni.

               (63)

               Nagu eespool selgitatud, jõudis import haripunkti siiski hooajal 2011/2012. Impordi ülisuure mahu põhjuseks oli kahtlemata dumpinguvastaste meetmete tühistamine 2012. aasta märtsis. Tõepoolest, kui jälgida Hiina impordi igakuist arengut Eurostati andmete põhjal, siis kui üldiselt kõikus Hiina import kuus 2 000 ja 6 000 tonni vahel, siis ajavahemikus märtsist juulini 2012 jõudis see vahemikku 6 000 ja 12 000 tonni kuus (keskmiselt peaaegu 9 000 tonni kuus). Sellega seoses tuleb märkida, et meetmed tühistati märtsis 2012 ja taaskehtestati veebruaris 2013, kuid registreerimine võeti kasutusele alates 29. juunist 2012 (10) ning sellel oli impordile pidurdav mõju.

               (64)

               Sarnaselt impordimahule vähenes vaatlusalusel perioodil ka Hiina impordi turuosa (71 %-lt 43 %-le). Isegi kui võtta arvesse Hiina impordi ebatavalist taset 2011/2012. aasta hooajal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenes turuosa umbes 70 %-lt 2009/2010 hooajal kuni keskmiselt 55 %-ni järgmistel aastatel.

         4.4.2.   Hinnad ja hindade allalöömine

      Tabel 3

               Import Hiinast

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Keskmine impordihind (eurot/tonn)

               677

               744

               1 068

               925

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  110

                  158

                  137

               (65)

               Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil 37 % võrra. Tuleb siiski märkida, et hinnad tõusid märkimisväärselt kuni hooajani 2011/2012 ja langesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

               (66)

               Kuna ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja impordi maht esindas üksnes ligikaudu 12–20 % Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), uuriti impordistatistika põhjal hinna allalöömist ka kogu Hiinast pärit impordi puhul.

               (67)

               Selleks võrreldi koostööd tegevate liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul Eurostati andmetega vastavate Hiina impordi kaalutud keskmiste CIF-hindade (kulud, kindlustus ja vedu) kohta. CIF-hindasid (kulud, kindlustus ja vedu) kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud.

               (68)

               Sel alusel tehtud võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 4,8 % võrra, kui võtta arvutustes arvesse kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude mõju. Kui võtta arvesse impordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, on hindade allalöömise marginaal aga 28 %.

               (69)

               Arvestades Hiina koostööd tegeva eksportija esitatud impordihindu, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, oleks hindade allalöömise marginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %, kui võtta arvesse kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Kui jätta dumpinguvastaste tollimaksude mõju arvesse võtmata, oli hindade allalöömise marginaal 20 %. Tuleks märkida, et põhiosa kõnealusest ekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset olukorras, kus meetmed olid tühistatud.

         4.5.   Import liitu muudest kolmandatest riikidest

               (70)

               Vaatlusalusel perioodil ei olnud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa kunagi suurem kui 11,2 %. Enamik sellest impordist (vaatlusalusel perioodil vähemalt 89 %) oli pärit Türgist.

                  Tabel 4

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

                           4 033

                           8 078

                           10 090

                           4 717

                              Indeks (2009/2010 = 100)

                              100

                              200

                              250

                              117

                           Turuosa

                           6,1 %

                           11,1 %

                           11,2 %

                           10,6 %

         4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (71)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

               (72)

               Kuigi kõik viis liidu tootjat esitasid küsimustikule vastused, leiti, et ühe tootja vastust ei olnud võimalik täielikult kasutada, sest selle kontrollimiseks ei korraldatud kontrollkäiku. Analüüs põhines seega järgmisel metoodikal.

               (73)

               Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines nelja täielikult koostööd tegeva liidu tootja esitatud teabel. Tootja puhul, kelle küsimustiku vastust kohapeal ei kontrollitud, anti hinnang selle tootja esitatud andmete põhjal, mida võrreldi võimalikult suurel määral kaebuses esitatud andmete ja tema auditeeritud raamatupidamisaruannetega.

               (74)

               Mikroökonoomiliste näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud) analüüs viidi läbi täielikult koostööd teinud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti.

         4.6.1.   Makromajanduslikud näitajad

   4.6.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

      Tabel 5

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tootmine (tonnides)

               11 815

               33 318

               29 672

               28 763

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  282

                  251

                  243

               Tootmisvõimsus (tonnides)

               77 380

               77 380

               77 380

               77 380

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Tootmisvõimsuse rakendamine

               15 %

               43 %

               38 %

               37 %

               (75)

               Tootmine suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt — 12 000 tonnilt ligikaudu 29 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperiood jooksul. 2009/2010 hooajal oli tootmine vähene, kuna liidu tootmisharu mõjutas endiselt Hiinast pärit konserveeritud mandariinide dumpinguhinnaga import eelneval hooajal, samuti asjaolu, et tootmisharul oli säilinud varusid eelmisest hooajast, kui dumpinguvastased meetmed ei kehtinud. Tootmine suurenes hooajal 2010/2011, kui uut Hiina importi pidurdasid kehtivad dumpinguvastased meetmed.

               (76)

               Kuna liidu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, suurenes vastavalt tootmisvõimsuse rakendamine. See jäi siiski süstemaatiliselt alla 50 %.

               (77)

               Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et üks liidu tootja lõpetas alates 2012/2013 hooajast tootmise ning et see ja veel kaks tootjat on raskes finantsolukorras. Seetõttu väidetakse, et tootmise ja tootmisvõimsuse ning tootmisvõimsuse rakendamise näitajaid on kunstlikult suurendatud.

               (78)

               Sellega seoses tuleb kõigepealt meenutada, et uurimise käigus kogutud teave näitas, et kõik liidu tootjad, kes moodustavad liidu tootmisharu, jätkasid tootmist kõigil hooaegadel vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast tuleb tagasi lükata esimene väide, mille kohaselt üks tootja lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (79)

               Mis puudutab liidu tootjate väidetavat rasket rahalist olukorda, siis ühe liidu tootja suhtes algatati vaatlusalusel perioodil tõepoolest maksejõuetusmenetlus. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnealuse tootja tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, samas kui tootmisvõimsus jäi muutumatuks. Seepärast järeldati, et maksejõuetusmenetlus ei mõjutanud negatiivselt selle tootja toodangut. Maksejõuetusmenetlus algatati ka kahe teise liidu tootja suhtes, kuid alles pärast vaatlusaluse perioodi lõppu. See kinnitab õigupoolest järeldust (vt põhjendused 96–98), et kahju tegelikult jätkus ja et liidu tootmisharu oli ikka veel ebakindlas finantsolukorras.

         4.6.1.2.   Müügimaht ja turuosa liidus

      Tabel 6

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Müügimaht (tonnides)

               15 219

               22 625

               20 504

               20 512

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  149

                  135

                  135

               Turuosa (% liidu tarbimisest)

               22,9 %

               31,2 %

               22,7 %

               46,1 %

               (80)

               Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 35 % võrra.

               (81)

               Liidu tootmisharu turuosa järgis vaatlusalusel perioodil samuti kasvutrendi. Isegi kui võtta arvesse varude ladustamise mõju liidu tarbimisele 2011/2012 hooajal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurenes turuosa ligikaudu 23 %-lt perioodi alguses keskmiselt 35 %-le kahel viimasel vaatlusalusel aastal.

         4.6.1.3.   Tööhõive ja tootlikkus

      Tabel 7

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tööhõive

               350

               481

               484

               428

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  137

                  138

                  122

               Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

               34

               69

               61

               67

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  205

                  182

                  199

               (82)

               Nii tööhõive kui ka tootlikkus paranesid vaatlusalusel perioodil, kajastades üldist tootmise ja müügimahu suurenemist. Tootlikkuse kasv hooajal 2010/2011 oli seotud suurema tootmismahuga, mis tulenes asjaolust, et dumpinguvastased meetmed hakkasid sel perioodil täielikult kehtima.

               (83)

               Eespool esitatud tööhõivenäitajad kajastavad täistööajale taandatud töötajate arvu ning ei näita seega hooajaliste töökohtade koguarvu. Selleks et saada paremat ülevaadet tegelike töökohtade arvust, tuleb märkida, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täistööajale taandatud töötajate arv vastab ligikaudu 2 400 hooajalisele töökohale.

         4.6.1.4.   Kasv

               (84)

               Liidu tootmisharu suutis liidu turu kasvust kasu saada kuni 2011. aastani. Niipea kui Hiina suhtes kehtivad meetmed tühistati (vt põhjendus 2) ja Hiina import liidu turu üle ujutas, kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse osa oma turuosast. Pärast seda, kui tollimaksud uuesti kehtestati, suutis liidu tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võita, kuid selle hinnaks oli halvenenud finantsolukord.

         4.6.1.5.   Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine

               (85)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus dumping märkimisväärsel tasemel, nagu on selgitatud punktis 3.2.5 (vt põhjendused 34–35).

               (86)

               Tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada tühiseks, arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu. Tuleb märkida, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust ikka veel täielikult taastunud, seda eelkõige tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse osas (võrreldes algse uurimisega).

         4.6.2.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.6.2.1.   Varud

      Tabel 8

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Varud (tonnides)

               2 020

               2 942

               7 257

               9 729

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  146

                  359

                  482

               (87)

               Liidu tootjad suurendasid oma varusid märkimisväärselt kahel viimasel hooajal. See osutab sellele, et vaatlusalusel perioodil kasvas tootmine rohkem kui müük.

         4.6.2.2.   Müügihinnad liidus

      Tabel 9

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Ühiku keskmine müügihind (eurot/tonn)

               1 260

               1 322

               1 577

               1 397

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  105

                  125

                  111

               (88)

               Läbivaatamisperioodi jooksul suutis liidu tootmisharu suurendada oma müügihinda ELis 11 % võrra. Suurenemine oli eriti märgatav kuni hooajani 2011/2012, kuid seejärel hinnad langesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. See oli tingitud suuremahulisest Hiina impordist ajavahemikul märtsist juulini 2012, kui meetmed ei kehtinud, ning Hiinast pärit vaatlusaluse toote hindadest, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad.

         4.6.2.3.   Kasumlikkus ja rahavoog

      Tabel 10

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Kasumlikkus

               –29,8 %

               5,9 %

               6,4 %

               – 2,9 %

               (89)

               Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kasumlikkus algul – hooaegadel 2010/2011 ja 2011/2012 – paranes oluliselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi liidu tootmisharu siiski uuesti kahjumisse.

               (90)

               Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning müügihindu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegne taas kahjumisse jäämine tulenes madalamatest müügihindadest, mille põhjustas Hiina impordi ootamatu sissetung pärast seda, kui Euroopa Kohus tollimaksud tühistas.

               (91)

               Sellega seoses tuleb meenutada, et ajavahemikul 2012. aasta märtsist kuni juulini imporditi märkimisväärne kogus Hiina tooteid ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Lisaks tõdeti, et Hiina import lõi liidu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt alla, eriti kui mitte arvesse võtta dumpinguvastaste tollimaksude mõju. See põhjustas üldise hinnalanguse, mis omakorda tõi kaasa kahjumi liidu tootmisharule.

                  Tabel 11

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Rahavoog (eurodes)

                           1 211 342

                           3 078 496

                           – 1 402 390

                           – 2 023 691

                              Indeks (2009/2010 = 100)

                              100

                              254

                              – 116

                              – 167

               (92)

               Rahavoo areng vastas vaatlusalusel perioodil põhiosas liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse arengule, lisaks mõjutas seda varude kasv eelkõige kahe viimase analüüsitud aasta jooksul.

         4.6.2.4.   Investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja kasv

      Tabel 12

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Investeeringud (eurodes)

               318 695

               416 714

               2 387 341

               238 473

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  131

                  749

                  75

               Investeeringutasuvus (netovara)

               – 60 %

               29 %

               19 %

               – 1 %

               (93)

               Liidu tootmisharu investeeris vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. Investeeringud suurenesid eelkõige hooajal 2011/2012, tõenäoliselt võimaldas seda sel perioodil või vahetult enne seda saadud kasum. Põhiosa nimetatud investeeringust tegi üks liidu tootja, kelle eesmärk oli tagada tooraine tarneallikas, mis täiendaks olemasolevaid allikaid, ning parandada keskkonnaalaste eeskirjade järgimist. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust.

               (94)

               Ühel osal liidu tootmisharust oli vaatlusperioodil raskusi kapitali kaasamisega, kuid lõpuks õnnestus tal oma võlg restruktureerida.

         4.6.2.5.   Töötasud

      Tabel 13

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

               23 578

               21 864

               21 371

               23 025

                  Indeks (2009/2010 = 100)

                  100

                  93

                  91

                  98

               (95)

               Keskmine palgatase oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, ühiku tootmiskulud samal ajal vähenesid.

         4.7.   Järeldus

               (96)

               Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2008. aasta lõpus aitas liidu tootmisharul aeglaselt, kuid kindlalt dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning oma potentsiaali liidu turul paremini ära kasutada. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitavad kõige paremini suurenenud tootmine ja müük ning eelkõige suurem kasumlikkus.

               (97)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord aga muutus. 2012. aasta märtsis meetmed tühistati ja Hiina impordi maht suurenes märgatavalt kuni juunini 2012, kui impordi suhtes kehtestati registreerimisnõue. Importijad kasutasid dumpinguvastaste tollimaksude tühistamist varude soetamiseks hooajal 2011/2012 ja lasksid varutud tooted läbivaatamisega seotud uurimisperioodil odava hinnaga ELi turule. See tõi kaasa märkimisväärse üldise hinnasurve ELi turul ning selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu finantsolukord. Tootmisharul ei olnud müügitaseme säilitamiseks muud valikut kui hindu alandada. Sellel olid aga tõsised tagajärjed tema finantsolukorrale.

               (98)

               Seda, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kahju, näitavad kõige paremini mitmed negatiivsed finantsnäitajad, nagu kasumlikkus ja rahavoog, ning ka suured varud ja tootmisvõimsuse vähene rakendamine. See takistab uusi investeeringuid ja kasvu.

               (99)

               Üks Euroopa kauplejate ühendus vaidlustas kahju kohta tehtud järeldused, väites, et liidu tootmisharu müügimaht, tööhõive ja müügihinnad, samuti ühe liidu tootja investeeringute tase arenesid vaatlusalusel perioodil positiivselt.

               (100)

               See väide tuleb siiski tagasi lükata. Tõepoolest, algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole asjakohaste uuritavate majandusnäitajate loetelu ammendav, üht või mitut kõnealust tegurit ei saa tingimata pidada otsustavaks dumpinguhinnaga impordi liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimisel. Nagu on selgitatud põhjenduses 98, ei olnud nõude esitaja poolt pakutud näitajad komisjoni jaoks määravad, et teha järeldusi liidu tootmisharu kahjustava olukorra kohta. Järeldus, et kahju oleks jätkunud, tulenes pigem negatiivsetest näitajatest, mis olid seotud kasumlikkuse ja rahavoo, suurte varude ja tootmisvõimsuse vähese rakendamisega.

         5.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   5.1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (101)

               Meetmete kehtetuks tunnistamise korral impordi maht eeldatavasti suureneb ja toob kaasa edasise kahju liidu tootmisharule. See väide põhineb järgmistel asjaoludel.

               (102)

               Eespool esitatud analüüs (vt põhjendus 44) näitab, et kuigi liitu suunatud Hiina ekspordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2008. aasta lõpus, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet endiselt märkimisväärsetes kogustes ning enamus sellest on ette nähtud ekspordiks.

               (103)

               Prognoositud mahu ja hindade põhjal on selge, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga atraktiivne. Esiteks on liidu turg Hiinast pärit konserveeritud mandariinide jaoks suuruselt kolmas turg maailmas. Meetmete tühistamise järgne areng näitab, et Hiina eksportijad suudavad väga kiiresti vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule eksportida, ilma et oleks isegi vaja müüki teistelt turgudelt ümber suunata. Algse uurimise impordiandmete põhjal võib Hiina hooaja jooksul liidu turule eksportida rohkem kui 60 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 90 % keskmisest liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil.

               (104)

               Kui Hiina meetmete tühistamise tulemusena tõepoolest suurendaks oma liitu suunatud eksporti, tooks see keskpikas perspektiivis väga tõenäoliselt kaasa üldise hinnalanguse ELi turul. See paneks ELi tootjad veelgi raskemasse olukorda, nagu on selgitatud allpool.

               (105)

               Teiseks, mis puudutab hindu, siis Hiina andmebaas (11) näitab, et varem eksportis Hiina märkimisväärsetes kogustes kolmandatesse riikidesse hindadega, mis olid madalamad kui ELi suunatud ekspordi hinnad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi nendesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 20 000 tonni, mis vastab 71 %-le liidu tootmisharu kogutoodangust. Võttes arvesse ELi turu köitvust hindade osas, jõuti järeldusele, et meetmete tühistamise korral suunavad Hiina eksportijad need kogused tõenäoliselt ümber kasumlikumale liidu turule.

               (106)

               Eespool esitatud analüüs (vt põhjendused 68 ja 69) näitab, et Hiina import lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt alla liidu tootjate hinnad, eriti kui jätta arvesse võtmata dumpinguvastaste tollimaksude mõju. Isegi kui Hiina impordihinnad tõusid hooajal 2011/2012, kui meetmed ei kehtinud, jäid nad Eurostati andmete põhjal ELi hinnatasemest siiski tublisti allapoole. Seega oli hooaja 2011/2012 hinnaerinevuse suurus võrreldav sama näitajaga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (107)

               Töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade turul valitseb tugev hinnakonkurents, kuna konkureeritaksegi peamiselt hindade alusel. Probleemi süvendab veelgi asjaolu, et tavaliselt müüakse suhteliselt suuri koguseid. Kui odav dumpinguhinnaga import tehakse liidu turul suurtes kogustes kättesaadavaks, mõjutab see otseselt üldist hinnataset liidu turul ning selle tulemusena tekib üldine hinnalangus.

               (108)

               Dumpinguvastaste tollimaksude tühistamine vaatlusaluse perioodi lõpus on suurepärane näide sellest, mis juhtuks, kui meetmetel lastaks aeguda.

               (109)

               Niipea kui Euroopa Liidu Kohus meetmed tühistas, kasvas Hiina impordi maht järsult ja oluliselt ning see kestis kuni impordi registreerimisnõude kehtestamiseni. Odava impordi massiivne kohalolu liidu turul sundis liidu tootjaid oma hindu alandama, et säilitada positsiooni müügi- ja tootmismahu osas, kuid selle tulemusena jõuti kahjumisse.

               (110)

               Selline olukord tekkis üksnes viiekuulise perioodi tulemusena, kui dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud. Mõju liidu tootmisharu olukorrale oleks ilmselgelt veelgi tõsisem, kui meetmed aeguksid. Kui madala hinnaga import tuleks taas suures koguses turule, oleks liidu tootmisharule tekkiv kahju tõenäoliselt veelgi suurem. Liidu tootjate tootmis- ja müügimahud väheneksid ja hinnad langeksid, mis tooks kaasa veelgi suurema kahjumi. Punktis 4.4.2 esitatud andmetel põhinevad hinna allalöömise arvutused (vt põhjendused 68 ja 69), millest on välja jäetud dumpinguvastased tollimaksud, osutavad hinna allalöömisele tasemel rohkem kui 20 %.

               (111)

               Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et liidu tootmisharu ei kanna meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju, sest vaatlusaluse toote impordimaht peaks tulevikus vähenema. See väide põhines järgmistel asjaoludel. Esiteks väideti, et värskete puuviljade omamaine tarbimine Hiinas tulevikus kasvab, samuti suureneb Hiina värskete puuviljade eksport Venemaale. Teiseks eeldati konserveeritud mandariinide omamaise tarbimise kasvu Hiinas. Kolmandaks nimetati asjaolu, et Eurostati statistika kinnitab eespool esitatud väiteid, kuna andmete kohaselt on vaatlusaluse toote import alates 2012/2013 hooajast vähenenud.

               (112)

               Need väited tuleb siiski tagasi lükata järgmistel põhjustel.

                           a)

                           Isegi kui Hiina värskete puuviljade omamaine tarbimine ja eksport eeldatavasti kasvavad, suureneb kättesaadavate andmete põhjal ka tootmine Hiinas hinnanguliselt võrreldaval määral (12). Seepärast järeldatakse, et Hiina konservitööstuse jaoks vajalike värskete puuviljade kättesaadavust ei saa hooajal 2013/2014 oluliselt mõjutada.

                           b)

                           Teiseks leiti põhjenduses 44, et Hiina konserveeritud mandariinide omamaine tarbimine on ligikaudu 100 000 tonni hooaja kohta, ja puuduvad tõendid, mille kohaselt võiks tulevikus oodata selle koguse suurenemist. Taotluse esitajad ei esitanud mingeid tõendeid tarbimise kasvu kohta.

                           c)

                           Kolmanda põhjusega seoses tuleks meenutada, et vaatlusaluse toote väiksemat importi hooajal 2012/2013 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) on võimalik seletada varude ladustamisega, mis tulenes ülisuurest impordimahust 2011/2012 hooaja esimese viie kuu jooksul pärast meetmete tühistamist (vt põhjendus 59).

               (113)

               Sama Euroopa kauplejate ühendus väitis ka, et liidu turul on kättesaadavad suuremad kogused värsket puuvilja, mis tuleneb tõenäoliselt Venemaa embargost ning mis vähendab kõnealuste puuviljade hinda, võimaldades seega liidu tootmisharul oma konkurentsivõimet parandada.

               (114)

               See väide on siiski puhtalt spekulatiivne ja selle kinnituseks ei esitatud ühtegi tõendit. Isegi kui tooraine hinnad peaksid tulevikus langema, ei ole see piisav põhjus, et mitte kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Kui meetmeid ei jätkata, jätkub dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suures mahus ja põhjustab täiendavat kahju liidu tootmisharule. Sellisel juhul jääks liidu tootmisharu ilma võimalusest saada täit kasu toorainehinna tulevase võimaliku vähenemise positiivsest mõjust. Seepärast lükati see väide tagasi.

         5.2.   Järeldus

               (115)

               Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine põhjustaks suure tõenäosusega liidu tootmisharu kahju jätkumise.

         6.   LIIDU HUVID

   6.1.   Sissejuhatus

               (116)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja muude isikute huvide hindamisest.

               (117)

               Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (118)

               Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.

         6.2.   Liidu tootmisharu huvid

               (119)

               Liidu tootmisharu, mis koosneb viiest tootjast Hispaania maapiirkondades, suurendas turuosa ja suutis tõsta vaatlusaluse toote hinda tasemeni, mis võimaldas tal jõuda oma äritegevuses nullkasumini või muuta see kasumlikuks vaatlusaluse perioodi selles osas, kui meetmeid kohaldati. Tootmismaht ning tööhõive paranesid samalaadselt. Kui meetmed kehtetuks tunnistataks, satuks liidu tootmisharu palju halvemasse olukorda, nagu eespool kirjeldatud (vt kahju kordumise tõenäosus) — müügihinnad oleksid madalamad ja kahjum suurem (vt põhjendus 110). Uued investeeringud, mille eesmärk on äriühinguid tugevdada ja nende konkurentsivõimet vaatlusaluse toote turul parandada, oleksid samuti takistatud. Meetmete jätkumine oleks liidu tootmisharu huvides ning peaks aitama tal oma potentsiaali taastunud konkurentsiga liidu turul paremini ära kasutada.

         6.3.   Importijate, kauplejate ja jaemüüjate huvid

               (120)

               Nagu on märgitud põhjenduses 10, kasutati sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu väljavõttelist uuringut. Importijad asuvad peamiselt Saksamaal, kuid ka teistes riikides, näiteks Ühendkuningriigis, Madalmaades, Tšehhi Vabariigis ja mujal.

               (121)

               Uurimise käigus tegid koostööd kaks äriühingut, kes importisid vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil. Kogu konserveeritud tsitrusviljadega seotud äritegevus kokku moodustas 3,8 % nende kogukäibest. Isegi kui konserveeritud tsitrusviljadega seotud äritegevus ei ole nende importijate kõige kasumlikum tegevusala, on see oluline osa nende ärimudelist, mis seisneb väga laia tootevaliku pakkumises teatavatele klientidele (näiteks selvehallide ketid), et tagada suurte lepingute sõlmimine, millega väiksema kasumlikkusega toodete müük kompenseeritakse muude toodete müügi ja mastaabisäästuga.

               (122)

               Ükski asjaolu ei viidanud sellele, et meetmete jätkumine avaldaks märkimisväärset negatiivset mõju kahe importija tegevusele. Nad ei sõltu vaatlusalusest tootest, ja tarneahel kohanes dumpinguvastase tollimaksuga seotud kuludega. Lisaks sellele näitas uurimine, et meetmed ei sulgenud liidu turgu Hiina eksportijatele, sest hoolimata kehtivatest meetmetest imporditi vaatlusalust toodet suurtes kogustes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

               (123)

               Üks teine importija väitis, et dumpinguvastased tollimaksud mõjutavad negatiivselt tema tsitrusviljadega seotud äritegevust. Kuna see importija ei esitanud kontrollitavaid andmeid, leitakse, et dumpinguvastaste meetmete jätkamise võimalik negatiivne mõju sellele isikule ei kaaluks üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule.

               (124)

               Mõned isikud osutasid liidu tootmisharu puudulikule tootmisvõimsusele. Tuleb märkida, et tollimaksude mittejätkamine võib kaasa tuua olukorra, kus alternatiivne tarneallikas peab oma tegevuse lõpetama, jättes importijatele vaid ühe tarneallika (import Hiinast). Tuletatakse meelde, et selvehallide ja jaemüüjate äritegevuse jaoks on vaja säilitada varustuskindlus. Üks neist toetas tegelikult meetmete jätkamist, et tagada konkurentsi ja säilitada vähemalt kaks tarneallikat. Lisaks saab liidu tootmisharu, mis on veel kaugel rahuldava tootmisvõimsuse rakendamisest, liidu turgu paremini teenindada, konkurents on taastatud. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei kata praegu 100 % liidu vajadustest, ei õigusta ei Hiina eksportijate ebaausaid kaubandustavasid ega meetmete tühistamist.

               (125)

               Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et meetmete jätkamine võib põhjendamatult piirata tema liikmete tavapärast äritegevust, kuna oluline osa sellest oli seotud vaatlusaluse toote kaubandusega. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk on ebaõiglaste kaubandustavade, st dumpingu heastamine ja mitte äritegevuse piiramine. Tuletatakse meelde, et komisjon jõudis järeldusele, et käesoleval juhul on vaja meetmed säilitada.

         6.4.   Kasutajate huvid

               (126)

               Analüüsi eesmärgil jagati kasutajad kahte kategooriasse: kodumajapidamised ja professionaalsed/tööstuslikud kasutajad, kes tegutsevad sellistes valdkondades nagu jookide, keediste ja jogurtite tootmine, küpsetamine või toitlustus.

               (127)

               Ükski nendesse kategooriatesse kuuluv või neid esindav isik ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus mingil viisil koostööd.

               (128)

               Üks importija väitis, et vaatlusaluse toote suhtes kehtestatav dumpinguvastane tollimaks oleks konkurentsivastane ja ei oleks seega liidu tarbijate huvides. Selle väite toetuseks ei esitatud mingeid tõendeid.

               (129)

               Arvestades vaatlusaluse toote vähest osakaalu liidu keskmise majapidamise eelarves, puuduvad tõendid selle kohta, et meetmete säilitamisest tulenev võimalik tarbijahinna tõus oleks olulisem kui meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule.

               (130)

               Kuigi ei saa vaidlustada seda, et tollimaksude jätkamine võib mõnda professionaalset/tööstuslikku kasutajat teoorias negatiivselt mõjutada (marginaale vähendada), puuduvad tõendid, et vaatlusaluse tootega seotud kulud (võrreldes nende kogukuludega) oleksid märkimisväärsed. Meetmete jätkamisest tulenev mis tahes negatiivne mõju sellele kasutajarühmale ei oleks seega ebaproportsionaalne.

         6.5.   Tarnijate huvid

               (131)

               Nii liidu tootmisharu värske puuvilja üksiktarnijad kui ka üks tarnijate ühendus väitsid, et meetmed on nende huvides ja oleksid kasulikud ka uusi investeeringuid ja töökohti silmas pidades. Liidu tootjatele müüdav puuvili on tarnijate jaoks oluline täiendav sissetulekuallikas, mille puudumine võib kaasa tuua tõsised häired Hispaania asjaomaste piirkondade põllumajandussektoris. Hinnanguliselt võib see üksnes Valencia piirkonnas mõjutada rohkem kui 2 000 ühistu liiget. Muu hulgas puuviljade korjamise, transpordi ja ladustamisega seotud hooajalisi töökohti, mida meetmed mõjutavad, on Valencia ja Murcia piirkonnas kokku vähemalt 2 500.

               (132)

               Hispaania tarnijate ühenduse esitatud andmetest selgub, et kui Hiina import ületab 60 000 tonni, nagu on algse uurimise ajal juba kaks korda juhtunud, ei suuda tarnijad tõenäoliselt kogu liidu konservitööstusele mõeldud satsumade kogust maha müüa.

               (133)

               Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et tarnijad võivad saada toetust nendest puuviljadest lahtisaamiseks, mida ei olnud embargo tõttu võimalik Venemaale eksportida. Väite esitaja ei esitanud siiski ühtegi tõendit selliste toetuste kohta. Peale selle oleks toetust olnud võimalik saada ainult Venemaale ekspordiks mõeldud müümata puuviljade eest, kuid mitte nende eest, mis jäid liidu tootmisharule müümata vaatlusaluse toote tekitatud kahju tõttu pärast meetmete lõppemist. Seepärast lükati see väide tagasi.

         6.6.   Kokkuvõte

               (134)

               Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed ei sulgenud liidu turgu Hiina impordile ning aitasid kaasa liidu tootmisharu toibumisele. Kuna liidu tootmisharu on alles toibumas, on meetmete jätkamine tema huvides. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, siis taastumisprotsess peatuks, kasumlik hinnatase jääks kättesaamatuks ja liidu tootmisharu kannaks suurt kahju. Lisaks sellele satuks ohtu paljude ühistuliikmete ja hooajatöötajate täiendav sissetulekuallikas mitmes maapiirkonnas, kus alternatiivsed töövõimalused puuduvad.

               (135)

               Kättesaadavate andmete põhjal näib, et kehtivad meetmed ei avaldanud mingit olulist negatiivset mõju nende liidu importijate majanduslikule olukorrale, kes tegid uurimise käigus koostööd. Kättesaadavaid andmeid arvesse võttes ei saa nende mõju pidada oluliseks ka muudele endast teada andnud isikutele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele ja jaemüüjatele. Dumpinguvastaste meetmete jätkumisest tulenev mis tahes hinnatõus ei näi olevat ebaproportsionaalne võrreldes kasuga, mida liidu tootmisharu saab siis, kui dumpinguhinnaga impordist tingitud kaubandusmoonutused kõrvaldatakse.

               (136)

               Võttes arvesse kõiki eespool nimetatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

         7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (137)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal peetakse asjakohaseks olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (138)

               Eelnevast järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate konserveeritud puuviljade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada veel viieks aastaks.

               (139)

               Mõned huvitatud isikud väitsid, et dumpinguvastastele meetmetele tuleks eelistada koguselist tegurit sisaldavaid meetmeid (kvoodisüsteem). Selle väitega ei saa nõustuda, sest algmääruse kohaselt ei saa meetmete vormi aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus muuta. See väide ei kõiguta ka käesoleva uurimise raames tehtud järeldusi, nimelt et nõuded dumpinguvastaste meetmete säilitamiseks on täidetud.

               (140)

               Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (13). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

               (141)

               Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei esitanud oma arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste töödeldud ja konserveeritud mandariinide (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinide, vilkingite ja muude sarnaste hübriidtsitruseliste impordi suhtes, millele ei ole lisatud alkoholi ja on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069).
   2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

               Äriühing

               Eurot/tonn (toote netokaal)

               TARICi lisakood

               Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

               531,2

               A886

               Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, (14) Huangyan, Zhejiang

               361,4

               A887

               Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle seotud tootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei

               490,7

               A888

               Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas

               499,6

               A889

               Kõik teised äriühingud

               531,2

               A999

         Artikkel 2
   1.   Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning tegelikult makstud või makstav hind jagatakse seetõttu tolliväärtuse määramisel osadeks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (15) artiklile 145, vähendatakse eespool toodud artikli 1 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.
   2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 3
   Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja nende koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 499,6 eurot toote netokaalu tonni kohta, kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

               a)

               ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013) ega algse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007);

               b)

               ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid; ning

               c)

               ta on vaatlusalust toodet pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

         Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1355/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 350, 30.12.2008, lk 35).

      (3)  Euroopa Liidu Kohtu 22. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas C-338/10: Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) vs Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

      (4)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 158/2013, 18. veebruar 2013, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes (ELT L 49, 22.2.2013, lk 29).

      (5)  ELT C 94, 3.4.2013, lk 9.

      (6)  ELT C 310, 25.10.2013, lk 9.

      (7)  United States Department of Agriculture Foreign Agricultural Service Citrus: World Markets and Trade, jaanuar 2013. Kättesaadav aadressil: http://usda.mannlib.cornell.edu/usda/fas/citruswm//2010s/2013/citruswm-01-24-2013.pdf

      (8)  „Will plastic cups boost Chinese mandarin consumption”, Foodnews, 26. juuli 2013. https://www.agra-net.net/agra/foodnews/canned/canned-fruit/mandarins/will-plastic-cups-boost-chinese-mandarin-consumption--1.htm

      (9)  Sama. FSA/USDA Gain Reports on citrus for 2008–2013 (kättesaadav aadressil: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx); China customs statistics database provided by Goodwill China Business Information Limited.

      (10)  ELT L 169, 29.6.2012, lk 50.

      (11)  Vt joonealune märkus 9.

      (12)  FSA/USDA Gain Report on citrus dated 12/13/2013 (kättesaadav aadressil: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx).

      (13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      (14)  ELT C 264, 13.9.2013, lk 20 (nimemuutus).

      (15)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

      LISA
      Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad

                  Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                  Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

                  Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

                  Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

                  Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

                  Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

                  Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

                  Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                  Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

                  Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

                  Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

                  Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

                  Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                  Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

                  Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                  Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 581/2013, 17. juuni 2013 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (KPN)]

text:
               21.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 169/30

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 581/2013,
   17. juuni 2013,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kreeka taotlus registreerida nimetus „Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis)” (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis)” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. juuni 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            asepresident

         Neelie KROES

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (3)  ELT C 294, 29.9.2012, lk 14.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

      KREEKA
      Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (KPN)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1154/2012, 5. detsember 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 334/44

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1154/2012,
   5. detsember 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. detsember 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  55,8

                  TN

                  76,3

                  TR

                  72,4

                  ZZ

                  65,0

                  0707 00 05

                  AL

                  74,8

                  JO

                  174,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  132,4

                  0709 93 10

                  MA

                  129,9

                  TR

                  100,5

                  ZZ

                  115,2

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  TR

                  74,4

                  ZA

                  63,7

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  60,0

                  0805 20 10

                  MA

                  69,0

                  ZZ

                  69,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  82,8

                  0805 50 10

                  TR

                  76,3

                  ZZ

                  76,3

                  0808 10 80

                  MK

                  39,0

                  US

                  174,2

                  ZA

                  136,9

                  ZZ

                  116,7

                  0808 30 90

                  CN

                  53,2

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  108,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1021/2011, 14. oktoober 2011 , millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra

text:
               15.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 270/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1021/2011,
   14. oktoober 2011,
   millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2 ja 5,
   olles konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõike 5 kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Püügikvoodid 2010. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

                           —

                           nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega (2),

                           —

                           nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1226/2009, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks (3),

                           —

                           nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1287/2009, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude suhtes kohaldatavad püügivõimalused ning nendega seotud tingimused 2010. aastaks, (4) ning

                           —

                           nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1359/2008, (EÜ) nr 754/2009, (EÜ) nr 1226/2009 ja (EÜ) nr 1287/2009 (5).

               (2)

               Püügikvoodid 2011. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

                           —

                           nõukogu 29. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1124/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks (6),

                           —

                           nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1225/2010, millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega (7),

                           —

                           nõukogu 17. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1256/2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks, (8) ning

                           —

                           nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes (9).

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt teeb komisjon mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest, kui ta on teinud kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoote, ning kohaldab kõnealustes lõigetes sätestatud teatavaid korrutustegureid.

               (4)

               Kui kõnealuse artikli lõigete 1 ja 2 kohast mahaarvamist ei saa ülepüütud kalavaru kvoodi suhtes kohaldada, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole piisavalt seda kvooti, võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 5 pärast liikmesriigiga konsulteerimist vähendada järgmisel aastal või järgnevatel aastatel muude kalavarude või -varude rühma kvooti, mida asjaomane liikmesriik kasutab samas geograafilises piirkonnas või millel on sama kaubanduslik väärtus.

               (5)

               Teatavatel liikmesriikidel ei ole 2011. aastaks kvooti mõne kalavaru püügiks, mille püügikvoodid nad 2010. aastal ületasid. Sellisel juhul on asjakohane vähendada asjaomastele liikmesriikidele samas geograafilises piirkonnas muude kalavarude püügiks eraldatud kvoote, võttes arvesse vajadust vältida kalade vette tagasiheitmist mitme liigiga püügipiirkonnas.

               (6)

               Asjaomaste liikmesriikidega on kavandatavate vähendamiste suhtes konsulteeritud ning tehtud neile ettepanek teatavateks vahetusteks, mida komisjon peaks põhjendatud ulatuses arvesse võtma.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud vähendamiste kohaldamine ei tohiks piirata 2011. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid vähendamisi, mida tehakse vastavalt järgmistele õigusaktidele:

                           —

                           komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 147/2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4 (10),

                           —

                           komisjoni 23. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1016/2011, (11) millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrustega (EL) nr 1124/2010, (EL) nr 1225/2010, (EL) nr 1256/2010 ja (EL) nr 57/2011 kehtestatud püügikvoote 2011. aastaks vähendatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Artikli 1 kohaldamine ei piira määruses (EÜ) nr 147/2007 ja rakendusmääruses (EL) nr 1016/2011 sätestatud vähendamisi.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. oktoober 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.

      (3)  ELT L 330, 16.12.2009, lk 1.

      (4)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 1.

      (5)  ELT L 21, 26.01.2010, lk 1.

      (6)  ELT L 318, 4.12.2010, lk 1.

      (7)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

      (8)  ELT L 343, 29.12.2010, lk 2.

      (9)  ELT L 24, 27.01.2011, lk 1.

      (10)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 10.

      (11)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

      LISA

                  Liikmesriik

                  Liigi kood

                  Piirkonna kood

                  Liigi nimi

                  Piirkonna nimetus

                  Esialgne kvoot 2010

                  Lubatud lossitavad kogused
                  (kohandatud kvoot kokku) (5)

                  Püük kokku 2010

                  Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük
                  (%)

                  Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük
                  (kogus t)

                  Korrutustegur 105 (2)

                  Korrutustegur 105 (3)

                  Vähendamised 2011

                  Esialgne kvoot 2011

                  Läbivaadatud kvoot 2011

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  (7)

                  (8)

                  (9)

                  (10)

                  (11)

                  (12)

                  (13)

                  (14)

                  (15)

                  DNK

                  DGS

                  03A-C.

                  Harilik ogahai

                  IIIa püügipiirkonna ELi veed

                  0,00 (2)

                  0,00

                  3,60

                  puudub

                  3,60

                  1

                  1

                  –3,60

                  0,00

                      (1)

                  DNK

                  COD

                  03AN.

                  Tursk

                  Skagerrak

                  –3,60

                  3 068,00 (3)

                  3 064,40

                  FRA

                  DGS

                  15X14

                  Harilik ogahai

                  I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

                  0,00 (2)

                  84,00

                  158,30

                  88,45

                  74,30

                  1

                  1

                  –74,30

                  0,00

                      (1)

                  FRA

                  LIN

                  6X14.

                  Harilik molva

                  VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

                  –74,30

                  2 293,00 (3)

                  2 218,70

                  FRA

                  DGS

                  2AC4-C

                  Harilik ogahai

                  IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

                  0,00 (2)

                  5,00

                  10,70

                  114,00

                  5,70

                  1

                  1

                  –5,70

                  0,00

                      (1)

                  FRA

                  ANF

                  2AC4-C

                  Euroopa merikurat

                  IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

                  –5,70

                  70,00 (3)

                  64,30

                  FRA

                  DWS

                  56789-

                  Süvamere haid

                  V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

                  0,00 (2)

                  98,00

                  131,30

                  33,98

                  33,30

                  1

                  1

                  –33,30

                  10,17 (4)

                      (1)

                  FRA

                  RNG

                  5B67-

                  Kalju-tömppeakala

                  Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

                  –33,30

                  2 409,00 (4)

                  2 375,70

                  GBR

                  FLX

                  05B-F

                  Lestalised

                  Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

                  204,00 (2)

                  217,00

                  252,20

                  16,22

                  35,20

                  1

                  1

                  –35,20

                  0,00

                      (1)

                  GBR

                  PLE

                  561214

                  Atlandi merilest

                  VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

                  –35,20

                  408,00 (3)

                  372,80

         (1)  Vähendatakse järgmiste kalavarude kvooti.

         (2)  Määruses (EL) nr 53/2010 sätestatud kvoot.

         (3)  Määruses (EL) nr 57/2011 sätestatud kvoot.

         (4)  Määruses (EL) nr 1225/2010 sätestatud kvoot.

         (5)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59) artikli 20 lõike 5 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 kohase kvootide ülekandmise ja/või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise või vähendamise arvessevõtmist.