title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/462, 30. märts 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 324/2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  31.3.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 80/28

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/462,
      30. märts 2016,
      millega muudetakse määrust (EÜ) nr 324/2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Selleks et teostada järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriigid kohaldavad määrust (EÜ) nr 725/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/65/EÜ, (2) peab komisjon korraldama kontrolle. Komisjoni järelevalve all toimuvaid kontrolle on vaja selleks, et veenduda liikmesriikide kvaliteedikontrollisüsteemide ning mereturvalisuse meetmete, korra ja struktuuri tõhususes.

                  (2)

                  Komisjoni abistab kontrollimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet. Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) tehtavate kontrollide käigus abistavad komisjoni EMP ühiskomitee otsuse nr 116/2008 (4) kohaselt Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide poolt esitatud inspektorid.

                  (3)

                  Komisjoni määruses (EÜ) nr 324/2008 (5) on sätestatud menetluskord meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide korraldamiseks läbipaistval, tõhusal, ühtlustatud ja järjepideval viisil.

                  (4)

                  Alates 2008. aastast saadud kogemused on näidanud, et tuleb tagada määruse (EÜ) nr 324/2008 kohaste kontrollide tegemine järjepideval viisil ja vastavalt kindlaksmääratud korrale, sh standardmeetodeid kasutades. Liikmesriikide koostöö tugevdamiseks ja komisjoni volituste rakendamiseks võetavad meetmed peaksid olema tõhusad ja läbipaistvad.

                  (5)

                  Komisjoni kontrollide tegemisel kasutatavate mõistete määratlused peaksid olema täpsemad. Läbivaatamiste käigus ei laiendata kontrolle nende praegusest kohaldamisalast väljapoole.

                  (6)

                  Komisjoni kontrollide ettevalmistamise ja korraldamise käigus peaksid komisjon ja liikmesriigid koostööd tegema.

                  (7)

                  Komisjonil peaks olema võimalik kaasata kontrollirühmadesse liikmesriikide poolt välja valitud ja vastava kvalifikatsiooniga riiklikke inspektoreid, kes on läbinud vajaliku koolituse.

                  (8)

                  Selleks et tagada komisjoni kontrollide läbipaistev ja tõhus korraldamine, peaksid asjaomased sätted olema selged ja veelgi täpsemad, eelkõige juhul, kui tegemist on laevade kontrollimisega liikmesriigi sadamas, mis ei ole laevaleasumise sadam. Tuleks täpsustada küsimusi, mis on seotud ELi lipu all sõitvate laevade kontrollimisega väljaspool Euroopa Liitu asuvas kohas, et lahendada selliste kontrollide puhul esinevaid spetsiifilisi logistilisi probleeme.

                  (9)

                  Kontrollidega seonduvat tundlikku, kuid salastamata teavet tuleks töödelda rangete turvameetmete alusel, et tagada selle konfidentsiaalsus ja mitteavalikustamine.

                  (10)

                  Määrust (EÜ) nr 324/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

                  (11)

                  Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 11 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määruse (EÜ) nr 324/2008 muudatused
      Määrust (EÜ) nr 324/2008 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
                              „1)   „komisjoni kontroll”– liikmesriikides meresõiduturvalisuse kvaliteedikontrollisüsteemide, meetmete, korra ja struktuuride kontrollimine komisjoni inspektorite poolt, et määrata kindlaks määruse (EÜ) nr 725/2004 täitmine ja direktiivi 2005/65/EÜ rakendamine. Kontrollida võidakse sadamaid, sadamarajatisi, laevu, meresõiduturvalisuse eest vastutavaid asutusi või ettevõtjaid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 725/2004 I lisas. Samuti võidakse kontrollida tunnustatud turvaorganisatsioone, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 725/2004 I lisas ja direktiivi 2005/65/EÜ tunnustatud turvaorganisatsioone käsitlevas IV lisas;
                              2)   „komisjoni inspektor”– artiklis 7 sätestatud kriteeriumidele vastav komisjoni või Euroopa Meresõiduohutuse Ameti teenistuses olev isik või riiklik inspektor, keda komisjon on volitanud osalema komisjoni kontrollis ja kelle on esitanud ELi või EFTA liikmesriik;”;

                              b)

                              punkt 11 asendatakse järgmisega:
                              „11)   „sadam”– liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 2 lõikele 3 määratletud piiridesse jääv ala, millest on artikli 12 alusel komisjonile teatatud;”;

                              c)

                              lisatakse punktid 12, 13, 14, 15, 16 ja 17:
                              „12)   „ajutine parandusmeede”– ajutine meede või mitu ajutist meedet, mille eesmärk on võimalikult suurel määral vähendada kontrollimise käigus tuvastatud olulise mittevastavuse või mittevastavuse mõju enne, kui on võimalik see täielikult kõrvaldada;
                              13)   „salastatud teave”– kindlaks tehtud või kindlaks tehtav teave, mis on saadud kontrollimise käigus ja mille avaldamine võib ohustada turvalisust ning mis on salastatud vastavalt komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 (*) sätetele või liikmesriikide asjakohastele õigusaktidele;
                              14)   „tundlik, kuid salastamata teave”– kontrollimisega seonduvad materjalid või teave, mis on saadud kontrollimise käigus ja mille avaldamine võib ohustada turvalisust ning mida võib jagada ainult teadmisvajaduse põhimõttest lähtudes;
                              15)   „ei leidnud kinnitust”– komisjoni kontrollimise käigus kindlaks tehtud asjaolu, mis osutab määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõude mittetäitmisele, kuid mida ei ole objektiivsete tõenditega põhjendatud;
                              16)   „komitee”– määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 11 lõike 1 alusel loodud komitee;
                              17)   „lipuriigi esindaja”– selle liikmesriigi pädeva asutuse liige, kelle lipu all laev sõidab, või tunnustatud turvaorganisatsiooni esindaja juhul, kui asjaomane liikmesriik on selle esindaja nimetanud.

                                 (*)  Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, 13. märts 2015, ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).”"

                  2)

                  Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 3
                  Liikmesriikide koostöö komisjoniga
                  1.   Ilma et see piiraks komisjoni vastutust, teevad liikmesriigid oma kontrolliülesannete täitmisel komisjoniga koostööd. Koostööd tehakse nii ettevalmistus-, kontrolli- kui ka aruandeetapis.
                  2.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et:

                              a)

                              kontrollkäiku käsitlevat teatist hoitakse selle avalikustamise vältimiseks rangeid turvameetmeid järgides, et mitte ohustada kontrolliprotsessi, ning

                              b)

                              teatis edastatakse asjaomastele isikutele teadmisvajaduse põhimõttest lähtudes.”

                  3)

                  Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
                  „2.   Iga liikmesriik tagab, et komisjoni inspektoril on taotluse korral kiire juurdepääs kõikidele kontrollitoimingute täitmiseks vajalikele asjakohastele turvalisusega seotud dokumentidele ja eriti:

                              a)

                              määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 3 osutatud riiklikule programmile, et rakendada kõnealust määrust;

                              b)

                              määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 4 osutatud keskuste esitatud uusimatele andmetele ja järelevalvearuannetele;

                              c)

                              liikmesriikide poolt sadamate turvaplaanide rakendamise üle teostatud järelevalve tulemusele;

                              d)

                              asjaomase laeva, sadama ja sadamarajatise turvalisuse hinnangutele, asjaomase laeva, sadama ja sadamarajatise turvaplaanidele ning laeval, sadamas ja sadamarajatises toimunud turvaõppuste ja -harjutuste aruannetele sel ajal, kui komisjon kontrolli teostab;

                              e)

                              liikmesriikide teadetele määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 3 lõikes 3 osutatud otsuste kohta, mis on tehtud pärast kohustuslikku turvariski hindamist;

                              f)

                              mis tahes juhistele, instruktsioonidele või korrale, mille liikmesriik määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ rakendamise eesmärgil on välja andnud.”

                  4)

                  Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Kokkuleppel komisjoniga annavad liikmesriigid võimaluse korral komisjoni käsutusse riiklikud inspektorid, kes saavad osaleda komisjoni kontrollis, sealhulgas vastavatel ettevalmistus- ja aruandeetappidel.”;

                              b)

                              lõige 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   Taotlus riikliku inspektori osalemiseks teatavas komisjoni kontrollis esitatakse sobiva ajavaruga, mis on tavaliselt kaks kuud enne kontrollimise toimumist.”

                  5)

                  Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 6
                  Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tehniline abi komisjoni kontrollile
                  Komisjonile tehnilise abi osutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti 2 alapunktile b võimaldab Euroopa Meresõiduohutuse Amet tehniliste ekspertide osalemist komisjoni kontrollis, sealhulgas vastavatel ettevalmistus- ja aruandeetappidel.”

                  6)

                  Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          punkt b asendatakse järgmisega:

                                                      „b)

                                                      turbetehnoloogiate ja -meetodite hea praktiline tundmine;”;

                                          ii)

                                          punkt d asendatakse järgmisega:

                                                      „d)

                                                      kontrollitavate toimingute praktiline tundmine;”;

                                          iii)

                                          lisatakse punktid e ja f:

                                                      „e)

                                                      merel töötamisega seonduvate tervise-, ohutus- ja turvanõuete tundmine;

                                                      f)

                                                      meresõidu turvalisuse valdkonnas kohaldatavate õiguslike nõuete tundmine.”;

                              b)

                              lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                              „Selleks et olla komisjoni kontrollkäikudeks asjakohase kvalifikatsiooniga, peavad komisjoni inspektorid olema edukalt läbinud sellise kontrolli tegemiseks vajaliku väljaõppe. Komisjoni inspektorid peavad regulaarselt vähemalt iga viie aasta järel läbima väljaõppe, et oma teadmisi ajakohastada.”;

                              c)

                              lisatakse järgmine lõige 4:
                              „4.   Kui mõne varasema kontrollkäigu tegemisel ei vastanud inspektori käitumine või tegevus käesoleva määruse nõuetele, siis seda inspektorit komisjoni kontrollis osalemiseks enam ei nimetata.”

                  7)

                  Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Komisjon teatab kontrollkäigust selle liikmesriigi keskusele, mille territooriumil kontroll korraldatakse, vähemalt kuus nädalat ette.
                              Komisjon võib paralleelselt kontrollkäigust teatamisega saata selle liikmesriigi keskusele kontrollile eelneva küsimustiku, mille pädev asutus peab täitma, ja taotleda lisaks mis tahes asjakohaseid dokumente. Täidetud küsimustik ja soovitud dokumendid tuleb edastada komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kontrollkäigu kavakohast algust.
                              Esimeses lõigus osutatud teatamise aega võib vähendada, kuid see ei tohi olla alla kahe nädala, tingimusel, et komisjoni tegutsemise ajendiks on erakorraline juhtum, mis võib meresõiduturvalisuse üldist taset liidus oluliselt mõjutada, ja et komisjon on enne teate esitamist asjaomase keskusega konsulteerinud. Sel juhul teist lõiku ei kohaldata.”;

                              b)

                              lõige 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   Kui laeva lipuriik on liikmesriik, teatab komisjon niipea kui võimalik selle liikmesriigi keskusele, et kõnealust laeva võidakse kontrollida, kui see on sadamarajatises. Kui kontrollitakse laeva, mille lipuriik ei ole see liikmesriik, mille ametiasutust kontrollitakse, teavitab komisjon lipuriigi keskust, et leppida kokku selle laeva pardal toimuva kontrolli tegemise praktilises korras.”;

                              c)

                              lõige 9 asendatakse järgmisega:
                              „9.   Kui komisjon osaleb laeva riiklikul inspekteerimisel või kontrollimisel väljaspool Euroopa Liitu asuvas kohas, peab komisjon asjaomase keskusega kokku leppima praktilise korra, mille alusel inspekteerimise või kontrolli tegemist koos lipuriigi esindajaga jälgitakse.”

                  8)

                  Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Määruses (EÜ) nr 725/2004 ja direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud meresõiduturvalisuse nõuete liikmesriikidepoolse kohaldamise järelevalveks kasutatakse standardmeetodeid.
                              2.   Kontrollkäigul saadab komisjoni inspektoreid kogu aeg asjakohase pädeva asutuse esindaja. Kõnealune esindaja ei tohi mõjutada kontrollimise tõhusust ega tulemuslikkust.
                              Kontrollimine tehakse nii, et see mõjutaks võimalikult vähe äritoimingute sujuvust. Selleks ja mis tahes vajaduse korral ning eelneval kokkuleppel lipuriigi ja laeva kapteniga võib sadamas alustatud laeva kontrollimist jätkata ka pärast laeva sadamast lahkumist.
                              Kui kontrollitav laev osutab rahvusvahelise regulaarliini teenust kahe või enama liikmesriigi vahel, võib kontrollimine hõlmata ka reisijate ja sõidukite laeva pardale mineku ja sealt lahkumise toiminguid iga reisi lõpus. Sel juhul teatab komisjon kontrollimisest liikmesriigi sihtsadama keskusele kooskõlas artikli 8 lõikega 1.”;

                              b)

                              lõige 6 asendatakse järgmisega:
                              „6.   Kui see on asjakohane ja teostatav, esitavad komisjoni inspektorid kohapeal mitteametliku suulise kokkuvõtte oma tähelepanekutest, ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist.
                              Enne käesoleva määruse artikli 11 kohase kontrolliaruande valmimist teatatakse asjakohasele keskusele viivitamata igast komisjoni kontrolli käigus tuvastatud olulisest mittevastavusest määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele.
                              Juhtudel, mil laeva kontrolliv komisjoni inspektor tuvastab artikli 16 kohaste meetmete võtmist nõudva olulise mittevastavuse, teatab rühmajuht sellest viivitamata kirjalikult asjaomastele keskustele.”;

                              c)

                              lisatakse järgmine lõige 7:
                              „7.   Komisjoni inspektorid teostavad kontrolle tõhusalt ja tulemuslikult ning ohutus- ja turvanõudeid järgides.”

                  9)

                  Artikli 11 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
                  „4.   Hinnates käesoleva määruse kohaselt määruse (EÜ) nr 725/2004 ja direktiivi 2005/65/EÜ rakendamist, liigitatakse kontrolli tulemused järgmiste kategooriate alusel:

                              a)

                              on vastavuses;

                              b)

                              on vastavuses, kuid täiustamine on soovitav;

                              c)

                              ei ole vastavuses;

                              d)

                              oluliselt mittevastavuses;

                              e)

                              ei leidnud kinnitust.

                        5.   Aruandes esitatakse üksikasjalikult kontrolli tulemused, mis määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ rakendamise kontrollimisega seoses on vastavalt käesolevale määrusele liigitatud kategooriatesse „oluliselt mittevastavuses”, „ei ole vastavuses”, „on vastavuses, kuid täiustamine on soovitav” ja „ei leidnud kinnitust”.
                  Aruanne võib sisaldada soovitusi parandusmeetmete võtmiseks.”

                  10)

                  Artiklisse 12 lisatakse lõige 3:
                  „3.   Kui liikmesriik teeb ettepaneku võtta olulise mittevastavuse kõrvaldamiseks koheselt parandusmeetmed, teatab ta neist kohe komisjonile, enne kui komisjon oma kontrolliaruande koostab. Sel juhul osundatakse aruandes liikmesriigi võetud parandusmeetmetele. Kui võetakse üksnes ajutised meetmed, peab liikmesriik samuti sellest kohe komisjonile teatama ja lisama tähtaja, millal ta hakkab rakendama täiemahulisi ja lõplikke parandusmeetmeid.”

                  11)

                  Artiklid 14 ja 15 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 14
                  Teabe konfidentsiaalsus
                  Meresõiduturvalisuse alaste kontrollide käigus võtab komisjon vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele asjakohaseid meetmeid talle kättesaadava või tema poolt liikmesriikidele edastatava salastatud teabe kaitseks. Liikmesriigid võtavad vastavaid meetmeid kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega.
                  Liikmesriigid ja komisjon võivad tundlikku, kuid salastamata teavet üksteisele edastada tingimusel, et nad kaitsevad sellist teavet vastavalt sellise teabe konfidentsiaalsuse tagamisel kohaldatavatele nõuetele.
                  Artikkel 15
                  Komisjoni kontrollprogramm
                  1.   Komisjon küsib komiteelt nõu kontrollprogrammi rakendamise prioriteetide kohta.
                  2.   Komisjon annab komiteele korrapäraselt teavet oma kontrolliprogrammi rakendamise ja kontrollide tulemuste kohta. Komisjon jagab liikmesriikidega kontrollimise käigus täheldatud häid tavasid.
                  Kontrolliaruanded tehakse tavaliselt komiteele kättesaadavaks

                              a)

                              niipea kui liikmesriigilt on saadud artikli 12 lõike 1 kohane vastus ja

                              b)

                              kui toimik on suletud.”

                  12)

                  Artikli 16 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                  „Kui kontrolli käigus ilmneb määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ sätetega seoses oluline mittevastavus, millel leitakse olevat oluline mõju liidu meresõiduturvalisuse üldisele tasemele ja mida ei saa koheselt kõrvaldada vähemalt ajutiste parandusmeetmete võtmise teel, teatab komisjon sellest teistele liikmesriikidele kohe pärast seda, kui ta on asjaomast liikmesriiki sellest mittevastavusest teavitanud.”

            Artikkel 2
      Jõustumine
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 30. märts 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 28).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

         (4)  EMP ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsus nr 116/2008, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (transport) (ELT L 339, 18.12.2008, lk 106).

         (5)  Komisjoni 9. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 324/2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (ELT L 98, 10.4.2008, lk 5).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1144/2013, 13. november 2013 , millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Tepertős pogácsa (GTT)]

text:
               14.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 303/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1144/2013,
   13. november 2013,
   millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Tepertős pogácsa (GTT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (2).

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Tepertős pogácsa” (3).

               (3)

               Saksamaa ja Austria esitasid määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohaselt komisjonile oma vastuväited. Kõnealuse artikli lõike 3 kohaselt vaatas komisjon vastuväited läbi ja otsustas, et need on vastuvõetavad.

               (4)

               Ungari andis teada, et on jõudnud Saksamaa ja Austriaga kokkuleppele.

               (5)

               Saksamaa puhul tähendas kokkulepe registreerimistaotluse muutmist, mis seisnes selles, et nõutavad jahu kvaliteedi näitajad (BL55 ja BL80) jäeti välja.

               (6)

               Austria nõustus Ungari väitega, et registreerimistaotlusega sooviti garanteeritud traditsioonilise tootena kaitsta ainsat Ungari kaitstud nimetust „Tepertős pogácsa” ning et taotlusel registreerida Ungari nimetus „Tepertős pogácsa” ei ole mingit ebasoodsat mõju tootele nimetusega „Grammelpogatsche” ja et see ei kujutaks ohtu nimetuse „Grammelpogatsche” all turustatava toote tootmisele.

               (7)

               Osutatud üksikasju arvesse võttes tuleks nimetus „Tepertős pogácsa” kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse, samuti tuleks vastavalt ajakohastada toote spetsifikaati ja see avaldada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse I lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Ajakohastatud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. november 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

      (3)  ELT C 180, 21.6.2012, lk 16.

      I LISA
      Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa II punktis loetletud põllumajandustooted ja toit

         Klass 2.3.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

      UNGARI
      Tepertős pogácsa (GTT)

      II LISA
      1.   Spetsifikaat

      1.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

      „Tepertős pogácsa”
      Toote turule laskmisel võib märgisele olla kantud järgmine märge: „magyar hagyományok szerint előállított” (valmistatud Ungari traditsioonide järgi). Märke tekst tõlgitakse teistesse ametlikesse keeltesse.
      1.2.   Nimetus

                  

                  on iseenesest eripärane

                  ☒

                  väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

            Nimetuses esinev sõna „tepertős” (e.k seakõrnetega) tähistab peki küpsetamisel alles jäänud kõrneid, mis on peenestatult kreemi kujul selle ümmarguse soolase küpsetise (pogácsa) eripärane tooraine.
      1.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

                  

                  Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

                  ☒

                  Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

            1.4.   Toote liik

                  Klass 2.3.

                  Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

            1.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus

      „Tepertős pogácsa” on ümmargune ja silinderja kujuga soolane pagaritoode, mille läbimõõt on 3–5 cm ja kaal 25–50 g. Kuklike on maitsestatud soola ja pipraga, sisaldab peenestatud kõrneid ja searasva, on kergitatud pärmiga ning tema struktuur on kas mure või kihiline. Pealispind on punakaspruun, sisselõigatud ruudustikuga. Põhi on sile ja punakaspruun. Kuklikese sees on ühtlaselt jaotunud kõrnetükikesed. Mureda kuklikese sisu võib murendada tükikesteks, kihilise kuklikese sisu on õhuline ja koosneb tainalehtedest. Maitses on tunda praetud pekikõrneid, see on meeldivalt soolane ja veidi on tunda pipart. Toote rasvasisaldus kuivaines on 20–30 % ja toode sisaldab kõrneid 25–40 % ulatuses jahu kaalust. Vähemalt 60 % rasvasisaldusest tuleneb pekikõrnetest.
      Organoleptilised omadused

                  Mure kuklike „Tepertős pogácsa”

                  Kihiline kuklike „Tepertős pogácsa”

                  Välimus

                  Ümmargune, ühtlaselt silinderja kujuga.

                  Ümmargune, silinderja kujuga, võib pisut viltune olla.

                  Koorik

                  Pealmine kiht on läikiv, punakaspruun, sügavalt sisselõigatud ruudustikuga, külgedelt liivakarva ja läiketa, alt punakaspruun ja läiketa.

                  Sisu

                  Struktuur on selgesti mure, kuid mitte laialipudenev. Kõrnetükikesed on ühtlaselt jaotunud. Sisu on värvuselt veidi pruunikas.

                  Pisut kihilise struktuuriga, tainalehtedeks eraldatav, kõrnetükikesed on tainalehtede vahel nähtavad, värvus veidi pruunikas.

                  Maitse

                  Kõrnetele iseloomulik, meeldivalt soolane, veidi piprane.

                  Lõhn ja maitse

                  Kõrnetele ja searasvale iseloomulik, piprane.

            Füüsikalised ja keemilised omadused
      Rasvasisaldus: valmistoote rasvasisaldus kuivaines on 20–30 % (m/m).
      Soolasisaldus: valmistoote soolasisaldus kuivaines on kuni 4,0 % (m/m).
      1.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus

      Tooraine

                  —

                  Kõrnekreemi valmistamine:

                              —

                              ilma kamarata seakõrned moodustavad 70–75 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel alles jäävad kokkutõmbunud pekitükid;

                              —

                              seapekk: moodustab 25–30 % kõrnekreemist; ilma lihata või veidi läbikasvanud seapeki praadimisel tekkiv rasvaine.

                  —

                  Taina valmistamine: nisujahu või speltanisujahu, muna, munakollane, piim, pärm, valge vein või äädikas, koor, sool ja pipar.

            Toote „Tepertős pogácsa” valmistamisel on keelatud kasutada lisaaineid (nt kergitus- või säilitusained).
      Valmistamismeetod
      Kuklike „Tepertős pogácsa” võib olenevalt taina valmistamise meetodist olla kas kihilise või mureda struktuuriga.
      MUREDA STRUKTUURIGA kuklikeste „TEPERTŐS POGÁCSA” valmistamine
      I etapp: kõrnekreemi tegemine
      Värskeid, ilma kamarata kõrneid rullitakse puust laual tainarulliga, kuni suuremaid ja kõvemaid tükke enam ei ole ja praetud kõrnetükikesed jaotuvad kreemis ühtlaselt. Kõrneid võib peenestada ka hakklihamasinaga. Sel juhul tuleb võtta kõige väiksemate aukudega sõel.
      Kreem ja searasv segatakse puulusika või mikseriga. Tähtis nõue on see, et kreemi valmistamisel ei või kasutada lisaaineid, säilitusaineid, hanekõrneid, taimset rasva ega margariini, vaid eranditult värskeid, ilma kamarata seakõrneid.
      Ka tööstuslikult toodetud kõrnekreem peab vastama kõrnekreemile esitatavatele nõuetele.
      II etapp: taina valmistamine
      Ühe jahukilogrammi kohta võetakse 250–400 g kõrnekreemi ja segatakse ühtlaseks massiks. Mureda struktuuri väljakujunemise põhitingimuseks on see, et jahutükikesed peavad üleni olema kõrnekreemiga kaetud. Kokku tuleb sõtkuda kõik koostisosad, st kõrnekreemiga segatud jahu ning ühe jahukilogrammi kohta 5 % piimas lahustatud pärmi, üks muna, üks munakollane, 0,02 % valget veini või veiniäädikat, 2,5 % soola, 0,001 % jahvatatud pipart ja pisut koort, et saada keskmiselt sitke tainas. Sõtkuda tuleb seni, kuni tainas hakkab koos püsima. Liigse sõtkumise korral ei tekki soovitud muredat struktuuri.
      Toote suure rasvasisalduse tõttu peavad taina koostisosad olema valmistamisel külmad ning tainast tuleb lasta seista jahedas kohas, kuni taina sisetemperatuur on 26 °C. Toote laad võimaldab seda hoida ka + 5–8 °C temperatuuriga külmkapis, kuhu see jäetakse vähemalt kolmeks tunniks.
      Kerkinud ja jahtunud tainas rullitakse sõrmepaksuseks ja taina pinnale lõigatakse sügav ruudustik. Taina pinnale võib ruudustiku lõigata ka omavahel 3 mm vahega ühendatud teradest koosneva lõikuriga. Kuklikesed lõigatakse tainast välja vormiga, mille läbimõõt on 3–6 cm, jälgides et kuklikeste kuju oleks ühtlane ja võimalikult silinderjas. Lõppvormi saamiseks veeretatakse tainapalli peopesas. Ahjuplaadi täitmise jaoks vajalik arv kuklikesi asetatakse tihedalt üksteise kõrvale tainalauale ja pintseldatakse pealt lahtiklopitud munaga, vältides muna voolamist silindrilisele küljele. Kui muna on toote pinnal veidi kuivanud, paigutatakse kuklikesed ühtlaste vahedega ahjuplaadile. Vormimisel allesjäänud tainatükke võib uuesti rullida kaks korda, ilma neid liigselt käsitsemata, ja pärast seista laskmist võib tainast uuesti kasutada.
      Pärast ahjuplaadile asetamist lastakse kuklikestel seal 50–55 minutit kerkida ja seejärel küpsetatakse kuumas, 220–240 °C ahjus 12–15 minutit. Seejärel on kuklikesed valmis.
      Toodet turustatakse lahtiselt (kaalukaubana) või eelpakendatult.
      KIHILISE STRUKTUURIGA kuklikeste „TEPERTŐS POGÁCSA” valmistamine
      I etapp: kõrnekreemi tegemine
      Kõrnekreemi valmistamise käik on samasugune kui mureda struktuuriga kuklikestel selle erinevusega, et lisaks rasvale ja ilma kamarata seakõrnetele kasutatakse siin ka soola (umbes 1,5 % jahu massist) ja peenikeseks jahvatatud pipart (umbes 0,001 % jahu massist). Sool tuleb lisada selles etapis, sest kui kuklikesele iseloomuliku soolase maitse saavutamiseks vajalik soolakogus lisataks üksnes taina valmistamise käigus, jääks tainas rabe ega oleks võimalik saavutada kihilist struktuuri.
      Siin kasutatakse kõrnekreemi tegemiseks ära 50 % ettenähtud rasvakogusest, st pool rasvast pannakse kõrnekreemi sisse, teine pool aga tainasse.
      II etapp: taina tegemine
      Nn põhitaina valmistamiseks segatakse kokku jahu, kõrnekreemi valmistamisel kõrvale pandud rasv, sool (umbes 1 % jahu massist), ühe jahukilogrammi kohta 5 % piimas lahustatud pärmi, 0,02 % valget veini või äädikat, võib lisada ka ühe muna, ühe munakollase ja nii palju koort, et tainas oleks keskmiselt elastne, sitke ja hästi rullitav.
      Kihiliste kuklikeste juures on koostisosade ja kõrnekreemi madal temperatuur seepärast oluline, et kõrnekreem tainakihid kokkuvoltimisel eraldaks. Õhukeseks rullitud külmade tainakihtide vahele jääv rasvaine sulab küpsetamise ajal ja takistab tainalehtede kokkukleepumist. Samal ajal aurustub tainas ja rasvaines sisalduv vesi, pehmendades tainalehti ja neid üksteisest eemale lükates, mistõttu küpseb toode kihiliseks.
      Kihilist struktuuri võib saavutada kahel viisil:

                  a)

                  kõrnekreem määritakse õhukeseks rullitud tainalehel ühtlaselt laiali ja tainas keeratakse ühest otsast alates rulli. Rullil lastakse 15–30 minutit seista, rullitakse uuesti õhukeseks ja keeratakse jälle rulli, seekord eelmisest 90 kraadi võrra erineva nurga all. Kui tainast ei keerata, vajuvad kuklikesed küpsetamisel kummuli;

                  b)

                  valminud põhitainas rullitakse õhukeseks ja kõrnekreem määritakse nii mitmele osale, kui mitu korda tainast volditakse. Siin ei kasutata mitte rullikeeramist, vaid volditakse (vähemalt kolm korda).

            Enne viimast rullimist lastakse tainast vähemalt 15 minutit seista, siis rullitakse sõrmepaksuselt laiali (1–2 cm), pealispinnale lõigatakse sügavad ristuvad jooned ning 3–6 cm läbimõõduga vormi abil lõigatakse välja kuklikesed. Ahjuplaadi täitmise jaoks vajalik arv kuklikesi asetatakse tihedalt üksteise kõrvale tainalauale ja pintseldatakse pealt lahtiklopitud munaga, vältides muna voolamist silindrilisele küljele.
      Kui muna on toote pinnal veidi kuivanud, paigutatakse kuklikesed ühtlaste vahedega ahjuplaadile, lastakse 40–45 minutit kerkida ja seejärel küpsetatakse kuumas, 220–240 °C ahjus 8–10 minutit. Seejärel on kuklikesed valmis.
      Toodet turustatakse lahtiselt (kaalukaubana) või eelpakendatult.
      1.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

      Kuklikeste „Tepertős pogácsa” eripära tuleneb järgmisest:

                  —

                  seakõrnetest ja searasvast tooraine,

                  —

                  tainavalmistamise eriline viis,

                  —

                  füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

            Seakõrned kui eripärane tooraine
      Kuklikestele „Tepertős pogácsa” annavad iseloomulikud omadused ilma lihata või vähese lihaga läbikasvanud seapeki praadimisel allesjäävad tükikesed – kõrned. Kõrned sisaldavad 12–13 % valku ja 82–84 % rasva ning neist tuleneb vähemalt 60 % toote rasvasisaldusest.
      Tainavalmistamise eriline viis
      Kõrnete kasutamine võimaldab lisaks mureda struktuuriga tainale valmistada ka erilist volditud, kihilise struktuuriga tainast. Suure rasvasisalduse tõttu tuleb teha spetsiaalne külm tainas temperatuuriga 24–26 °C.
      Füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused
      Seakõrnete ja searasva kasutamine annab kuklikestele 20–30 % rasvasisalduse, mille tõttu on kuklikeste „Tepertős pogácsa” toiteväärtus kõrgem kui muudel samasse kategooriasse kuuluvatel toodetel, nad kuivavad aeglasemalt ning nende säilivusaeg on seetõttu pikem.
      1.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsiooniline iseloom

      Sõna „pogácsa” esines esmakordselt umbes aastal 1395 ja tähendas algselt tuhas või sütel küpsetatud lapikut nisuleiba. Ungari muinasjuttudes sai see tuntuks kui „hamuban sült pogácsa” (tuhas küpsetatud kakuke). Sellist lapikut leiba nimetati kuni XVII sajandini „pogácsa” ja seda söödi leivana. Tänapäeval tuntud pisem, silinderjas ja pealt ruudulise sisselõikega kuklike muutus Ungaris hiliskeskajal tavaliseks kui talupojaköögi igapäevane, varieeruva koostisega küpsetis, ning on oma populaarsuse säilitanud tänapäevani.
      Kõrnetega kuklikese „Tepertős pogácsa” väljakujunemisele aitas kaasa kaks tingimust: esiteks sai tavaks pekist rasva välja sulatada, teiseks hakati kõrneid igapäevaselt toiduks tarvitama. 1770. aastast pärineva, ühe Somogyi keskaadli majapidamise kirjelduse järgi otsustades hakati aadliperekondade majapidamistes pekki praadima ja sellest kõrneid tegema XVIII sajandil. Seda toetab ka fakt, et Alföldi (Kesk-Doonau madalik) aadlike majapidamiste inventariloendites hakati alates XVIII sajandist nimetama rasvapütte. („Cegléd 1850–1900”. Ceglédi Kossuth Múzeum kiadása (Kossuthi nimelise Ceglédi muuseumi väljaanne) Cegléd, 1988, lk-d 28, 30. Szűcs). Searasva sulatamine taludes ja lihakarnides ning seapeki tarvitamine igapäevase toiduna levisid tõenäoliselt XIX sajandil või alates selle keskpaigast, kuna rasvapütt ilmub Doonau ja Tisza jõgede vahelise ala talumajapidamiste inventariloenditesse 1850. aastatel.
      Suulise rahvapärimuse andmeil kasutati Kesk-Tisza aladel kõrneid 19. ja 20. sajandi vahetusel talumajapidamistes seebi keetmiseks ja nende tarvitamine kujunes välja järk-järgult. Pärast seatappu küpsetati värsketest, peamiselt peenikestest ilma kamarata kõrnetest kuklikesi. 1930. aastatel valminud suures ja kokkuvõtlikus etnograafiaalases teoses nimetatakse juba kergitamata ja kergitatud kuklikesi, mis muu hulgas on maitsestatud ka kõrnetega (Bátky Zs.: „Táplálkozás” (Toitumine). Teoses: „A magyarság néprajza” (Ungarlaste etnograafia). Budapest, 1933, lk 100); seega võib öelda, et 20. sajandi alguses oli juba tavaliseks muutunud maitsestada kergitatud tainast praetud pekikõrnetega.
      „Tepertős pogácsa” kuklikestel on ka tänapäeval igapäevases toiduvalmistamises oma osa teise käiguna pärast tummiseid suppe (guljašš-supp, oasupp). Neid pakutakse töökoosolekutel ja konverentsidel ning küpsetatakse meelsasti ka kodudes, eelkõige perekondlike sündmuste puhul (pulmad, ristimine) ja pühade ajal, nagu lihavõtteks või jõuludeks, kuid samuti pakutakse neid sageli maaturismis suupistena veini kõrvale. („Hagyományok Ízek Régiók” (Traditsioonid, maitsed, piirkonnad), I köide, lk-d 145–147).
      Kuklikeste kuulsusest annavad tunnistust arvukad kokaraamatud alates 1880. aastatest kuni tänapäevani: Dobos C. József: „Magyar-Franczia szakácskönyv” (Ungari-Prantsuse kokaraamat), lk-d 784–785, 1881; Rozsnyai Károly: „Legújabb nagy házi cukrászat” (Kõige uuemad ja paremad kodused küpsetised), lk 350, 1905; „Kincses Váncza receptkönyv” (Váncza Kincsesi retseptiraamat), lk 21, 1920; „Az Új idők második receptkönyve” (Uute aegade teine retseptiraamat), lk 182, 1934; Hajdú Ernőné: „Jaj, mit főzzek” (Mis ma süüa teen), lk 73, 1941; Rudnay János: „A magyar cukrászat remekei” (Meisterlikud Ungari küpsetised), lk 89, 1973.
      1.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

                  Eripära

                  Miinimumnõuded

                  Kontrollimise viis ja sagedus

                  Rasvasisaldus

                              —

                              20–30 % (kuivaines)

                              —

                              üksnes searasva kasutamine

                  Spetsifikaadi punkti 3.5 järgi, laboris, üks kord poole aasta jooksul.

                  Kõrned (kõrnekreem)

                              —

                              seakõrnete kasutamine

                              —

                              ilma kamarata seakõrnete kasutamine

                  Toote dokumentatsiooni või eeskirjade alusel, tootmispartiide kaupa dokumenteeritult.

                  Koostis

                              —

                              spetsifikaadi punktis 3.6 määratletud koostisainete (seakõrned, searasv, nisujahu, muna, munakollane, piim, pärm, valge vein või äädikas, koor, sool, pipar) kohaselt

                  Toote dokumentatsiooni või eeskirjade alusel, tootmispartiide kaupa dokumenteeritult.

                  Valmistoote organoleptilised omadused (sisu, maitse, lõhn)

                              —

                              mure või kihiline struktuur

                              —

                              kõrnetele iseloomulik, pisut piprane lõhn ja maitse

                  Organoleptiline kontroll igas töövahetuses.

            2.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused

      2.1.   Nimi ja aadress

      Nimi: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság
      Aadress:
      Telefon: 456 30 10
      Faks: —
      E-post: oevi@oai.hu

                  ☒ Riigiasutus

                   Eraettevõte

            2.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

      Kontrolliv ametiasutus kontrollib, kas toode vastab spetsifikaadis esitatud nõuetele.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/663, 28. aprill 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               29.4.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 110/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/663,
   28. aprill 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. aprill 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  91,5

                  TR

                  96,0

                  ZZ

                  93,8

                  0707 00 05

                  AL

                  97,3

                  EG

                  191,6

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  138,2

                  0709 93 10

                  MA

                  134,6

                  TR

                  141,8

                  ZZ

                  138,2

                  0805 10 20

                  EG

                  53,9

                  IL

                  64,4

                  MA

                  53,7

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  60,6

                  0805 50 10

                  BO

                  97,3

                  TR

                  57,0

                  ZZ

                  77,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  90,5

                  CL

                  119,2

                  CN

                  167,0

                  MK

                  30,8

                  NZ

                  136,3

                  US

                  151,5

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  AR

                  112,3

                  CL

                  121,5

                  NZ

                  212,0

                  ZA

                  111,7

                  ZM

                  112,8

                  ZZ

                  134,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 193/2013, 6. märts 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               7.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 64/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 193/2013,
   6. märts 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. märts 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  82,8

                  MA

                  59,3

                  TN

                  69,4

                  TR

                  109,3

                  ZZ

                  80,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  156,8

                  ZZ

                  172,8

                  0709 91 00

                  EG

                  82,2

                  ZZ

                  82,2

                  0709 93 10

                  MA

                  47,3

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  80,3

                  0805 10 20

                  EG

                  54,3

                  IL

                  64,5

                  MA

                  54,6

                  TN

                  61,6

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  TR

                  84,1

                  ZZ

                  84,1

                  0808 10 80

                  AR

                  116,3

                  BR

                  84,7

                  CL

                  115,2

                  CN

                  77,8

                  MK

                  28,7

                  US

                  151,0

                  ZZ

                  95,6

                  0808 30 90

                  AR

                  126,4

                  CL

                  178,5

                  TR

                  125,7

                  US

                  185,0

                  ZA

                  104,2

                  ZZ

                  144,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 23/2013, 15. jaanuar 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               16.1.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 11/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 23/2013,
   15. jaanuar 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. jaanuar 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  62,1

                  TN

                  102,6

                  TR

                  130,0

                  ZZ

                  98,2

                  0707 00 05

                  EG

                  194,1

                  TR

                  130,5

                  ZZ

                  162,3

                  0709 91 00

                  EG

                  158,2

                  ZZ

                  158,2

                  0709 93 10

                  MA

                  104,4

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  118,6

                  0805 10 20

                  EG

                  54,9

                  MA

                  59,8

                  TR

                  63,5

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  70,5

                  0805 20 10

                  IL

                  162,4

                  MA

                  95,8

                  ZZ

                  129,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  113,9

                  KR

                  140,9

                  TR

                  94,1

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  BA

                  47,0

                  CN

                  99,8

                  MK

                  38,5

                  US

                  183,6

                  ZZ

                  92,2

                  0808 30 90

                  CN

                  65,3

                  US

                  134,8

                  ZZ

                  100,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1362/2013, 11. detsember 2013 , millega nähakse ette kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha organoleptilise hindamise meetodid selle klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri

text:
                  19.12.2013

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 343/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1362/2013,
         11. detsember 2013,
         millega nähakse ette kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha organoleptilise hindamise meetodid selle klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EMÜ) nr 2658/87 lisaks olevas kombineeritud nomenklatuuris on grupi 2 lisamärkuses 6a kuumtöötlemata „maitsestatud liha” määratletud kui „kuumtöötlemata liha, mille sisse või kogu pealispinnale on lisatud maitseaineid, mis on palja silmaga näha või maitstes selgesti tunda”.

                     (2)

                     Tagamaks, et tolliasutused kohaldaksid kaupade klassifitseerimisel ühetaolist lähenemisviisi, on vaja sätestada meetod, et teha kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 2 lisamärkuse 6a tähenduses.

                     (3)

                     Euroopa tollilaborite rühma läbiviidud uuringuid silmas pidades peaks meetod, millega tehakse kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud või ei, koosnema esiteks visuaalsest vaatlusest ja teiseks proovi maitsmisest.

                     (4)

                     Proovi maitsetesti tuleks kasutada üksnes siis, kui visuaalse vaatluse meetod ei võimalda teha lõplikke järeldusi.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Meetodid, millega määratakse klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud või ei, esitatakse lisas.

            Artikkel 2

               1.   Linnuliha visuaalset vaatlust tehakse lisa I osas esitatud meetodil ja tingimustel.
               Visuaalse vaatluse eesmärk on kindlaks teha, kas linnuliha kogu pealispind on maitsestatud või ei ja kas maitseaine on palja silmaga näha.

               2.   Linnuliha maitsetest tehakse lisa II osas esitatud meetodil ja tingimustel.
               Maitsetest tehakse vaid juhul, kui visuaalse vaatluse tulemusel ei tuvastata, et proovi kogu pealispind on maitsestatud ja et maitseaine on palja silmaga näha.
               Maitsetesti eesmärk on kindlaks teha, kas linnuliha on maitsestatud seest või kogu pealispinnalt ja kas maitseaine on maitsmisel selgelt eristatav.
               Maitsetesti ettevalmistamine viiakse läbi üksnes ruumides, mis vastavad lisa II osa punktis 2 sätestatud minimaalse varustuse nõuetele.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 11. detsember 2013

                  Komisjoni nimel presidendi eest

                  komisjoni liige

               Algirdas ŠEMETA

            (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

            LISA
            I OSA.   MAITSESTATUD LINNULIHA VISUAALNE VAATLUS
            1.   Eesmärk ja määratlus

            Meetodi eesmärk on teha kindlaks, kas kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri gruppi 2 või gruppi 16, sest on võimalik kindlaks teha, et:

                        1)

                        maitseaine katab proovi kogu pealispinda ja

                        2)

                        maitseaine on palja silmaga näha.

                  Meetod koosneb kuumtöötlemata linnuliha ühe või mitme proovi visuaalsest vaatlusest.
            2.   Proovide ettevalmistamine

            Kõik proovid tuleb võtta deklareeritud partiist. Proov tuleb võtta ainult avamata originaalpakendist. Proov võib olla pakendatud karpi või plastist vaakumpakendisse.
            Külmutatud kuumtöötlemata liha puhul tuleb proov sulatada (näiteks külmkapis madalal temperatuuril 4 C). Vedeliku eraldumine peab olema minimaalne.
            Asjakohane teave pakendi ja/või proovi kohta tuleb üles märkida või pildistada ning lisada punktis 4 osutatud katsearuandele.
            3.   Visuaalse vaatluse tegemine

            Proovi tuleb visuaalselt vaadelda pärast pakendi eemaldamist.
            Proovi peavad vaatlema vähemalt kaks hindajat.
            Visuaalse vaatluse tegemisel peavad hindajad arvesse võtma järgmisi tegureid:

                        a)

                        mitte kogu proovi pealispind ei tarvitse olla ühteviisi maitsestatud;

                        b)

                        maitseaine puudumine sisefilee lõhedel või kurdudel ei ole oluline, kui tehakse kindlaks, kas kogu pealispinnale on lisatud maitseainet;

                        c)

                        valget pipart on raskem märgata kui musta pipart;

                        d)

                        pipart on lihtsam märgata heleda värvusega lihal (nt rinnalihal) kui tumeda värvusega lihal (nt kintsuliha).

                  4.   Tulemuste hindamine

            Kõik hindajad peavad jõudma samale järeldusele selle osas, kas kogu proovi pealispind on maitsestatud ja kas maitseaine on palja silmaga näha.
            Hindajad peavad täitma katsearuande kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha visuaalse vaatluse kohta. Katsearuande näidis on esitatud 1. liites.
            Kui kõik hindajad ei jõua teatud proovi osas samale järeldusele või kui nad kõik jõuavad järeldusele, et kogu proovi pealispind ei ole maitsestatud või et maitseaine ei ole palja silmaga näha, tuleb proovi testida II osa kohaselt.
            5.   Selgitavad pildid

            Lisatud piltidelt on näha, kuidas tuleb proove visuaalse vaatluse käigus hinnata.
            Piltidel on pipardatud linnuliha, kuid iga pildi all esitatud selgitused võivad käia ka muude vürtside kohta.
            Pildil tähistab „TOP” linnu rinnaliha pealispinda ja „UNDERSIDE” tähistab linnu rinnaliha pinda, mis on näha, kui lõigata liha kondi küljest lahti.

               Pilt 1A

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 1B

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 2A

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 2B

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 3A

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 3B

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 4A

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 4B

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 5A

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 5B

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 6

            Visuaalse vaatluse tulemus: kogu proovi pealispind on maitsestatud ja maitseaine on palja silmaga näha.

               Pilt 7

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 8

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 9

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 10

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 11

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 12

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.

               Pilt 13

            EI
               Visuaalse vaatluse tulemus: maitseaine on palja silmaga näha, kuid EI kata kogu proovi pealispinda.
            II OSA.   MAITSESTATUD LINNULIHA MAITSETEST
            1.   Eesmärk ja määratlus

            Meetodi eesmärk on teha kindlaks, kas kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri gruppi 2 või gruppi 16, sest on võimalik kindlaks teha, kas:

                        1)

                        linnuliha on maitsestatud sügavuti või kogu pealispinna ulatuses ja

                        2)

                        maitseaine on maitses selgesti eristatav.

                  Meetod seisneb linnuliha ühe või mitme proovi maitsmises pärast kuumtöötlemist.
            2.   Katseruumide varustus

            Katseruumides, kus maitsmine toimub, peab olema vähemalt järgmine varustus:

                        —

                        mikrolaineahi;

                        —

                        lõikelauad;

                        —

                        teravad noad;

                        —

                        lamedad taldrikud (nt polüstüreen või keraamika), mis on märgistatud juhuslike kolmenumbriliste koodidega;

                        —

                        kahvlid serveerimiseks;

                        —

                        sond (toidutermomeeter);

                        —

                        ühekordsed kindad.

                  3.   Proovide ettevalmistamine

            Proov peab koosnema toiduks ette nähtud linnuliha representatiivsest kogusest.
            Kui on proovi suhtes kahtlusi, näiteks esineb ebatüüpilisi koostisosi või see võib olla mikrobioloogiliselt saastunud, tuleb teha ohutushindamine või katseeelne mikrobioloogiline analüüs.
            Proov tuleb mikrolaineahjus täielikult ära küpsetada. Proov peab testimisajal olema inimtoiduks kõlblik.
            Proovi sisetemperatuur peab tõusma vähemalt 77 °C-ni. Temperatuuri kontrollitakse küpsemisaja lõpus sondiga (toidutermomeetriga). Kui mikrolaineahju spetsifikatsioonides on ette nähtud seisuaeg, mõõdetakse temperatuuri pärast seisuaja lõppu. Seisuaeg võimaldab juba tekkinud kuumust kasutada täiendavaks küpsemiseks pärast ahju väljalülitamist, kui mikrolaineahju uks on kinni.
            Proovi pealispind tuleb eemaldada terava noaga, et küpsenud liha seest esile tuleks. Tuleb olla ettevaatlik, et liha seesmine osa ei saastuks pealispinnaga kokku puutudes.
            Liha seesmine osa tuleb lõigata umbes 2 cm3 suurusteks portsjoniteks.
            Proovid jäetakse vähemalt 10 minutiks jahtuma.
            Proovid serveeritakse hindajatele märgistatud taldrikutel.
            4.   Maitsetesti tegemine

            Üks või mitu proovi serveeritakse viiele kuni kaheksale kvalifitseeritud ja vastava väljaõppe saanud hindajale. Ühe sessiooni jooksul ei tohi hinnata üle viie proovi.
            Proovide serveerimise vahel tuleb ette näha piisavalt aega ja/või sobilikke maitse neutraliseerijaid (pudelivett ja soolamata kreekereid).
            Hindajad peavad saama hindamist läbi viia võimalikult vähese häirimisega.
            Hindajad peavad proovi maitsma ja kirjeldama objektiivselt proovi põhimaitset, järelmaitset ja suutunnet.
            Hindajad peavad täitma kaks järgmist vormi:

                        a)

                        tollitestimisel kasutatav blankett linnukasvatussaaduste omaduste kohta;

                        b)

                        tollitestimisel kasutatav linnukasvatussaadusi vabas vormis võrdlev blankett.

                  Vormide näidised on esitatud 2. ja 3. liites.
            Iga hindaja paneb individuaalselt kirja omaduste blanketile skaalas 1–3 iga omaduse intensiivsuse, kasutades ainult termineid „NÕRK” (1), „SELGELT ERISTATAV” (2) ja „TUGEV” (3).
            Hindajate kirjeldavad põhiterminid pannakse kirja vabas vormis võrdleval blanketil, märkides iga proovi puhul ära hindajate arvu, kes seda mõistet kasutas.
            Omaduse intensiivsus või tugevus on antud kokkuvõetult ka vabas vormis võrdleval blanketil.
            Kui eri hindajad kasutavad eri termineid, mis teadaolevalt kannavad sama tähendust, nt pekine ja rasvane, loetakse neid sama terminit kasutanuteks.
            Maitselisandite või vürtside kirjeldamise tulemused (nt hapu, magus, teravamaitseline, vürtsikas, pipar, küüslauk jne) tuleb märkida vabas vormis võrdleval blanketil.
            5.   Tulemuste hindamine

            Kui omaduste blanketil ja vabas vormis võrdleval blanketil on vähemalt pooled hindajad märkinud, et nad tundsid maitselisandite ja vürtside maitset ja andsid neile vähemalt punktis 4 esitatud 2. väärtuse („SELGELT ERISTATAV”), loetakse proovi maitseaine maitse järgi selgelt eristatavaks.
            Blankettidel peavad olema esitatud kõik üksikasjad proovide, nende ettevalmistamise ja ka tulemuste saavutamisel ja tõlgendamisel järgitavate menetlus(t)e kohta.

               1. liide

                  Kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha visuaalse vaatluse katsearuanne

               Kuupäev: …

                           Kood

                           Kood

                           Kood

                           Kood

                           Kood

                           Toote kogu pealispind maitsestatud

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           Maitseaine palja silmaga näha

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           JAH/EI

                           Asjakohane teave

               2. liide

                  Omadusi käsitlev blankett linnukasvatussaaduste tollitestimise jaoks

               Nimi: … Kuupäev: … Toode: …

                           Kood

                           Maitse/järelmaitse/suutunne

                           Intensiivsus

                  Skaala

                           1

                           2

                           3

                           KERGE

                           SELGELT ERISTATAV

                           TUGEV

               3. liide

                  Vabas vormis kirjeldust käsitlev blankett linnukasvatussaaduste tollitestimise jaoks

               Kuupäev: …

                           Kood

                           1

                           2

                           3

                           Kood

                           1

                           2

                           3

                           Kood

                           1

                           2

                           3

                           Tunnused:
                           maitse/järelmaitse/suutunne

                           Nõrk

                           Selgelt tuntav

                           Tugev

                           Nõrk

                           Selgelt tuntav

                           Tugev

                           Nõrk

                           Selgelt tuntav

                           Tugev

                     Koostaja: … Kontrollija: …
               1., 2. ja 3. veergu märkige palun kõnealust omadust identifitseerinud hindajate arv.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/166, 8. veebruar 2016, millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Indiast pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi suhtes, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 669/2009 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 32/143

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/166,
   8. veebruar 2016,
   millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Indiast pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi suhtes, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 669/2009
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, (1) millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 (2) ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, eriti selle artikli 15 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus, et liit võib võtta asjakohaseid kiireloomulisi meetmeid, kui selgub, et kolmandast riigist imporditud sööt või toit võib tõsiselt ohustada inimeste või loomade tervist ja keskkonda ning riski ei saa rahuldavalt ohjata asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmete abil.

               (2)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 669/2009 (3) on ette nähtud kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine kõnealuse määruse I lisas loetletud teatava mitteloomse sööda ja toidu importimisel. Indiast pärinevate beetlipipra (Piper betle L.) lehtede suhtes kohaldatakse alates 1. aprillist 2014 suurema sagedusega ametlikku kontrolli seoses paljude Salmonella tüvede esinemisega.

               (3)

               Liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 raames nende toiduainete suhtes tehtud sagedama kontrolli tulemustest nähtub, et väga sageli ei vasta need endiselt liidu õigusaktides kehtestatud toiduainete mikrobioloogilistele kriteeriumidele. Alates 2011. aastast on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu esitatud üle 90 teate (4) mitmete Salmonella patogeensete tüvede esinemise kohta Indiast pärinevates beetlipipra lehti sisaldavates või neist koosnevates toiduainetes.

               (4)

               Need tulemused tõendavad, et kõnealuste toiduainete import kujutab endast ohtu inimeste tervisele. Liidu piiridel toimuvast sagedamast kontrollist hoolimata ei ole olukord paranenud. Vaatamata Euroopa Komisjoni selgesõnalisele nõudele ei ole India ametiasutused tootmis- ja kontrollisüsteemides esinevate kitsaskohtade ja puuduste likvideerimiseks esitanud mitte ühtki konkreetset ja rahuldavat tegevuskava.

               (5)

               Et kaitsta inimeste tervist liidus, on vaja kehtestada täiendavad tagatised kõnealuste Indiast pärinevate toiduainete kohta. Seepärast peaks kõigi Indiast pärinevate piprabeetli lehtede saadetistega kaasas olema terviseohutuse sertifikaat, milles kinnitatakse, et kõnealused toiduained on toodetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (5) sätestatud hügieeninõuetega, neist toodetest on võetud proovid, mida on analüüsitud Salmonella tuvastamiseks, ning kõnealused tooted on tunnistatud liidu õigusaktidele vastavateks; samuti peavad olema lisatud analüüside tulemused.

               (6)

               On asjakohane mitte kohaldada käesoleva määruse sätteid mittekaubanduslike saadetiste suhtes.

               (7)

               Saadetistest proovide võtmine ja analüüside tegemine peab toimuma kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (6) on ette nähtud nii toiduainete mikrobioloogilised kriteeriumid kui ka liidus kohaldatavad, toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide ametlikuks kontrolliks vajalike proovide võtmist käsitlevad sätted.

               (8)

               India ametiasutused teatasid komisjonile selle pädeva asutuse nime, kelle volitatud esindajal on terviseohutuse sertifikaadi allkirjastamise õigus.

               (9)

               Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EL) nr 669/2009 vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kohaldamisala
   1.   Käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse I lisas loetletud, beetlipipra (Piper betle L.) lehti sisaldavates või neist koosnevate toiduainete saadetiste suhtes, sh CN-koodi 1404 90 00 all deklareeritud, Indiast pärit või sealt saadetud toiduainete suhtes.
   2.   Käesolevat määrust ei kohaldata lõikes 1 nimetatud toiduainete saadetiste suhtes, mis on ette nähtud eraisikule üksnes isiklikuks tarbimiseks ja kasutamiseks. Kahtluse korral lasub tõendamiskohustus saadetise saajal.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 2 ja 3, määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 669/2009 artiklis 3 esitatud mõisteid.
   Artikkel 3
   Import Euroopa Liitu
   Artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete saadetisi võib liitu importida ainult käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt.
   Selliste toiduainete saadetisi võib Euroopa Liitu sisse tuua üksnes määruses (EÜ) nr 669/2009 määratletud määratud sisenemiskoha kaudu.
   Artikkel 4
   Proovivõtu ja analüüside tulemused
   1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete saadetistega peavad kaasas olema India pädevate asutuste tehtud proovivõtu ja analüüside tulemused, et tõendada artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete vastavust Salmonella suhtes kehtivaid mikrobioloogilisi kriteeriume käsitlevatele liidu õigusaktidele.
   2.   Lõikes 1 osutatud proovide võtmine peab toimuma kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2073/2005.
   Artikkel 5
   Terviseohutuse sertifikaat
   1.   Saadetistele peab olema lisatud ka terviseohutuse sertifikaat vastavalt II lisas esitatud näidisele.
   2.   Terviseohutuse sertifikaadi täidab, allkirjastab ja kinnitab India pädeva asutuse volitatud esindaja.
   3.   Terviseohutuse sertifikaat koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle liikmesriigi ametlikest keeltest, kus asub määratud sisenemiskoht. Liikmesriik võib siiski nõustuda terviseohutuse sertifikaadiga, mis on koostatud mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
   Artikkel 6
   Identifitseerimisandmed
   Iga artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete saadetis tähistatakse sama identifitseerimiskoodiga, mis on märgitud artiklis 4 nimetatud proovivõtu- ja analüüsitulemustele ja artiklis 5 osutatud terviseohutuse sertifikaadile. Selle identifitseerimiskoodiga tuleb tähistada saadetise iga kott või muu pakend.
   Artikkel 7
   Eelnev saadetistest teatamine
   1.   Toidukäitlejad või nende esindajad teevad määratud sisenemiskoha pädevatele asutustele eelnevalt teatavaks artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete saadetiste sisenemiskohta saabumise eeldatava kuupäeva ja kellaaja ning saadetiste laadi.
   2.   Selleks täidavad nad määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 3 punktis a sätestatud ühise sisenemisdokumendi I osa ja saadavad selle dokumendi määratud sisenemiskoha pädevale asutusele vähemalt üks tööpäev enne saadetise tegelikku saabumist.
   3.   Ühise sisenemisdokumendi täitmiseks käesoleva määruse rakendamisel võtavad toidukäitlejad arvesse määruse (EÜ) nr 669/2009 II lisas kehtestatud ühise sisenemisdokumendi juhiseid, kui tegemist on käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainetega.
   Artikkel 8
   Ametlik kontroll
   1.   Määratud sisenemiskoha pädev asutus teostab dokumentide kontrolli kõikide artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete saadetiste puhul, et kontrollida vastavust artiklites 4 ja 5 kehtestatud nõuetele.
   2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete identsuse ja füüsiline kontroll teostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 669/2009 artiklitele 8, 9 ja 19 ja käesoleva määruse I lisas kehtestatud sagedusega.
   3.   Pärast kontrollide teostamist pädevad ametiasutused:

               a)

               täidavad ühise sisenemisdokumendi II osa asjaomased lahtrid;

               b)

               lisavad käesoleva artikli lõike 2 kohaselt tehtud analüüsi ja proovivõtu tulemused;

               c)

               esitavad ühise sisenemisdokumendi viitenumbri ja kannavad selle ühisele sisenemisdokumendile;

               d)

               panevad ühise sisenemisdokumendi originaalile templi ja annavad sellele allkirja;

               e)

               teevad allkirjastatud ja tembeldatud ühisest sisenemisdokumendist koopia ja säilitavad selle.

         4.   Ühise sisenemisdokumendi ja terviseohutuse sertifikaadi originaalid peavad koos artiklis 4 osutatud proovivõtu ja analüüsi tulemustega olema saadetisega kaasas kogu selle transportimise aja, kuni saadetis lubatakse vabasse ringlusesse. Kui artikli 1 lõikes 1 osutatud toiduainete saadetiste edasiseks transportimiseks antakse luba enne tegeliku füüsilise kontrolli tulemuste saamist, peab väljastama ka ühise sisenemisdokumendi originaali kinnitatud koopia.
   Artikkel 9
   Saadetise jagamine osadeks
   1.   Saadetisi ei jagata osadeks enne, kui ametlik kontroll on lõpule viidud ja pädevad asutused on täitnud ühise sisenemisdokumendi artikli 8 kohaselt.
   2.   Kui saadetis seejärel osadeks jagatakse, peab kuni kauba vabasse ringlusesse lubamiseni saadetise iga osaga olema kaasas ühise sisenemisdokumendi kinnitatud koopia.
   Artikkel 10
   Vabasse ringlusse lubamine
   Saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks peavad toidukäitlejad või nende esindaja esitama tollile (füüsiliselt või elektrooniliselt) ühise sisenemisdokumendi, mille pädev asutus on nõuetekohaselt täitnud pärast kõiki ettenähtud ametlikke kontrolle ja füüsilise kontrolli positiivse tulemuse selgumist (kui kõnealune kontroll on ette nähtud). Tolliasutus tohib lubada saadetise vabasse ringlusse vaid juhul, kui pädev asutus on ühise sisenemisdokumendi II osa lahtrisse 14 märkinud soodsa otsuse ja on selle lahtris 21 allkirjastanud.
   Artikkel 11
   Nõuetele mittevastavus
   Kui ametliku kontrolli käigus tuvastatakse mittevastavus asjaomastele liidu õigusaktidele, täidab pädev asutus ühise sisenemisdokumendi III osa ja võetakse määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklite 19, 20 ja 21 kohased meetmed.
   Artikkel 12
   Aruandlus
   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kolme kuu järel aruande toiduainete saadetiste ametliku kontrolli käigus tehtud kõikide analüüside tulemustest vastavalt käesolevale määrusele. Kõnealune aruanne esitatakse igale kvartalile järgneval kuul.
   Aruanne peab sisaldama järgmist teavet:

               —

               imporditud saadetiste arv;

               —

               saadetiste arv, millest on võetud analüüside tarbeks proove;

               —

               artikli 8 lõikes 2 sätestatud kontrolli tulemused.

         Artikkel 13
   Kulud
   Toidukäitlejad tasuvad kõik kulud, mis tekivad seoses ametlike kontrollide teostamisega, sealhulgas proovivõtu, analüüside, ladustamise ja mis tahes meetmete võtmisega seoses nõuetele mittevastavusega.
   Artikkel 14
   Üleminekumeetmed
   Erandina artikli 4 lõikest 1 ja artikli 5 lõikest 1 lubavad liikmesriigid importida artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduainete saadetisi, mis lähetati päritoluriigist enne käesoleva määruse jõustumist, ilma neile saadetistele oleksid lisatud terviseohutuse sertifikaat ning proovivõtu ja analüüside tulemused.
   Artikkel 15
   Komisjoni määruse (EÜ) nr 669/2009 muutmine
   Määrust (EÜ) nr 669/2009 muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.
   Artikkel 16
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. veebruar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (3)  Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 669/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

      (4)  Alates 2011. aastast kuni 15. oktoobrini 2015 [2011. aastal 12, 2012. aastal 6, 2013. aastal 13, 2014. aastal 17 ja 15. oktoobril 2015 43].

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

      (6)  Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

      I LISA
      Mitteloomset päritolu toit, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud meetmeid:

                  Sööt ja toit
                  (kavandatud kasutusotstarve)

                  CN-kood (1)

                  TARICi alamrubriik

                  Päritolu- või lähteriik

                  Oht

                  Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%) impordil

                  Beetlipipra (Piper betle L.) lehed – (
                        toit
                     )

                  ex 1404 90 00

                  10

                  India (IN)

                  Salmonella (2)

                  10

         (1)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kõnealuse koodi all puudub konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

         (2)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1) artikliga 5.

      II LISA

         Terviseohutuse sertifikaat järgmise toote / järgmiste toodete Euroopa Liitu importimiseks

      … (1)

         Saadetise kood …Sertifikaadi number …

      Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2016/166, millega kehtestatakse eritingimused, mida kohaldatakse Indiast pärit beetlipipra (Piper betle) lehtede impordi suhtes,
      …
       …(määruse (EL) 2016/166 artikli 5 lõikes 2 viidatud pädev asutus)
      KINNITAB, et …
       …(märkida määruse (EL) 2016/166 artikli 1 lõikes 1 nimetatud toiduaine)
      käesolevas saadetises, mille koostis on järgmine: …
      …
       …(saadetise ja toote kirjeldus, pakendite arv ja liik, bruto- või netokaal),
      mis on laaditud …(laadimise koht)
      ja mille on laadinud …(vedaja identifitseerimisandmed)
      ja mis on lähetatud …(sihtkoht ja -riik)
      ning mis on pärit järgmisest ettevõttest: …
       …(ettevõtte nimi ja aadress),
      on toodetud määruses (EÜ) nr 852/2004 sätestatud tingimustel.
      Käesolevast saadetisest on Salmonella tüvede esinemise kontrollimiseks võetud proovid vastavalt määrusele (EÜ) nr 2073/2005 …
      (kuupäev) ning neid on analüüsitud laboratoorselt …
      (kuupäev) …
      (laboratooriumi nimi). Lisatud on proovivõtu ja analüüsimeetodite üksikasjalikud andmed ning kõik tulemused.
      (koht) …(kuupäev) …
      Määruse (EL) 2016/166 artikli 5 lõikes 2 viidatud pädeva asutuse volitatud esindaja tempel ja allkiri

         (1)  Toode ja päritoluriik.

      III LISA
      Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisast jäetakse välja järgmine kirje.

                     Sööt ja toit
                     (kavandatud kasutusotstarve)

                     CN-kood (1)

                     TARICi alamrubriik

                     Päritoluriik

                     Oht

                     Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

                     „Beetlipipra (Piper betle L.) lehed – (
                           toit
                        )

                     ex 1404 90 00

                     10

                     India (IN)

                     Salmonella (2)

                     50”

         (1)  Kui mõne CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kõnealuse koodi all puudub konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

         (2)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1) artikliga 5.