title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/422, 9. märts 2017, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               10.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 64/46

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/422,
   9. märts 2017,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit, CN-koodide ex 8545 11 00 (TARICi kood 8545110010) ja ex 8545 90 90 (TARICi kood 8545909010) alla kuuluvate grafiitelektroodisüsteemide suhtes.

               (2)

               Samuti kehtestas nõukogu pärast subsiidiumivastast uurimist määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (3) lõplikud tasakaalustavad tollimaksud teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes.

               (3)

               Pärast tasakaalustusmeetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (4) määruseid (EÜ) nr 1628/2004 ja (EÜ) nr 1629/2004.

               (4)

               Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1186/2010 (5) dumpinguvastaseid meetmeid. Pärast tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1185/2010 (6) tasakaalustusmeetmeid.

               (5)

               Dumpinguvastased meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli eraldi nimetatud eksportijatelt pärit impordi puhul 9,4 % ja 0 %, kusjuures jääktollimaksumäär oli 8,5 %.

         2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

               (6)

               Pärast teate avaldamist teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (7) sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (8) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

               (7)

               Taotluse esitasid SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH ja GrafTech Switzerland SA (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab üle 25 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust liidus.

               (8)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning seega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Algatamine

               (9)

               Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 15. detsembril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (9) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2.

         4.   Paralleelne uurimine

               (10)

               Peale selle andis komisjon 15. detsembril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (10) teada Indiast pärit teatavate grafiitelektroodisüsteemide liitu importimisel kohaldatavate lõplike tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (11) artiklile 18.

         5.   Huvitatud isikud

               (11)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning India ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

               (12)

               Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

         5.1.   Väljavõtteline uuring

               (13)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

         a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (14)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest müügimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist asukohta. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Tüüpilisuse hindamisel saadud teabe kohaselt moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang enam kui 80 % liidu kogutoodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.

         b)   Importijate väljavõtteline uuring

               (15)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

               (16)

               Ükski importija ei andnud endast märku ega esitanud algatamisteates palutud teavet.

         5.2.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

               (17)

               Komisjon saatis küsimustiku kõikidele valimisse kaasatud liidu tootjatele, kahele India eksportivale tootjale ja 53 kasutajale, kes olid andnud endast teada pärast läbivaatamise algatamist.

               (18)

               Küsimustikule saadi vastused neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt India eksportivalt tootjalt ja kaheksalt vaatlusaluse toote kasutajalt. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL“), ei vastanud läbivaatamise käigus küsimustikule.

               (19)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad

                                       —

                                       Graftech France S.N.C. Calais, Prantsusmaa,

                                       —

                                       Graftech Iberica S.L., Navarra, Hispaania,

                                       —

                                       SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Saksamaa,

                                       —

                                       Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Saksamaa;

                           b)

                           eksportiv tootja Indias

                                       —

                                       HEG Limited, Bhopal (edaspidi „HEG“).

         6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (20)

               Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (21)

               Vaatlusalune toode on elektriahjudes kasutatavad Indiast pärit grafiitelektroodid, mille näivtihedus on vähemalt 1,65 g/cm3 ja elektritakistus on kuni 6,0 μΩ.m, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „grafiitelektroodisüsteemid“ või „vaatlusalune toode“), mis kuuluvad CN-koodide ex 8545 11 00 (TARICi kood 8545110010) ja ex 8545 90 90 (TARICi kood 8545909010) alla.

         2.   Samasugune toode

               (22)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (23)

               Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (24)

               Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

               (25)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 18, tegi käesolevas uurimises koostööd vaid üks India eksportiv tootja. Selle äriühingu eksport moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 95 % grafiitelektroodisüsteemide ekspordist Indiast liitu. Seepärast leidis komisjon, et tal on piisavalt teavet, et hinnata ekspordihinda ja dumpingumarginaali läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (26)

               Samas langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõnealuse eksportiva tootja arvele vaid 50 % India grafiitelektroodisüsteemide kogutootmise võimsusest ja vaid 40–50 % nende kogutoodangust. Peale selle moodustas kõnealuse tootja eksport muudesse kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 43–52 % Indiast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud koguekspordist (konfidentsiaalsuse huvides ei ole võimalik avaldada ainsa koostööd teinud India eksportiva tootja täpset osakaalu India kogutoodangus ja koguekspordis). Seepärast ja ka arvestades, et teine grafiitelektroodisüsteeme tootev India tootja koostööd ei teinud, leidis komisjon, et tal ei ole piisavalt teavet dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimiseks, ning kasutada tuli alusmääruse artikli 18 alusel kättesaadavaid andmeid, et hinnata impordi arengut meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

               (27)

               India ametiasutusi teavitati nõuetekohaselt, et India eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu võib komisjon kohaldada alusmääruse artiklit 18. Selle kohta ei saadud ühtki märkust.

               (28)

               Punktis 3 esitatud järelduste tegemisel tugineti seega kättesaadavatele andmetele. Selleks kasutati koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teavet, aegumise läbivaatamise taotlust, Eurostati statistikat, alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt liikmesriikide kogutud andmeid (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) ja avalikult kättesaadavat teavet.

         2.   Dumping liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   2.1.   Normaalväärtus

               (29)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas ainsa koostööd teinud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele tarbijatele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli ainsa koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

               (30)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. Grafiitelektroodisüsteemide liikide kindlaksmääramisel võeti arvesse, i) kas grafiitelektroodisüsteeme müüdi koos nipliga või ilma, ii) grafiitelektroodisüsteemide läbimõõtu ja iii) nende pikkust.

               (31)

               Koostööd teinud eksportiva tootja väitel tulnuks identsete või otseselt võrreldavate grafiitelektroodisüsteemide liikide kindlaksmääramisel arvesse võtta ka asjaolu, et grafiitelektroodisüsteeme valmistatakse erineva kvaliteediga nõeljast koksist (peamine toormaterjal). Uurimise käigus leidis tõepoolest kinnitust, et äriühing kasutas tootmisprotsessis kahte tüüpi koksi: tippkvaliteediga nõeljat koksi, mida imporditakse, ja tavalist nõeljat koksi, mida hangitakse India turult. Samuti tehti kindlaks, et kasutatavast koksitüübist sõltuvad tootmiskulud ja lõpptoote hind.

               (32)

               Seetõttu jagas komisjon dumpingumarginaali arvutamisel õiglase hinnavõrdluse huvides iga tooteliigi madalamaks ja kõrgemaks tootekategooriaks.

               (33)

               Järgmisena uuris komisjon, kas ainsa koostööd teinud eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused tooteliigid olid tüüpilised.

               (34)

               Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa sellest müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügihinda vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (35)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

                           a)

                           arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdava tooteliigi omamaise müügi maht moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

               (36)

               Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (37)

               Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

                           a)

                           tooteliigi kasumlik müük moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

                           b)

                           kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

               (38)

               Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

               (39)

               Selliste tooteliikide normaalväärtus arvutati nii, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote keskmistele tootmiskuludele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liideti:

                           a)

                           kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida ainus koostööd teinud eksportiv tootja kandis oma tavapärase kaubandustegevuse käigus seoses samasuguse toote omamaise müügiga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning

                           b)

                           kaalutud keskmine kasum, mille ainus koostööd teinud eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (40)

               Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

         2.2.   Ekspordihind

               (41)

               Ainus koostööd teinud eksportiv tootja eksportis tooteid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

               (42)

               Kohapealse kontrolli käigus leiti koostööd teinud eksportija teatatud ekspordihindades hulk vigu. Need vead on parandatud ja eksportivat tootjat on nõuetekohaselt teavitatud.

         2.3.   Võrdlus

               (43)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja eespool kirjeldatud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

               (44)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohastel ja põhjendatud juhtudel võeti kohandamisel arvesse koostööd teinud eksportiva tootja transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning tasakaalustavaid tollimakse.

               (45)

               Ainus koostööd teinud eksportiv tootja taotles toorainete puhul tasutud impordimaksude kohandamist vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b põhjendusega, et Indias tarbimiseks toodetud grafiitelektroodisüsteemide eest tasuti impordimakse, kuid need saadi tollimaksu tagastamise kava kaudu tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks liitu. Uurimise käigus selgus siiski, et tollimaksu tagastamise kava kaudu grafiitelektroodisüsteemide eksportimisel saadud summade ja vaatlusaluses tootes kasutatud imporditud tooraine eest tegelikult tasutud tollimaksude vahel puudus otsene seos. Seepärast leitakse, et eksportiv tootja ei suutnud tõendada, et eksportmüügil tagasi saadud maks sisaldus omamaises hinnas. Seda on kinnitatud ka paralleelse subsiidiumivastase uurimise põhjendustes 38–42, kus on öeldud, et tollimaksu tagastamise kava kujutab endast India valitsuse rahalise toetuse vormis subsiidiumi ja seda ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. Seetõttu ei ole kohandamine õigustatud.

               (46)

               Peale selle taotles koostööd teinud India eksportiv tootja alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktil b põhinevat kohandamist põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks Indias, kuid neid ei saadud eellubade kava tõttu tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks liitu. Uurimise käigus selgus siiski, et ei olnud kehtestatud ühtki süsteemi selle tagamiseks, et eellubade kava alusel tollimaksuvabalt imporditud toorainet oleks kasutatud üksnes eksporditud grafiitelektroodisüsteemide tootmisel. Seepärast ei suutnud eksportiv tootja komisjoni arvates tõendada, et eksportmüügil tasumata jäänud maks sisaldus omamaises hinnas. Seda on kinnitatud ka paralleelse subsiidiumivastase uurimise põhjendustes 59–62, kus on öeldud, et eellubade kava kujutab endast India valitsuse rahalise toetuse vormis subsiidiumi ja seda ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. Seetõttu ei ole kohandamine õigustatud.

         2.4.   Dumpingumarginaal

               (47)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Sel meetodil tehti koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaal 29,8 %.

               (48)

               Ainsa koostööd teinud eksportiva tootja valdustes Indias tehtud kohapealse kontrolli käigus väitis asjaomane tootja, et arvesse tuleks võtta peamise tooraine (nõeljas koks) hinna väidetavalt märkimisväärset kõikumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, samuti taotles asjaomane tootja, et komisjon arvutaks selle jaoks kvartaalse dumpingumarginaali. Sellest oleks näha, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud mingit dumpingut. Sellega seoses esitas asjaomane tootja kohapealse kontrolli lõpus kvartaalsed tootmiskulud.

               (49)

               Kuna ei menetluse varasemas etapis ega küsimustikule vastates sellist väidet ei esitatud, ei olnud komisjonil võimalik seda väidet nõuetekohaselt kontrollida ega kindlaks teha, kas esitatud andmed olid täielikud ja õiged.

               (50)

               Igal juhul tehti kohapealse kontrolli käigus esitatud andmete põhjal kindlaks, et ühiku tootmiskulud tooteliigi kohta kahanesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kvartalist kvartalisse mõne, kuid mitte iga tooteliigi puhul. Mitme toote kontrollnumbri puhul ühiku tootmiskulud viimases kvartalis suurenesid. Samasugust kahanemist võis täheldada ka ühiku ekspordihinna puhul, peale viimase kvartali, kus ekspordihinnad suurenesid, välja arvatud kahel tooteliigil. Äriühing eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi igas kvartalis märkimisväärseid koguseid, mille jagunemist kvartalite vahel kajastab allpool esitatud tabel (täpseid andmeid mahu kohta ei ole võimalik konfidentsiaalsuse huvides avalikustada). Peale selle ei müüdud kõiki tooteliike kõikides kvartalites – 23 tooteliigist, mida koostööd teinud eksportiv tootja müüs liidu turule, müüdi igas kvartalis vaid kuut.

               (51)

               Põhjendustes 29–47 selgitatud meetodil iga kvartali jaoks arvutatud dumpingumarginaal osutab märkimisväärsele dumpingule igas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kvartalis.

                  Tabel 1

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Ekspordi maht (tonnides)

                           Oktoober 2014 – detsember 2014

                           23,1

                           [1 500  – 1 700 ]

                           Jaanuar 2015 – märts 2015

                           32,3

                           [1 900  – 2 100 ]

                           Aprill 2015 – juuni 2015

                           15,4

                           [1 500  – 1 700 ]

                           Juuli 2015 – september 2015

                           6,4

                           [1 100  – 1 400 ]

               (52)

               Seega oli koostööd teinud eksportiva tootja väide, et tema dumpingumarginaali arvutamine kvartaalselt oleks andnud tulemuseks dumpingu puudumise, ebaõige. Dumpingumarginaalid olid kõikides kvartalites märkimisväärsed ning märkimisväärsel tasemel (19,3 %) püsis ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskmine dumpingumarginaal, mis arvutati nende kvartaalsete marginaalide põhjal.

               (53)

               Ehkki eri kvartalite tooteliigipõhiselt arvutatud dumpingumarginaalid kõikusid (suurenesid alates ajavahemikust oktoober 2014 – detsember 2014 kuni ajavahemikuni jaanuar 2015 – märts 2015 ja vähenesid alates ajavahemikust jaanuar 2015 – märts 2015 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni), ei olnud tootmiskulude järkjärgulisel vähenemisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väidetud mõju. Olgu märgitud, et tegelikult oli dumpingumarginaali vähenemine osaliselt tingitud ka ekspordihinna tõusust. Tuletagem meelde, et koostööd teinud eksportiva tootja väide kvartaalse dumpingumarginaali kohta põhines üksnes tooraine hinna kõikumisel. Seepärast järeldas komisjon, et esitatud teave ei seadnud kahtluse alla järeldusi dumpingu esinemise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega seega ka põhjendustes 57–87 esitatud järeldusi dumpingu jätkumise kohta.

               (54)

               Pärast avalikustamist väitis ainus koostööd teinud India eksportiv tootja, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatava kasumlikkuse arvutamisel peaks komisjon vahet tegema ühelt poolt toodetel, mis on valmistatud omamaisest koksist, ja teiselt poolt toodetel, mis on valmistatud imporditud nõeljast koksist, sest neid tooteid kasutatakse erinevalt. Lisaks väitis kõnealune tootja, et liidu turul müüakse vaid imporditud nõeljast koksist valmistatud tooteid, mida kasutatakse suure võimsusega elektrikaarahjudes, ja seetõttu tuleks normaalväärtuse arvutamiseks kasutatava kasumlikkuse arvutamisel aluseks võtta üksnes seda liiki tooted. Pärast avalikustamist komisjonis toimunud ärakuulamisel selgitas HEG, et nende väidete põhjal ei peaks komisjon kasutama normaalväärtuse arvutamiseks kogu omamaise müügi põhjal arvutatud kaalutud keskmist kasumlikkuse määra. HEGi väitel peaks komisjon arvutama kaks eraldi kasumlikkuse määra, võttes arvesse koksi päritolu, ning kasutama neid vastavalt normaalväärtuse arvutamiseks.

               (55)

               Küsimustikule vastates esitas HEG iga tooteliigi puhul teabe tooraine päritolu ja grafiitelektroodisüsteemide kasutamise kohta. Võttes arvesse vaid neid kaht elementi, ilmnes liidu turul müüdud tooteliikide ja India turul müüdud tooteliikide võrdlemisel, et HEG müüs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõlemal turul samu tooteliike. Seepärast on väite esimene osa faktiliselt vale.

               (56)

               Peale selle, nagu on selgitatud põhjendustes 39 ja 40, kasutas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6 normaalväärtuse arvutamisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote kogu omamaiselt müügilt teenitud kaalutud keskmist kasumit. Kasutades iga tooteliigi individuaalset kasumimäära, mille äriühing esitas põhjenduses 54 osutatud ärakuulamise käigus, väheneks põhjenduses 47 osutatud dumpingumarginaal siiski vaid 3,2 % võrra, 26,7 %-le. Seepärast ei mõjuta see vähenemine oluliselt komisjoni järeldust dumpingu esinemise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega seega ka põhjendustes 57–87 esitatud järeldusi dumpingu jätkumise kohta.

         3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (57)

               Lisaks märkimisväärse dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Analüüsiti järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, eksport Indiast muudesse kolmandatesse riikidesse ning liidu turu atraktiivsus.

               (58)

               Nagu on märgitud põhjenduses 25, tegi koostööd vaid üks India eksportiv tootja, kelle tootmisvõimsus moodustas üksnes poole India kogutootmisvõimsusest. Seepärast põhinevad alljärgnevates punktides esitatud järeldused kättesaadavatel andmetel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon kasutas koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teavet, aegumise läbivaatamise taotlust, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) andmebaasi, põhjenduses 10 osutatud paralleelse subsiidiumivastase uurimise raames India valitsuse esitatud teavet ja avalikult kättesaadavat teavet.

         3.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (59)

               Avaliku finantsteabe ja koostööd teinud eksportiva tootja kontrollitud andmete, (12)
                   (13) põhjal suurendasid mõlemad India tootjad pärast põhjenduses 4 osutatud eelmist meetmete aegumise läbivaatamist oma tootmisvõimsust 27 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus oli kogutootmisvõimsus Indias 160 000 tonni aastas, mis jagunes võrdselt kahe tootja vahel (14). Peale selle selgus uurimise käigus, et India eksportivad tootjad tõenäoliselt suurendavad oma võimsust nõudluse kasvamise korral veelgi (15).

               (60)

               Kahe India tootja tootmismaht jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 110 000 – 120 000 tonni. Eespool öeldut arvesse võttes hinnati India vaba tootmisvõimsuse kogusuuruseks 40 000 – 50 000 tonni, mis moodustas 29–36 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (61)

               Tootmisvõimsus suurenes paralleelselt grafiitelektroodisüsteemide tarbimise kahanemisega Indias ja kogu maailmas. Grafiitelektroodisüsteeme kasutatakse peamiselt elektrotehnilise terase tootmiseks, konkreetsemalt terasetehastes terasejäätmete sulatamiseks. Seepärast on grafiitelektroodisüsteemide tarbimise areng seotud elektrotehnilise terase tootmise arenguga ja suundumused on sarnased. Uurimise käigus tehti kindlaks, et elektrotehnilise terase tootmine Indias ja kogu maailmas 2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes, (16) samal ajal kui grafiitelektroodisüsteemidega seotud tootmisvõimsus Indias suurenes.

               (62)

               2014. aasta novembri lõpus kehtestasid India ametiasutused Hiinast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes dumpinguvastased meetmed (17). On oodata, et India tootjad suurendavad siseturul oma turuosa.

         3.2.   Eksport kolmandatesse riikidesse

               (63)

               Avalike finantsaruannete, (18)
                   (19) põhjal leiti, et mõlemad India eksportivad tootjad olid keskendunud ekspordile, eksportides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 60 % oma kogutoodangust.

               (64)

               Koostööd teinud eksportivale tootjale HEG jäi liit hoolimata kehtestatud meetmetest oluliseks ekspordisihtkohaks. HEGi eksport moodustas väärtuse poolest 10–17 % ja mahu poolest 10–20 % äriühingu kogumüügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Koostööst hoidunud India äriühingu GIL liitu suunatud ekspordi maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike. Siin tuleb aga näha seost GILi suhtes kohaldatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksudega (kokku 15,7 %, vrd HEGi 7 %).

               (65)

               Kuna ühtki teist usaldusväärset allikat Indiast muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi mahu kindlakstegemiseks ei olnud, kasutati ÜRO andmebaasi. Selle andmebaasi kohaselt suurenes eksport muudesse kolmandatesse riikidesse 2012.–2013. aastal 43 % ning seejärel vähenes 2014. ja 2015. aastal võrreldes 2013. aastaga 38 %. Kokkuvõttes ekspordimaht 2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenes (10 %). 2015. aastal olid India ekspordi peamised sihtkohad USA, Saudi Araabia, Iraan, Türgi, Araabia Ühendemiraadid, Korea Vabariik ja Egiptus. Aastatel 2012–2015 India eksport mõnda nimetatud sihtkohtadest (Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja USA) suurenes, mõnda teise (Iraan, Türgi, Korea Vabariik ja Egiptus) aga vähenes, kahanedes kokku 9 %.

               (66)

               Kui 2012. aastal oli Venemaa mahu poolest India tootjate kolmas eksporditurg, siis pärast seda, kui Venemaa kehtestas 2012. aasta detsembris Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordile väärtuselise tollimaksu, mis jäi vahemikku 16,04–32,83 %, (20) vähenes eksport Indiast Venemaale 2015. aastal 4 415 tonnilt 638 tonnile, kahanedes 86 %.

               (67)

               ÜRO andmebaasis leiduvat teavet ekspordimahtude kohta oli võimalik võrrelda teabega, mille India valitsus oli esitanud paralleelse subsiidiumivastase uurimise raames, st kaubandusteabe ja -statistika peadirektoraadi ekspordistatistikaga, mis osutas samasugustele suundumustele kui need, mida täheldati ÜRO andmebaasi andmete põhjal.

               (68)

               Lisaks oli koostööd teinud eksportiva tootja HEGi muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi mahus samuti märgata samalaadseid suundumusi, st kõnealuse ekspordi mahu suurenemist 2012.–2013. aastal, vähenemist alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ning üldist vähenemist vaatlusalusel perioodil. Tuleb märkida, et hoolimata ekspordimahu kahanemisest jäi üldine tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärseks, olles vahemikus 20 000–30 000 tonni.

               (69)

               Seoses ekspordihindade tasemega selgitati uurimise käigus ÜRO andmebaasi põhjal välja, et teatavatesse riikidesse, näiteks USAsse ja Korea Vabariiki suunatud India ekspordi hinnad, mis olid olnud aastatel 2012–2014 ELi hindadest keskmiselt madalamad, olid tõusnud 2015. aastal umbes samale tasemele kui ELi hinnad. Peale selle tõusid muudesse riikidesse, näiteks Saudi Araabiasse suunatud India ekspordi hinnad, mis olid olnud aastatel 2012–2014 ELi hindadest madalamad, 2015. aastal kõrgemale tasemele kui ELi hinnad. Samas jäid India hinnad eksportimisel teatavatesse muudesse riikidesse, näiteks Türki, kogu vaatlusalusel perioodil ELi hindadest madalamaks. Tuleks siiski märkida, et kõnealuses andmebaasis ei tehta hindade puhul vahet eri tooteliikidel ja seepärast on sellistel alustel hinnavõrdluse usaldusväärsus piiratud.

               (70)

               Analüüsides teavet, mis käsitles koostööd teinud eksportiva tootja hindu eksportimisel muude kolmandate riikide turgudele, selgus, et 2012. ja 2014. aastal olid keskmised hinnad liidu turul kõrgemad kui HEGi keskmised hinnad muudel kolmandatel turgudel (majandusaasta põhiselt esitatud andmeid kohandati kalendriaasta põhiselt), samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid keskmised hinnad liidu turul madalamad kui HEGi keskmised hinnad muudel kolmandatel turgudel.

               (71)

               Muud andmed selleks, et teha kindlaks India eksportivate tootjate muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi täpsed hinnatasemed, ei olnud kättesaadavad.

         3.3.   Liidu turu atraktiivsus

               (72)

               Liidu turu atraktiivsusele osutas asjaolu, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest jätkus India grafiitelektroodisüsteemide toomine liidu turule. India oli vaatlusalusel perioodil Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „Hiina“) järel ikka suuruselt teine liitu eksportiv riik. Eksport liitu 2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel küll vähenes, aga selle maht ja turuosa jäid siiski märkimisväärseks, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 100.

               (73)

               Vaadeldes liitu suunatud eksportmüügi võimalikku arengut juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tuleb võtta arvesse grafiitelektroodisüsteemide tarbimise üldist vähenemist Indias ja kogu maailmas ning India vaba tootmisvõimsust. On väga tõenäoline, et see survestab veelgi rohkem India eksportivaid tootjaid otsima uusi eksporditurge, eriti arvestades kõnealuste tootjate ekspordisuunitlusega ärimudelit. Seepärast, kui liidus kohaldatavad meetmed tunnistatakse kehtetuks ning juurdepääsul liidu turule ei kohaldata dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, on tõepoolest tõenäoline, et suurt osa olemasolevast vabast tootmisvõimsusest hakatakse kasutama selleks, et eksportida liidu turule, eriti kuna uurimine näitas, et ehkki mõnel eksporditurul (nagu Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja USA) India eksport 2015. aastal suurenes, üldine India eksport muude kolmandate riikide turgudele vähenes. See viitab asjaolule, et teatavate kolmandate riikide suutlikkus võtta vastu lisakoguseid tundub olevat piiratud.

               (74)

               Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 66, on Venemaa kehtestanud Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud. Seega on India eksportivatel tootjatel sellele turule piiratud juurdepääs ja nad ei saa suurendada Venemaale suunatud eksporti või suunata oma eksporti ümber Venemaale, nagu on näha sellesse riiki suunatud ekspordi vähenemisest alates 2012. aastast.

               (75)

               Seda arvesse võttes on tõenäoline, et India eksportivad tootjad jätkavad juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, märkimisväärsete koguste eksportimist liitu ja arvestades nende märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, isegi suurendavad oma praegust ekspordimahtu. See on kahtlemata tõenäoline koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kes saab stiimuli suurendada oma märkimisväärset esindatust liidu turul, ning veelgi tõenäolisem koostööst hoidunud eksportiva tootja puhul, kelle tollimaksumäär on võrreldes koostööd teinud eksportiva tootjaga kõrgem ja kes on peaaegu lõpetanud eksportimise liidu turule.

         3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (76)

               Eespool esitatud analüüsist on näha, et i) Indiast pärit import jõudis jätkuvalt liidu turule märkimisväärse dumpinguhinnaga ja märkimisväärsetes kogustes; ii) mõlemad India tootjad on ekspordisuunitlusega ja neil mõlemal on vaba tootmisvõimsust, mida võidakse kasutada dumpinguhinnaga liitu suunatava ekspordi mahu suurendamiseks; iii) tarbimine kogu maailmas väheneb, millega kahanevad võimalused eksportida teatavatele muudele kolmandatele turgudele; iv) Venemaal India grafiitelektroodisüsteemide suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed piiravad veelgi India eksportivate tootjate ekspordivõimalusi.

               (77)

               Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline dumpingu jätkumine.

               (78)

               Pärast avalikustamist väitis ainus koostööd teinud India eksportiv tootja HEG, et komisjon ei ole dumpingu jätkumise tõenäosuse hindamisel arvesse võtnud teavet, mis puudutab läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud ajavahemikku. Sellega seoses väitis kõnealune tootja, et komisjon ei ole võtnud alusmääruse artikli 18 kohaldamisel arvesse asjaolu, et India teine grafiitelektroodisüsteemide tootja GIL on investeerinud liidus asuvasse tootmisasutusse Graphite Cova GmbH (edaspidi „GIL Cova“). Veel väitis HEG, et GILil on pikaajaline strateegiline leping kuumtöödeldud roheliste elektroodide (pooltoode) müümiseks GIL Cova grafiidistamistehasele. Samuti väitis HEG, et GILi strateegilise investeeringu tõttu oli komisjoni järeldus, et India eksport liitu suureneb, väär ning järeldus, et mõlemal India tootjal on ekspordi jaoks vaba tootmisvõimsust, põhineb pelgalt oletustel. Tuginedes Indiast liitu suunatud ekspordi (sh HEGi ekspordi) vähenemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodile järgnenud ajavahemikul, väitis HEG ka seda, et meetmete aegumisega ei suurene liitu suunatud ekspordi maht.

               (79)

               Lisaks märkis HEG, et tootmisvõimsuse suurendamine oli vaid HEGi juhataja arusaam 2010. aasta soodsa majandusstsenaariumi valguses. HEGi aruandes 31. märtsil 2016 lõppenud majandusaasta kohta ei ole käsitletud ühtki uut direktorite nõukogus arutusel olevat ettepanekut tootmisvõimsuse suurendamise kohta.

               (80)

               Seoses põhjendustes 69 ja 70 kirjeldatud komisjoni hinnavõrdlusega, mis hõlmab eksporti muude kolmandate riikide turgudele, esitas HEG analüüsi, milles on võrreldud HEGi keskmisi CIF-/CFR-hindu eksportimisel nelja muusse kolmandasse riiki HEGi keskmise CIF-hinnaga eksportimisel liitu, mille põhjal HEG järeldas, et tema hinnad eksportimisel nelja muusse kolmandasse riiki olid keskmiselt kõrgemad kui tema hinnad eksportimisel liitu. Seepärast väitis HEG, et liidu turg, kus hinnatase on madalam, on selles võrdluses vähem atraktiivne.

               (81)

               Mis puudutab HEGi väidet GILi investeeringu kohta GIL Covasse vaatlusalusel perioodil, siis GIL eksportis liidu turule väga väikese koguse. Samas leitakse, et selle põhjus ei olnud üksnes GILi kõnealune investeering, vaid peamiselt suured dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, mida kohaldatakse GILi liitu suunatud ekspordi suhtes (kokku 15,7 %). Seepärast on dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et GIL jätkab hoolimata oma investeeringust GIL Covasse eksportimist liitu, muu hulgas võttes arvesse GILi vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust, mida on kirjeldatud eespool põhjendustes 72–75.

               (82)

               Seoses HEGi väitega ekspordi vähenemise kohta pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tuleb rõhutada, et see eksport toimus ajal, mil dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed kehtisid. Seepärast – isegi kui HEGi ekspordi maht pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vähenes – on tõenäoline, et HEGi eksport liitu dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneb, võttes arvesse seda, et hoolimata kehtinud meetmetest jätkas HEG eksportimist liidu turule märkimisväärsete dumpinguhindadega, samuti pidades silmas tema ekspordisuunitlusega ärimudelit ja vaba tootmisvõimsust, mis võib tulevikus veelgi suureneda, kui nõudlus tema toodete järele kasvab, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 59–75.

               (83)

               Seoses HEGi kavatsusega suurendada tootmisvõimsust rõhutatakse, et 2016. aastal korraldatud kohapealse kontrolli käigus näitas HEG kontrolli läbiviijatele lühifilmi, milles anti ülevaade asjaomasest kontsernist. Muu hulgas tutvustati selles äriühingu plaani suurendada tulevikus oma tootmisvõimsust. Lisaks selgitasid äriühingu esindajad kohapealse kontrolli käigus, et see plaan oli pandud ootele, võttes arvesse asjaolu, et äriühing ei kasutanud täielikult oma võimsust, ja üleilmse nõudluse vähenemist. Seepärast on dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoline, et nõudlus India grafiitelektroodisüsteemide järele liidu turul suureneb ja nii saab HEG stiimuli suurendada nõudluse rahuldamiseks oma tootmisvõimsust.

               (84)

               Seoses HEGi väitega, milles viidatakse liidu turu ja kolmandate riikide turgude hinnaerinevusele, tuleb rõhutada, et komisjon võrdleb põhjendustes 69 ja 70 hinnavõrdluse tegemisel India eksportivate tootjate keskmisi hindu muudel kolmandatel turgudel ja liidu, mitte India tootjate hindu liidu turul. Tuletagem meelde, et HEGi keskmine hind liidu turul on märkimisväärse dumpinguhinna tasemel ja lööb alla liidu tootjate keskmise hinna, mistõttu see kõnealuse võrdluse jaoks ei sobi.

               (85)

               Eespool öeldut arvesse võttes lükatakse HEGi väited tagasi.

               (86)

               Üks teine huvitatud isik väitis, et tänu väiksemale energiatarbimisele kui peamisele kulutegurile ja väiksematele tööjõukuludele on India tootjatel kulutõhususe seisukohast selge suhteline eelis. Tuleks siiski märkida, et uurimise käigus selgus, et peamine kulude kujundaja grafiitelektroodisüsteemide tootmisel Indias on tegelikult koks, mitte energia või tööjõud. Isegi kui India tootjatel on suhteline eelis, peaks see igal juhul mõjutama sarnaselt ekspordihinda ja normaalväärtust, mistõttu ei ole sel mingit mõju dumpingumarginaalile. See väide on seega faktiliselt vale ja seetõttu lükatakse see tagasi.

               (87)

               Seepärast kinnitatakse komisjoni järeldust, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, on tõenäoline dumpingu jätkumine.

         D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (88)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kaheksa tootjat (kaks eraldiseisvat äriühingut ja kaks kontserni). Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

         2.   Sissejuhatavad märkused

               (89)

               Nagu on märgitud põhjenduses 61, on grafiitelektroodisüsteemide tootmine tihedalt seotud elektrotehnilise terase tootmisega, kus grafiitelektroodisüsteeme kasutatakse elektriahjudes terasejäätmete sulatamiseks. Vaatlusalusel perioodil valitsesid elektrotehnilise terase tootmise sektoris negatiivsed turutingimused – tarbimine vähenes ja see kajastus ka grafiitelektroodisüsteemide tarbimises.

               (90)

               Kuna Indias on vaid kaks vaatlusalust toodet eksportivat tootjat, ei ole grafiitelektroodisüsteemide Indiast ja muudest kolmandatest riikidest Euroopa Liitu importimise kohta esitatud täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt alusmääruse artiklile 19.

         3.   Liidu tarbimine

               (91)

               Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, liites

                           i)

                           valimisse kaasatud liidu tootjate müügi, võttes aluseks küsimustikule antud vastustes esitatud andmed;

                           ii)

                           valimisse kaasamata koostööd teinud liidu tootjate müügi, võttes aluseks läbivaatamistaotluses esitatud andmed;

                           iii)

                           valimisse kaasamata koostööst hoidunud liidu tootja müügi, võttes aluseks asjaomase tootja aastaaruannetes esitatud andmed;

                           iv)

                           impordi Indiast, võttes aluseks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed, ning

                           v)

                           impordi kõikidest muudest kolmandatest riikidest, võttes aluseks Eurostati andmed (TARICi koodide tasandil).

               (92)

               Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Liidu tarbimine

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tarbimine (tonnides)

                           151 508

                           140 244

                           146 637

                           139 974

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              93

                              97

                              92

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastused, koostööst hoidunud liidu tootja aastaaruanded, läbivaatamistaotlus, Eurostat (TARICi koodide tasandil), artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (93)

               Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Täpsemalt vähenes liidu tarbimine 2013. aastal 7 %, suurenes 2013.–2014. aastal 4 % ja siis vähenes alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini uuesti 5 %.

               (94)

               Nagu on märgitud põhjendustes 61 ja 89, tulenes üldine nõudluse vähenemine elektrotehnilise terase tootmise sektoris valitsenud negatiivsetest turutingimustest, sest grafiitelektroodide müügimahud sõltuvad elektriahjudes toimuva terasetootmise mahu arengust.

               (95)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et turuosa ja tarbimise analüüsimisel tuleks arvesse võtta liidu tootjate importi nende USAs, Mehhikos, Jaapanis ja Malaisias asuvatelt seotud äriühingutelt, mis on viimasel kolmel aastal oluliselt kasvanud.

               (96)

               Liidu tarbimise arvutamisel võeti arvesse importi kõikidest muudest kolmandatest riikidest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 91, ja seepärast kajastub see nõuetekohaselt kogutarbimises. Seepärast lükati väide tagasi.

         4.   Import asjaomasest riigist

   4.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

      Tabel 3

      Impordimaht ja turuosa

               Riik

               2012

               2013

               2014

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               India

               Impordi maht (tonnides)

               9 000  – 10 000

               5 000  – 6 000

               7 000  – 8 000

               6 500  – 7 500

                  Indekseeritud impordimaht (2012 = 100)

                  100

                  57

                  80

                  74

               Turuosa (%)

               6–7

               3–4

               5–6

               4–5

                  Indekseeritud turuosa

                  100

                  62

                  83

                  80

                  Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

               (97)

               Impordi maht vaatlusalusel perioodil vähenes. See kahanes märkimisväärselt 2013. aastal (43 %), kasvas 2014. aastal ja kahanes uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes impordi maht vaatlusalusel perioodil 26 %.

               (98)

               Komisjon tegi impordi turuosa kindlaks põhjenduses 91 kirjeldatud liidu tarbimise alusel.

               (99)

               Turuosa arenes sarnaselt impordimahuga, st kahanes 2012.–2013. aastal ja kasvas 2013.–2014. aastal ning kahanes taas 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi seisuga. Kokkuvõttes vähenes turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2012. aastaga 1,2 % võrra.

               (100)

               Indiast pärit impordi turuosa jäi vaatlusaluse perioodi alguses vahemikku 6–7 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks vähenes see vahemikuni 4–5 %.

         4.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind

               (101)

               Komisjon tegi Indiast pärit impordi hinnasuundumuse kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis salvestatud andmete põhjal. See oli laias laastus kooskõlas koostööd teinud eksportiva tootja teatatud hindadega.

               (102)

               Asjaomasest riigist liitu saabuva impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Impordihind
                   (21)

                           Riik

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           India

                           Impordihind (eurot tonni kohta)

                           2 500  – 3 500

                           3 000  – 4 000

                           2 500  – 3 500

                           2 200  – 3 200

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              105

                              89

                              86

               (103)

               Kokkuvõttes langes keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 14 %. See tõusis 2012.–2013. aastal 5 % ning langes 2014. aastal 16 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 %.

         4.3.   Hinna allalöömine

               (104)

               Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrreldes i) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning ii) vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega India koostööd teinud tootja toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati asjakohaselt dumpinguvastase/tasakaalustava tollimaksu ja impordijärgsete kulude järgi.

               (105)

               Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (106)

               Võrdlusest on näha, et koostööd teinud eksportiva tootja kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %. Kui aga maha arvata dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, oleks hindade allalöömise marginaal 9 %. Koostööst hoidunud eksportiv tootja importis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid väga väikseid koguseid. Sellegipoolest hindas komisjon hinna allalöömist. Komisjon tegi kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli 12 %, lahutades arvutustest kehtestatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud. Samas põhineb see hinnang väga väikesel impordimahul ja koostöö puudumise tõttu ei ole selles arvesse võetud tooteliike. Seepärast on selle hinnangu usaldusväärsus piiratud.

         4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

      Tabel 5

      Impordimaht ja turuosa

               Riik

               2012

               2013

               2014

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Muud kolmandad riigid kokku

               Import (tonnides)

               33 000  – 35 000

               30 000  – 32 000

               34 000  – 36 000

               30 000  – 32 000

                  Indeks

                  100

                  90

                  103

                  90

               Turuosa (%)

               22–23

               22–23

               24–25

               22–23

               Hind (eurot tonni kohta)

               2 500  – 3 500

               2 400  – 3 400

               2 400  – 3 400

               2 300  – 3 300

                  Indeks

                  100

                  98

                  89

                  92

               Hiina

               Import (tonnides)

               14 000  – 15 000

               11 000  – 12 000

               16 000  – 17 000

               14 000  – 15 000

                  Indeks

                  100

                  80

                  117

                  103

               Turuosa (%)

               9–10

               8–9

               11–12

               10–11

               Hind (eurot tonni kohta)

               2 000  – 3 000

               1 500  – 2 500

               1 400  – 2 400

               1 600  – 2 600

                  Indeks

                  100

                  94

                  90

                  99

               USA

               Import (tonnides)

               3 000  – 4 000

               4 000  – 5 000

               4 200  – 5 200

               4 200  – 5 200

                  Indeks

                  100

                  118

                  129

                  128

               Turuosa (%)

               2–3

               3–4

               3–4

               3–4

               Hind (eurot tonni kohta)

               3 300  – 4 300

               3 200  – 4 200

               3 000  – 4 000

               2 800  – 3 800

                  Indeks

                  100

                  96

                  84

                  81

               Mehhiko

               Import (tonnides)

               3 000  – 4 000

               4 000  – 5 000

               5 500  – 6 500

               4 000  – 5 000

                  Indeks

                  100

                  127

                  165

                  119

               Turuosa (%)

               2–3

               3–4

               4–5

               3–4

               Hind (eurot tonni kohta)

               3 800  – 4 800

               3 900  – 4 900

               3 900  – 4 900

               4 000  – 5 000

                  Indeks

                  100

                  103

                  103

                  115

               Venemaa

               Import (tonnides)

               3 000  – 4 000

               2 500  – 3 500

               3 500  – 4 500

               3 700  – 4 700

                  Indeks

                  100

                  70

                  101

                  103

               Turuosa (%)

               2–3

               1–2

               2–3

               2–3

               Hind (eurot tonni kohta)

               3 000  – 4 000

               2 800  – 3 800

               2 500  – 3 500

               2 100  – 3 100

                  Indeks

                  100

                  91

                  79

                  75

               Jaapan

               Import (tonnides)

               4 500  – 5 500

               3 000  – 4 000

               3 000  – 4 000

               2 000  – 3 000

                  Indeks

                  100

                  74

                  62

                  50

               Turuosa (%)

               3–4

               2–3

               2–3

               1–2

               Hind (eurot tonni kohta)

               3 400  – 4 400

               3 300  – 4 300

               2 800  – 3 800

               2 900  – 3 900

                  Indeks

                  100

                  99

                  82

                  83

               Muud kolmandad riigid

               Import (tonnides)

               4 000  – 5 000

               4 000  – 5 000

               1 000  – 2 000

               700 – 1 700

                  Indeks

                  100

                  104

                  25

                  19

               Turuosa (%)

               2–3

               3–4

               0,5–1,5

               0,5–1,5

               Hind (eurot tonni kohta)

               2 600  – 3 600

               2 000  – 3 000

               1 900  – 2 900

               1 600  – 2 600

                  Indeks

                  100

                  83

                  78

                  72

                  Allikas: Eurostat (TARICi koodide tasandil).

               (107)

               Kooskõlas tarbimise vähenemisega kahanes 2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel import kõikidest muudest kolmandatest riikidest 10 %. Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil vahemikku 22–23 %. Imporditi peamiselt Hiinast, USAst, Mehhikost, Venemaalt ja Jaapanist, mis olid ainukesed riigid, kelle individuaalne turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurem kui 1 %.

               (108)

               Hinnad importimisel USAst, Jaapanist ja Mehhikost olid kõrgemad kui India eksportijate ja liidu tootjate hinnad. USAst ja Mehhikost pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil vähem kui 1 % võrra. Jaapanist pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 1,5 % võrra.

               (109)

               Hinnad importimisel Hiinast ja Venemaalt olid madalamad kui India eksportijate ja liidu tootjate hinnad (v.a 2012. aastal Venemaa puhul). Vastavalt teabele, mille liidu tootmisharu esitas läbivaatamistaotluses, sisaldas osa Hiinast pärit impordist väikese läbimõõduga (alla 400 millimeetri) grafiitelektroodisüsteeme, samal ajal kui valdav osa Indiast pärit impordist ja liidu tootmisharu toodangust koosnes suure läbimõõduga (üle 400 millimeetri) grafiitelektroodisüsteemidest, (22) mis on kallimad.

               (110)

               Hiina impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 1 % võrra ja jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 10–11 %, samal ajal kui Venemaalt pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 2–3 % ja suurenes vaatlusalusel perioodil 0,3 % võrra. See suurenemine ei kahjustanud liidu tootmisharu turuosa, mis kasvas vaatlusalusel perioodil 1,9 % võrra, nagu on selgitatud põhjenduses 123.

         5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   5.1.   Üldised tähelepanekud

               (112)

               Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

               (113)

               Nagu on märgitud põhjenduses 14, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

               (114)

               Kahju kindlakstegemisel tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis olid esitatud läbivaatamistaotluses, koostööst hoidunud liidu tootja aastaaruannetes ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustes. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis olid esitatud valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

               (115)

               Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamise määr, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.

               (116)

               Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               (117)

               Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

         5.2.   Makromajanduslikud näitajad

   a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamise määr

               (118)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamise määr muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamise määr

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           235 915

                           235 502

                           241 623

                           221 971

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              102

                              94

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           297 620

                           297 245

                           299 120

                           290 245

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              101

                              98

                           Tootmisvõimsuse rakendamise määr (%)

                           79

                           79

                           81

                           76

                              Allikas: läbivaatamistaotlus, koostööst hoidunud liidu tootja aastaaruanded ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (119)

               Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Täpsemalt suurenes see esmalt kuni 2014. aastani 2 % ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes 8 %.

               (120)

               Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %.

               (121)

               Tootmisvõimsuse vähenemise tulemusel langes tootmisvõimsuse rakendamise määr vaatlusalusel perioodil 3 % võrra.

         b)   Müügimaht ja turuosa

               (122)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügimaht liidus (tonnides)

                           107 655

                           103 779

                           103 704

                           102 123

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              96

                              96

                              95

                           Turuosa (%)

                           71,1

                           74,0

                           70,7

                           73,0

                              Allikas: läbivaatamistaotlus, koostööst hoidunud liidu tootja aastaaruanded ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (123)

               Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 5 %. Liidu tootmisharu turuosa suurus vaatlusalusel perioodil kõikus. 2013. aastal suurenes see 2,9 % võrra. Seejärel vähenes see 2014. aastal 3,3 % võrra ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2,3 % võrra. Kokkuvõttes suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 1,9 % võrra.

               (124)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et liidu tootmisharu turuosa kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta liidu tootjate importi nende USAs, Mehhikos, Jaapanis ja Malaisias asuvatelt seotud äriühingutelt. Liidu tootmisharu turuosa arvutamisel võetakse siiski aluseks tootmisharu enda toodangu müük liidu turul. Liidu tootmisharu importi ei võeta arvesse sellepärast, et see moonutaks üldist pilti: importi arvestataks kaks korda – ühelt poolt impordina ja teiselt poolt liidu tootmisharu müügina. Seepärast lükati see väide tagasi.

         c)   Kasv

               (125)

               2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kahanes liidu tarbimine 8 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 5 %, ent turuosa suurenes sellest hoolimata 1,9 % võrra.

         d)   Tööhõive ja tootlikkus

               (126)

               Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           1 526

                           1 539

                           1 475

                           1 523

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              101

                              97

                              100

                           Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

                           155

                           153

                           164

                           146

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              106

                              94

                              Allikas: läbivaatamistaotlus, koostööst hoidunud liidu tootja aastaaruanded ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (127)

               Tööhõive liidu tootmisharus püsis vaatlusalusel perioodil enam-vähem samal tasemel. Toodangu vähenemise tõttu (6 % vaatlusalusel perioodil) vähenes samal perioodil 6 % ka tootlikkus.

         e)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (128)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et Indiast pärit grafiitelektroodisüsteeme imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil India puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem, nagu on kirjeldatud põhjenduses 47. See langes kokku impordihinna langemisega võrreldes 2012. aastaga. Liidu tootmisharu sai kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest sellegipoolest kasu, säilitades ja pisut suurendades oma turuosa.

         5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   a)   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (129)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta)

                           3 784

                           3 468

                           2 997

                           2 825

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              92

                              79

                              75

                           Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

                           3 357

                           3 116

                           2 776

                           2 745

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              93

                              83

                              82

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (130)

               Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 25 % ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 825 euroni tonni kohta. Liidu tootmisharu pidi oma hindu vähendama, et arvesse võtta müügihindade üldist langust grafiitelektroodisüsteemide turul, mille põhjuseks oli nõudluse kahanemine elektrotehnilise terase tootmise sektoris.

               (131)

               Liidu tootmisharu keskmised tootmiskulud kahanesid vaatlusalusel perioodil vähem – 18 %. Peamine ühiku tootmiskulude kahanemist mõjutanud tegur oli tooraine hinna langus.

               (132)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et tooraine hind langes vaatlusalusel perioodil kogu maailmas rohkem, kui vähenesid liidu tootmisharu tooraine hankimise kulud. Seepärast oli liidu tootmisharu tooraine hankimise seisukohast ebatõhus, mistõttu oli küsitav tema elujõulisus.

               (133)

               Uurimise käigus leiti, et liidu tootmisharu hankis toorainet kogu maailmast seotud ja sõltumatutelt äriühingutelt hinnaga, mis jäi sarnasele tasemele, ning toorainete hankimisega seoses ei olnud mingeid märke ebatõhususest. Kuna väidet rohkem ei põhjendatud, lükati see tagasi.

         b)   Tööjõukulud

               (134)

               Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                           66 111

                           66 842

                           67 113

                           67 253

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              101

                              102

                              102

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (135)

               Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil vaid 2 %.

         c)   Laovarud

               (136)

               Varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Laovarud

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud

                           8 952

                           8 821

                           13 770

                           18 465

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              154

                              206

                           Lõppvarud protsendina toodangust

                           6

                           5

                           7

                           11

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (137)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude tase absoluutarvudes vaatlusalusel perioodil enam kui kahekordistus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid laovarud liidu tootmisharu toodangust umbes 11 %.

         d)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (138)

               Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 12

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

                           11,3

                           10,2

                           7,4

                           2,8

                           Rahavoog (eurodes)

                           47 981 432

                           46 443 978

                           30 426 147

                           31 283 121

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              97

                              63

                              65

                           Investeeringud (eurodes)

                           25 293 559

                           23 133 505

                           21 672 869

                           12 313 975

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              91

                              86

                              49

                           Investeeringutasuvus (%)

                           16,5

                           13,9

                           10,1

                           3,9

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

               (139)

               Et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes järk-järgult, kahanedes 2012. aasta 11,3 %-lt läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 2,8 %-le ehk 8,5 % võrra.

               (140)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemine oli põhjustatud selle suurtest haldus- ja müügikuludest.

               (141)

               Uurimise käigus leiti, et ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil vähenes, nagu on märgitud eespool põhjenduses 131. See mõjutas ka haldus- ja müügikulusid, ehkki valdav osa kuludest olid seotud toorainega. Seepärast lükati väide tagasi.

               (142)

               Netorahavoog näitab liidu tootja suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 35 %. Rahavoo märkimisväärne vähenemine tuleneb peamiselt kasumlikkuse märkimisväärsest vähenemisest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 139.

               (143)

               Vaatlusalusesse tootesse tehtud liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil enam kui poole võrra, kahanedes 2012. aasta 25 miljonilt eurolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks 12 miljonile eurole.

               (144)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et investeeringute vähenemine on seostatav pelgalt nõudluse kahanemise ja liigse grafiitelektroodisüsteemide tootmise võimsusega kogu maailmas.

               (145)

               Uurimise käigus leidis tõepoolest kinnitust, et grafiitelektroodisüsteemide tarbimine vaatlusalusel perioodil vähenes, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93. Samas tuleks märkida, et investeeringud, mida liidu tootmisharu tegi vaatlusalusesse tootesse viimase meetmete aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tarbimine samuti vähenes, ületasid kolm korda käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud investeerimise taset.

               (146)

               Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus kahanes 2012. aasta 16,5 %-lt läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks järk-järgult 3,9 %-le.

         5.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (147)

               Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest meetmetest oli enamiku kahjunäitajate areng negatiivne ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Sellegipoolest suutis liidu tootmisharu säilitada ja veidi suurendada oma turuosa, mis oli võimalik üksnes kasumi arvelt.

               (148)

               Ehkki seda negatiivset arengut võib põhjendada tarbimise vähenemisega (8 % vaatlusalusel perioodil), oli India import liidu turul siiski pidevalt olemas. Kõnealuseid imporditud tooteid müüdi hindadega, mis olid liidu tootmisharu hindadest madalamad ja mis lõid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad 3 % alla. Peale selle tehti kindlaks, et madalama hinnaga müügi marginaal oli 9 %. Seega avaldas India dumpinguhinnaga ja subsideeritud import siiski hinnasurvet. Hinnasurve käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõepoolest suurenes võrreldes eelmise meetmete aegumise läbivaatamisega, kus hinna allalöömise ulatus jäi alla 2 %.

               (149)

               Võttes arvesse vähenenud tarbimist ning dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordi avaldatavat hinnasurvet, oli liidu tootmisharu sunnitud langetama oma müügihindu. Seetõttu jäi liidu tootmisharu kasum, mis oli küll endiselt positiivne (2,8 %), läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 8 % sihtkasumi.

               (150)

               Pärast avalikustamist väitis koostööd teinud India eksportiv tootja, et kuna liidu tootmisharu turuosa oli suurenenud 2 %, on liidu tootjad saanud India impordi vähenemisest märkimisväärset kasu. Liidu tootmisharu turuosa oli väidetavalt isegi suurem, kui võtta arvesse liidu tootmisharu importi muudest kolmandatest riikidest. Samal ajal on liidu tootmisharul tulnud rinda pista muude allikate põhjustatud tiheda hinnakonkurentsiga (eeskätt madala hinnaga import Hiinast ja Venemaalt). Seepärast väideti, et kahju, mis väljendub liidu tootjate väidetavalt väiksemas turuosas, ei saa seostada India impordiga.

               (151)

               Uurimise käigus selgus, et India impordi maht ja turuosa tõepoolest vähenesid, ent nagu on selgitatud eespool põhjenduses 148, avaldas India dumpinguhinnaga ja subsideeritud import siiski hinnasurvet, mis käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes eelmise meetmete aegumise läbivaatamisega isegi suurenes. Seepärast lükati väide tagasi.

               (152)

               Sama huvitatud isik väitis ka, et komisjon ei ole arvesse võtnud seda, et üheks peamiseks hinnasurve põhjustajaks liidu turul on madala hinnaga import Hiinast ja Venemaalt, ning kutsus üles analüüsima enne liidu tootmisharule põhjustatud kahju kordumise tõenäosuse kindlakstegemist põhjalikult vaatlusaluse toote importi kõnealustest riikidest. Samuti väitis kõnealune isik, et mõned Hiina tootjad olid suurendanud suure läbimõõduga grafiitelektroodisüsteemide eksporti liidu turule.

               (153)

               Seoses Hiinast ja Venemaalt pärit grafiitelektroodisüsteemide impordihinnaga tuleks meelde tuletada põhjendustes 109 ja 111 selgitatut: i) kõnealustest riikidest pärit impordi hindu ei olnud võimalik võrrelda tooteliikide kaupa, nagu sai teha India puhul koostööd teinud eksportiva tootja üksikasjaliku teabe alusel; ii) komisjonile kättesaadav kõnealuste riikide impordistatistika ei võimalda vahet teha eri tooteliikidel ning iii) vastavalt teabele, mille liidu tootmisharu esitas läbivaatamistaotluses ja mida kasutajad kinnitasid, imporditi kõnealustest riikidest peamiselt väikese läbimõõduga grafiitelektroodisüsteeme, mis on odavamad. Peale selle ei põhjendanud koostööd teinud India eksportiv tootja oma väidet Hiina suure läbimõõduga grafiitelektroodisüsteemide liitu suunatud ekspordi suurenemise kohta.

               (154)

               Mis puudutab Hiinast ja Venemaalt pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi mahtu ja turuosa, siis nagu eespool põhjenduses 110 on selgitatud, suurenes Hiina impordi turuosa vaatlusalusel perioodil 1 % ja Venemaa impordi turuosa 0,3 % võrra. See suurenemine ei kahjustanud liidu tootmisharu turuosa, mis kasvas vaatlusalusel perioodil 1,9 % võrra, nagu on selgitatud põhjenduses 110. Seepärast lükati väide tagasi.

               (155)

               Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu oli väiksema läbimõõduga grafiitelektroodisüsteemide tootmiseks ebatõhus, sest selliste toodete müük moodustas vaid osa liidu tootmisharu müügi kogumahust.

               (156)

               Tavaliselt tagavad turutingimused selle, et pakkumine, nimelt müüdava toote liik, lähtub nõudlusest. Kuna väidet liidu tootmisharu ebatõhususe kohta ei põhjendatud, lükati see tagasi.

               (157)

               Sama huvitatud isiku väitel puudusid analüüsid selle kohta, milline on muudest riikidest, sealhulgas USAs, Mehhikos, Malaisias ja Jaapanis asuvatelt sidusettevõtjatelt pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise mõju.

               (158)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 108, olid hinnad importimisel USAst, Jaapanist ja Mehhikost kõrgemad kui India eksportijate ja liidu tootjate hinnad. Nendest riikidest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 0,1 % võrra ja jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus alla 10 %. Samuti ei olnud komisjonil mingeid tõendeid selle kohta, et kõnealustest riikidest imporditi dumpinguhinnaga. Seepärast lükati väide tagasi.

               (159)

               Sama huvitatud isik väitis, et hinna allalöömise marginaali ja madalama hinnaga müügi marginaali arvutamisel tooteliikide kaupa oli komisjon kasutanud toodete kontrollnumbreid, milles ei ole arvesse võetud kasutatud toorainet, mis aga mõjutas kulusid ja hindu märkimisväärselt. Samast toorainest valmistatud tooteliikide võrdlemise tulemusel langeb madalama hinnaga müügi marginaal 9 %-lt 8 %-le.

               (160)

               Tooraine erinevus toote kontrollnumbris tõepoolest ei kajastu ning seega ei võetud hinna allalöömise marginaali ja madalama hinnaga müügi marginaali arvutamisel seda erinevust arvesse. Samas, kui jagada kõnealuste marginaalide arvutamisel tooteliigid kasutatud toorainet arvesse võttes, millele viitas huvitatud isik pärast avalikustamist, langeb põhjenduses 148 märgitud madalama hinnaga müügi marginaal vaid 1 % võrra 8 %-le. Seetõttu ei mõjutanud see vähenemine oluliselt komisjoni järeldust madalama hinnaga müügi marginaali kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (161)

               Sama huvitatud isik seadis kahtluse alla esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 8 % sihtkasumi, väites, et grafiitelektroodisüsteemide tootjad kandsid seoses terase rahvusvahelise nõudluse vähenemisega kahju ja seepärast ei olnud kõnealune sihtkasum enam põhjendatud.

               (162)

               Tuletagem meelde, et sihtkasum samasuguse toote müügilt liidu turul peaks olema kasum, mille seda liiki tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga/subsideeritud impordi puudumisel. Sellega seoses, nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1629/2004 põhjenduses 26, uuriti põhjalikult liidu tootmisharu kasumit ajal, mil dumpinguhinnaga impordi turuosa oli väikseim (st 1999. aastal). Selle põhjal tehti lõplik järeldus, et kahjumimarginaali kindlaksmääramisel kasutatavaks kasumimarginaaliks, mida oleks mõistlik pidada ühenduse tootmisharu finantsolukorda kajastavaks marginaaliks Indiast pärit kahjuliku dumpingu puudumise korral, tuleks määrata 8 %. Seepärast lükati väide tagasi.

               (163)

               Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil äärmiselt ebakindel, mis on enamjaolt seostatav negatiivsete turutingimuste ja järgnenud tarbimise vähenemisega. Seepärast keskendus komisjon hindamisel Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosusele.

         6.   Kahju kordumise tõenäosus

               (164)

               Et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus India suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti järgmist: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Indias, eksport Indiast muudesse kolmandatesse riikidesse ning liidu turu atraktiivsus.

               (165)

               Põhjenduses 75 on jõutud järeldusele, et on tõenäoline, et India eksportivad tootjad jätkavad juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, märkimisväärsete koguste eksportimist liitu ja isegi suurendavad oma praegust ekspordimahtu ning et see eksport toimub tõenäoliselt dumpinguhinnaga.

               (166)

               Nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 60, oli India tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnangute kohaselt ligikaudu 160 000 tonni, samal ajal kui vaba tootmisvõimsus jäi hinnangute kohaselt vahemikku 40 000 – 50 000 tonni, mis moodustas 29–36 % liidu tarbimisest samal perioodil. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 59, suurendavad India eksportivad tootjad oma võimsust nõudluse kasvamise korral tõenäoliselt veelgi. Nagu on märgitud põhjenduses 62, kehtestasid India ametiasutused 2014. aasta novembri lõpus Hiinast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. On oodata, et India tootjad suurendavad selle tulemusel siseturul oma turuosa.

               (167)

               Põhjendustes 72–75 kirjeldatud liidu turu atraktiivsuse tõttu on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse vähemalt osa vabast tootmisvõimsusest ümber liidu turule. Lisaks on India tootjad tugeva ekspordisuunitlusega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 63. Mis puudutab grafiitelektroodisüsteemide hindu, siis mõne India ekspordi sihtkoha puhul tehti kindlaks kõrgemad hinnad kui liidus, nagu on kirjeldatud põhjenduses 69. Kuna tootevalik on erinev ja selle hinnavõrdluse usaldusväärsus on piiratud, ei muuda see teave üldist hinnangut, et uus tootmisvõimsus suunatakse liidu turule.

               (168)

               Nagu on märgitud põhjenduses 66, oli Venemaa kehtestanud Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes dumpinguvastased meetmed ja eksport Indiast Venemaale vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. See tähendab, et India eksportivate tootjate juurdepääs kolmandale peamisele eksporditurule on piiratud ja praeguse või isegi suureneva vaba tootmisvõimsusega, millele on osutatud põhjenduses 166, on väga tõenäoline, et India eksportivad tootjad suurendavad märkimisväärselt oma vaatlusaluse toote eksporti liidu turule, kui meetmetel lastakse aeguda.

               (169)

               Nagu on kindlaks tehtud põhjenduses 106, oleks Indiast pärit impordi hind ilma dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksuta löönud liidu müügihinna alla 9 %. Koostööst hoidunud eksportiva tootja puhul oleks hindade allalöömise marginaal olnud ilma dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksuta 12 %. See viitab sellele, milline oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral Indiast pärit impordi tõenäoline hinnatase. Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks tublisti hinnasurve liidu turul, halvendades veelgi liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

               (170)

               Seoses mahuga on väga tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamine võimaldab India eksportivatel tootjatel suurendada liidu turul oma turuosa. Eelkõige oleks koostööst hoiduval eksportival tootjal, kelle suhtes kohaldatakse praegu kõrgemat tollimaksumäära (15,7 %), tugev stiimul jätkata märkimisväärsete koguste eksportimist liidu turule. Kui see peaks juhtuma, kahaneks viivitamata liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa.

               (171)

               Seega suurendaksid India eksportivad tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tõenäoliselt oma esindatust – impordimahtu ja turuosa – liidu turul. See suurendab liidu turul hinnasurvet, mis mõjub kahjulikult liidu tootmisharu kasumlikkusele ja finantsolukorrale. Samuti halvendab see veelgi liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

               (172)

               Eespool öeldut arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumine väga tõenäoline.

         E.   LIIDU HUVI

               (173)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas India suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

               (174)

               Siinkohal olgu meelde tuletatud, et esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

               (175)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (176)

               Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (177)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 147, võimaldasid meetmed liidu tootmisharul säilitada oma turuosa. Samal ajal on põhjenduses 172 jõutud järeldusele, et kui India suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb. Seega võib järeldada, et India suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks liidu tootmisharule kasulik.

         2.   Importijate/kauplejate huvid

               (178)

               Nagu on märgitud põhjenduses 16, ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd ega andnud endast teada ükski importija. Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele kahjulikku mõju, mis oleks suurem kui meetmetest tekkiv kasu.

         3.   Kasutajate huvid

               (179)

               Nagu on märgitud põhjenduses 18, vastas 53 kasutajast, kellega ühendust võeti, küsimustikule kaheksa. Neist neli on kasutanud Indiast imporditud grafiitelektroodisüsteeme. Nende import moodustas kogu vaatlusaluse toote Indiast pärit impordist ligikaudu 20 %.

               (180)

               Siinkohal olgu meelde tuletatud, et esialgse uurimise käigus leiti, et meetmete kehtestamise mõju kasutajatele ei oleks märkimisväärne. Hoolimata sellest, et meetmed olid kehtinud kümme aastat, jätkasid liidu kasutajad toodete hankimist muu hulgas Indiast. Kasutajad ei esitanud mingit teavet, mis oleks osutanud muude allikate leidmisel esinenud raskustele, ja sellist teavet ei avastatud ka uurimise käigus.

               (181)

               Lisaks olgu meelde tuletatud, et seoses meetmete kehtestamise mõjuga kasutajatele järeldati esialgses uurimises, et arvestades grafiitelektroodisüsteemide hankimise kulude vähest mõju grafiitelektroodisüsteeme kasutavatele tööstusharudele, on ebatõenäoline, et kõnealuste kulude kasvul oleks toodet kasutavale tööstusharule märkimisväärne mõju. Neid järeldusi kinnitati käesoleva läbivaatamise käigus, kuivõrd pärast meetmete kehtestamist ei oldud leitud ühtki märki vastupidisest. Peale selle ei olnud ükski neljast kasutajast meetmete säilitamise vastu.

               (182)

               Üks terasetootjate ühendus (Saksamaa ühendus Wirtschaftsvereinigung Stahl) oli meetmete kohaldamise jätkamise vastu, väites, et meetmed panevad liidu terasetootjad ebasoodsamasse konkurentsiolukorda võrreldes terasetootjatega teistes piirkondades, kus ei ole grafiitelektroodisüsteemide suhtes meetmeid kehtestatud. Kõnealune ühendus väitis, et meetmete kohaldamise jätkamine võimaldab liidu tootmisharul säilitada oma turgu valitseva seisundi. Pärast meetmete kehtestamist toimunud Indiast pärit impordi arengust on siiski selgelt näha, et see import vaatlusalusel perioodil jätkus. Peale selle näitas uurimine, et grafiitelektroodisüsteemid jõuavad üha rohkem liidu turule mitmest muust kolmandast riigist.

               (183)

               Selle põhjal ja kooskõlas esialgse uurimise käigus tehtud järeldustega võib eeldada, et meetmete kohaldamise jätkamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju ja et seetõttu ei ole kaalukaid põhjusi järeldada, et olemasolevate meetmete kehtivuse pikendamine ei ole liidu huvides.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (184)

               Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid Indiast pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

         F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (185)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

               (186)

               Eespool öeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kohaldatavad, määrusega (EL) nr 1225/2009 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (187)

               Pärast avalikustamist palus koostööd teinud India eksportiv tootja komisjonil kaaluda meetmete kohaldamise jätkamist kahe aasta jooksul. Uurimise käigus ei avastatud siiski ühtki erandlikku asjaolu, mis õigustaks meetmete kestuse piiramist kahele aastale.

               (188)

               Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (189)

               Taotlus kohaldada individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (23) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muudatusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksu määrasid.

               (190)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei ole arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 (TARICi kood 8545110010) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide, mille näivtihedus on vähemalt 1,65 g/cm3 ja elektritakistus on kuni 6,0 μΩ.m, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARICi kood 8545909010) alla kuuluvate niplite impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.
   2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allnimetatud tootjate valmistatud toodete puhul järgmine:

               Äriühing

               Tollimaksu määr

               TARICi lisakood

               Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

               9,4 %

               A530

               HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

               0 %

               A531

               Kõik muud äriühingud

               8,5 %

               A999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. märts 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  Nõukogu 13. septembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 295, 18.9.2004, lk 10).

      (3)  Nõukogu 13. septembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 295, 18.9.2004, lk 4).

      (4)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1354/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 350, 30.12.2008, lk 24).

      (5)  Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1186/2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 332, 16.12.2010, lk 17).

      (6)  Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1185/2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 332, 16.12.2010, lk 1).

      (7)  ELT C 82, 10.3.2015, lk 5.

      (8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). See määrus on kodifitseeritud alusmäärusega.

      (9)  Teade Indiast pärit teatavate grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 415, 15.12.2015, lk 33).

      (10)  Teade Indiast pärit teatavate grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 415, 15.12.2015, lk 25).

      (11)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93) See määrus on kodifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1037 (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

      (12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw.

      (13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf.

      (14)  http://hegltd.com/ ja http://www.graphiteindia.com/.

      (15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

      (16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html.

      (17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

      (18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf.

      (19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (vt GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation (pdf), lk 14).

      (20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1.

      (21)  Keskmine hind ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid/tasakaalustavaid tollimakse.

      Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

      (22)  Nii väikese kui ka suure läbimõõduga grafiitelektroodid kuuluvad samade TARICi koodide alla.

      (23)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.