title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2019/757, 13. mai 2019, millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 3

text:
                  14.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 125/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/757,
         13. mai 2019,
         millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 3
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 224/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis (1), eriti selle artikli 17 lõiget 3,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 224/2014.

                     (2)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2127 (2013) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 18. aprillil 2019 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. mai 2019

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               F. MOGHERINI

            (1)  ELT L 70, 11.3.2014, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa A osas (Isikud) asendatakse allpool nimetatud isikut käsitlev kanne järgmise kandega:

               „12.   Abdoulaye HISSENE (teise nimega: a) Abdoulaye Issène; b) Abdoulaye Hissein; c) Hissene Abdoulaye; d) Abdoulaye Issène Ramadane; e) Abdoulaye Issene Ramadan; f) Issene Abdoulaye)

                  Sünniaeg: a) 1967; b) 1. jaanuar 1967

                  Sünnikoht: a) Ndele, Bamingui-Bangoran, Kesk-Aafrika Vabariik; b) Haraze Mangueigne, Tšaad

                  Kodakondsus: a) Kesk-Aafrika Vabariik; b) Tšaad

                  Passi nr: KAVi diplomaatiline pass nr D00000897, välja antud 5. aprillil 2013 (kehtiv kuni 4. aprillini 2018)

                  Riiklik isikukood: Tšaadi riiklik isikutunnistus nr 103-00653129-22, välja antud 21. aprillil 2009 (kehtiv kuni 21. aprillini 2019)

                  Aadress: a) KM5, Bangui, Kesk-Aafrika Vabariik; b) Nana-Grebizi, Kesk-Aafrika Vabariik; c) Ndjari, Ndjamena, Tšaad

                  ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:17. mai 2017

                  Muu teave: Hissène oli varem endise Kesk-Aafrika Vabariigi presidendi Michel Djotodia kabinetti kuuluv noorte- ja spordiminister. Enne seda oli ta erakonna Convention des patriotes pour la justice et la paix (õiguse ja rahu patriootide konvent) juht. Samuti kuulutas ta ennast relvarühmituste juhiks Banguis, eelkõige piirkonnas PK5 (3. piirkond). Isa nimi on Abdoulaye. Ema nimi on Absita Moussa. Olemas foto lisamiseks Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehele https://www.interpol.int/en/notice/search/un/6098910.

                  Teave sanktsioonide komitee esitatud loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

               Abdoulaye Hissène kanti loetellu 17. mail 2017 resolutsiooni 2339 (2017) punkti 16 ja punkti 17 alapunkti g alusel kui isik, kes „osaleb tegevuses või toetab tegevust, millega ohustatakse Kesk-Aafrika Vabariigis rahu, stabiilsust või julgeolekut, sealhulgas tegevuses, millega ohustatakse või takistatakse poliitilise ülemineku protsessi või stabiliseerimis- ja lepitusprotsessi või millega õhutatakse vägivalda“, ning kes tegeleb „ÜRO missioonide või rahvusvaheliste rahuvalveüksuste, sealhulgas MINUSCA, Euroopa Liidu missioonide ja neid toetavate Prantsuse operatsioonide vastu suunatud rünnakute kavandamise, juhtimise, spondeerimise või toimepanemisega.“

                     Lisateave

               Abdoulaye Hissène ja teised ex-Séléka liikmed tegid koostööd endise Kesk-Aafrika Vabariigi (KAV) presidendi François Bozizé'd toetavate anti-balaka mässajatega, sealhulgas Maxime Mokomiga, õhutades 2015. aasta septembris toimunud vägivaldseid proteste ja kokkupõrkeid, mis olid osa ebaõnnestunud riigipöördekatsest, millega sooviti kukutada valitsus sel ajal, kui toonane üleminekuaja president Catherine Samba-Panza osales 2015. aasta ÜRO Peaassambleel. KAVi valitsus esitas Mokomi, Hissène'i ja teiste isikute suhtes süüdistused mitmete kuritegude eest, sealhulgas mõrva, süütamise, piinamise ja rüüstamise eest, seoses ebaõnnestunud riigipöördekatsega.
               2015. aastaks oli Hissène'ist saanud üks Bangui piirkonnas PK5 asuva rohkem kui 100 võitlejast koosneva relvarühmituse peamisi juhte. Sellel positsioonil takistas ta ametivõimude liikumisvabadust ja tagasipöördumist piirkonda, muu hulgas transpordi ja kaubandustegevuse ebaseadusliku maksustamise kaudu. 2015. aasta teisel poolel tegutses Hissène ex-Séléka „Nairobistide“ esindajana Banguis, osaledes lähenemises Mokomi juhitud anti-balaka võitlejatega. Haroun Gaye ja Hissène'i juhitud relvastatud võitlejad võtsid osa vägivaldsete sündmuste toimepanemisest, mis leidsid aset Banguis 26. septembrist3. oktoobrini 2015.
               Hissène'i rühmituse liikmeid kahtlustatakse osalemises ex-Séléka juhi Mohamed Moussa Dhaffane'i sõiduki vastu suunatud rünnakus 13. detsembril 2015. aastal (põhiseadusliku referendumi kuupäev). Hissène'i süüdistatakse vägivallale õhutamises Bangui piirkonnas KM5, mille tulemusel tapeti viis ja haavata sai kakskümmend isikut ning millega takistati kohalike elanike hääletamist põhiseaduslikul referendumil. Hissène seadis valimised ohtu, tekitades erinevate rühmituste vahel vasturünnakute tsükli.
               15. märtsil 2016 vahistas politsei Hissène'i Bangui M'poko lennujaamas ning toimetas ta riikliku sandarmeeria uurimis- ja juurdlusosakonda. Hissène'i relvarühmitus vabastas ta seejärel jõuga ning röövis relva, mille MINUSCA oli varem seoses komitee poolt heaks kiidetud vabastamistaotlusega sandarmeeriale üle andnud.
               Pärast moslemi kaupmeeste vahistamist riiklike julgeolekuorganite poolt piirkonnas PK12 röövisid Gaye ja Hissène'i relvarühmitused 19. juunil 2016 viis politseinikku. MINUSCA üritas 20. juunil pantvangid vabastada. Hissène'i ja Gaye juhitud relvastatud isikud korraldasid pantvange vabastada üritavate rahuvalvajatega tulevahetuse. Tulevahetuse tulemusel hukkus vähemalt kuus isikut ning üks rahuvalvaja sai haavata.
               Hissène juhtis 12. augustil 2016 kuuest sõidukist koosnevat konvoid, mis transportis raskelt relvastatud isikuid. MINUSCA pidas Banguist põgeneva konvoi kinni Sibutist lõuna pool. Teel põhja suunas pidas konvoi mitmes kontrollpunktis sisejulgeolekujõududega tulevahetusi. Lõpuks peatas MINUSCA konvoi 40 kilomeetri kaugusel Sibutist. Vastastikuse tulevahetuse järel võttis MINSUCA kinni 11 meest, kuid Hissène ja mitu teist võitlejat pääsesid põgenema. Vahistatud isikud teatasid MINUSCAle, et konvoi juht oli Hissène, kelle eesmärgiks oli jõuda Briasse ning osaleda Nourredine Adami poolt korraldatud ex-Séléka rühmituste kogunemisel.
               Ekspertide rühm reisis 2016. aasta augustis ja septembris kahel korral Sibutisse, et uurida Hissène'ile, Gaye'le ja Hamit Tidjanile kuuluvaid esemeid, mis leiti konvoist ning mille MINUSCA 13. augustil konfiskeeris. Rühm uuris samuti Hissène'i majast 16. augustil konfiskeeritud laskemoona. Kuuest sõidukist ning kinni peetud isikute käest konfiskeeriti surmavat ja mittesurmavat sõjavarustust. Kesksandarmeeria korraldas 16. augustil 2016 Hissène'i kodus Banguis läbiotsimise. Selle käigus leiti rohkem kui 700 relva.
               4. septembril 2016 avas Hissène'ile ja tema toetajatele Kaga-Bandorost järele tulnud kuuest mootorratturist koosnev ex-Séléka rühmitus Dékoa läheduses MINUSCA vastu tule. Selle juhtumi käigus tapeti üks ex-Séléka võitleja, kaks rahuvalvajat ja üks tsiviilisik said haavata.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/760, 13. mai 2019, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Yarrowia lipolytica pärmseente biomass ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  14.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 125/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/760,
         13. mai 2019,
         millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule Yarrowia lipolytica pärmseente biomass ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, milles käsitletakse uuendtoitu ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

                     (2)

                     Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse lubatud uuendtoitude liidu loetelu.

                     (3)

                     Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon esitama rakendusakti eelnõu uuendtoidu liidu turule laskmise lubamise ja liidu loetelu ajakohastamise kohta.

                     (4)

                     10. aprillil 2017 esitas äriühing Skotan S.A. (edaspidi „taotleja“) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (3) artiklile 4 Poola pädevale asutusele taotluse lasta kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punkti d tähenduses uuendtoiduna liidu turule Yarrowia lipolytica pärmseente biomass. Taotluse kohaselt kasutataks Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi toidulisandites. Taotleja kavandatud maksimaalne kasutatav kogus on 3 g päevas 3–9aastaste laste puhul ja 6 g päevas järgmiste vanuserühmade puhul.

                     (5)

                     Poola pädev asutus esitas 15. novembril 2017 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõudis asutus järeldusele, et Yarrowia lipolytica pärmseente biomass vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

                     (6)

                     Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse uuendtoidu liidus turule laskmise iga taotlust, mis on esitatud liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena.

                     (7)

                     Taotlus Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi uuendtoiduna liidus turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ning see vastab ühtlasi määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele.

                     (8)

                     Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) 22. juunil 2018 ja palus esitada teadusliku arvamuse Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kui uuendtoidu hindamise põhjal.

                     (9)

                     Toiduohutusamet võttis 17. jaanuaril 2019 vastu teadusliku arvamuse „Scientific Opinion on the safety of Yarrowia lipolytica yeast biomass as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (4) („Teaduslik arvamus Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kui uuendtoidu ohutuse kohta vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.

                     (10)

                     Toiduohutusameti arvamus annab piisavalt alust kinnitada, et Yarrowia lipolytica pärmseente biomass vastab toidulisandites kasutamisel ning kavandatud kasutusviiside ja koguste puhul määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 sätetele.

                     (11)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (5) on sätestatud nõuded toidulisanditele. Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi kasutamist tuleks lubada, ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi nõuete kohaldamist.

                     (12)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud Yarrowia lipolytica pärmseente biomass lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

               2.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

               3.   Käesolevas artiklis sätestatud loaga ei piirata direktiivi 2002/46/EÜ sätete kohaldamist.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

            (2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

            (4)  EFSA Journal 2019; 17(2):5594.

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

                        1.

                        Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

                                    „Lubatud uuendtoit

                                    Uuendtoidu kasutamise tingimused

                                    Täiendavad märgistuse erinõuded

                                    Muud nõuded

                                       Yarrowia lipolytica pärmseente biomass

                                    Määratud toidugrupp

                                    Piirnorm

                                    Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „Yarrowia lipolytica pärmseente kuumsurmatud biomass“.“

                                    Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid

                                    6 g päevas laste puhul alates 10. eluaastast, noorukite ja täiskasvanud üldelanikkonna puhul
                                    3 g päevas 3–9aastaste laste puhul

                        2.

                        Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:

                                    „Lubatud uuendtoit

                                    Spetsifikatsioon

                                       Yarrowia lipolytica pärmseente biomass

                                       Kirjeldus/määratlus

                                    Uuendtoit on Yarrowia lipolytica pärmseente kuivatatud ja kuumsurmatud biomass.

                                       Omadused/koostis

                                    Valgud: 45–55 g/100 g
                                    Kiudainesisaldus: 24–30 g/100 g
                                    Suhkrud: < 1,0 g/100 g
                                    Rasv: 7–10 g/100 g
                                    Tuha üldsisaldus: ≤ 12 %
                                    Veesisaldus: ≤ 5 %
                                    Kuivainesisaldus: ≥ 95 %

                                       Mikrobioloogilised kriteeriumid

                                    Aeroobsete mikroobide üldarv: ≤ 5 × 103 CFU/g
                                    Pärm- ja hallitusseente arv: ≤ 102 CFU/g
                                    Elujõulised Yarrowia lipolytica rakud: (1) < 10 CFU/g (st avastamispiir)
                                    Koliformsed bakterid: ≤ 10 CFU/g

                                       Salmonella spp.: 25 grammis ei leidu

               (1)  Tuleb testida vahetult pärast kuumtöötlemisetappi. Tuleb võtta meetmeid, et vältida ristsaastumist Yarrowia lipolytica elujõuliste rakkudega uuendtoidu pakendamise ja/või ladustamise ajal.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/764, 14. mai 2019, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaadile kõigi loomaliikide söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  15.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 126/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/764,
         14. mai 2019,
         milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaadile kõigi loomaliikide söödalisandina
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotlused käsitlesid Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaadi kasutamist kõigi loomaliikide söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. oktoobri 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaat kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit võib käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina ning et söödalisandi nahka ja silmi ärritava või ärritava toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib lihtsustada silo tootmist haljasmaterjalist, mida on kerge või mõõdukalt raske sileerida. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas amet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                     (5)

                        Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisades esitatud tingimustel.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
            Brüssel, 14. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  EFSA Journal 2018; 16(10): 5455.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Sisalduse alammäär

                        Sisalduse ülemmäär

                        Muud tingimused

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Söödalisandi CFU / värske materjali kg

                           Tehnoloogilised lisandid: silokonservandid

                        1k20757

                           Lactobacillus hilgardii tüvi CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvi CNCM I-4323/NCIMB 40788

                           Söödalisandi koostis

                           Lactobacillus hilgardii tüvest CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvest CNCM I-4323/NCIMB 40788 saadud preparaat, mis sisaldab vähemalt 1,5 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta (suhe 1:1).

                           Toimeaine kirjeldus

                           Lactobacillus hilgardii tüvi CNCM I-4785 ja Lactobacillus buchneri tüvi CNCM I-4323/NCIMB 40788.

                           Analüüsimeetod
                            (1)

                        Loendamine söödalisandis ja eelsegudes: pindkülvimeetod MRS-agarile: Standard EN 15787.
                        Söödalisandi tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

                        Kõik loomaliigid

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

                                    2.

                                    Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 3 × 108 CFUd (L. hilgardii CNCM I-4785 ja L. buchneri CNCM I-4323/NCIMB 40788, suhtes 1:1) kergesti ja keskmiselt sileeritava värske materjali kilogrammi kohta (2).

                                    3.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, nagu respiraatorit.

                        4. juuni 2029

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

               (2)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Keskmiselt sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid värskes materjalis. Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/765, 14. mai 2019, millega tunnistatakse kehtetuks Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2

text:
                  15.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 126/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/765,
         14. mai 2019,
         millega tunnistatakse kehtetuks Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 (1) (edaspidi „alusmäärus“) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         pärast konsulteerimist liikmesriikidega
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 157/2013 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 62,3 eurot Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“ või „asjaomane riik“) imporditava bioetanooli tonni kohta. Edaspidi viidatakse nendele meetmetele kui „kehtivatele meetmetele“.

               1.2.   Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

                     (2)

                     Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta, (3) sai komisjon 7. novembril 2017 taotluse algatada määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine.

                     (3)

                     Taotluse esitas ePure (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu bioetanooli kogutoodangust.

                     (4)

                     Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise ja kordumise.

               1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                     (5)

                     Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 20. veebruaril 2018Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               1.4.   Huvitatud isikud

                     (6)

                     Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, kauplejatele/segu valmistajatele ja USA ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning kauplejatele ja kutsus neid uurimises osalema.

                     (7)

                     Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               1.5.   Väljavõtteline uuring

                     (8)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

               1.5.1.   USA eksportivate tootjate ja kauplejate/segu valmistajate väljavõtteline uuring

                     (9)

                     Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil eksportivatel tootjatel ja kauplejatel/segu valmistajatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon asjaomastel USA ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad ning kauplejad/segu valmistajad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (10)

                     Endast andis teada kaheksa biokütuste tootjat. Samas ei tootnud ükski neist uurimisalust toodet.

                     (11)

                     Lisaks andis endast teada kolm biokütustega seotud USA ühendust, mis registreeriti huvitatud isikutena.

               1.5.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (12)

                     Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim põhines peamiselt tootmismahul, kuid samuti tagati valimi suur geograafiline ulatus ja eri rühmade esindatus. Kavandatud valim koosnes neljast liidu tootjast ning komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi.

                     (13)

                     Pärast märkuste saamist otsustati üks esialgsesse valimisse kaasatud tootja asendada, kuna ta oli seotud teise esialgsesse valimisse kaasatud tootjaga. Valimisse kaasatud nelja tootja toodang moodustas 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus toodetud bioetanoolist. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.

               1.5.3.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (14)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

                     (15)

                     Nõutud teabe esitasid kolm sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Sellest lähtuvalt otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

               1.6.   Koostööst keeldumine

                     (16)

                     Kuna ükski endast valimi moodustamise ajal teada andnud USA tootjatest ei tootnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisalust toodet, pidi komisjon kasutama eksportivate tootjate puhul kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artiklile 18.

                     (17)

                     Komisjon teavitas USA ametiasutusi alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

                     (18)

                     Kuigi ükski eksportiv tootja ei teinud koostööd, esitasid kogu uurimise vältel seisukohti kolm biokütustega seotud USA ühendust, kes olid endast teada andnud. Neid seisukohti võeti arvesse.

               1.7.   Vastused küsimustikule

                     (19)

                     Komisjon saatis küsimustikud neljale valimisse kaasatud liidu tootjale ja kolmele endast teada andnud sõltumatule importijale.

                     (20)

                     Küsimustikele vastas neli valimisse kaasatud liidu tootjat ja kolm sõltumatut importijat. Kolmest sõltumatust importijast kaks ei importinud tegelikult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisalust toodet vaatlusalusest riigist, mistõttu neid ei võetud edasise uurimise käigus arvesse. Ülejäänud sõltumatu importija vastuseid küsimustikule võeti nõuetekohaselt arvesse.

               1.8.   Kontrollkäigud

                     (21)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
                     Liidu tootjad

                                 —

                                 Pannonia Ethanol Zrt., Dunaföldvar, Ungari

                                 —

                                 CropEnergies Bioethanol GmbH, Mannheim, Saksamaa

                                 —

                                 Cristanol, Bazancourt, Prantsusmaa

                                 —

                                 Alco Bio Fuel N.V., Gent, Belgia

                           Importijad

                                 —

                                 Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Madalmaad

               1.9.   Edasine menetlus

                     (22)

                     Hoolimata sellest, et eksportivad tootjad ei teinud koostööd, nagu on selgitatud põhjendustes 10 ja 16–18, esitasid kolm biokütustega seotud USA ühendust ja kaebuse esitaja menetluse algatamise kohta mitu korda märkusi. Pidades silmas allpool 3. peatükis tehtud järeldusi, ei käsitleta kõnealuseid märkusi käesolevas dokumendis põhjalikumalt.

                     (23)

                     1. märtsil 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses tunnistada kehtetuks kehtiva dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

                     (24)

                     Taotluse esitaja tegi 12. märtsil 2019 kirjaliku esildise, milles ta väljendas oma seisukohti komisjoni järelduste kohta. Kokkuvõttes vaidlustas taotluse esitaja komisjoni esialgse järelduse, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, poleks dumpingu kordumine tõenäoline.

                     (25)

                     Neid märkusi arvesse võttes taotlesid kolm biokütustega seotud USA ühendust komisjoni talitustes ärakuulamist, mis toimus 19. märtsil 2019. Pärast ärakuulamist saatsid ühendused komisjonile täiendavaid dokumente teatavate avalduste kinnitamiseks. 20. märtsil 2019 selgitas taotluse esitaja ärakuulamisel oma seisukohti.

                     (26)

                     Huvitatud isikute esitatud märkusi arutati ja võeti vajaduse korral arvesse.

               1.10.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (27)

                     Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (28)

                     Uurimisalune toode on bioetanool, mida mõnikord nimetatakse etanoolkütuseks, st põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud etüülalkohol, denatureeritud või denatureerimata, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 massiprotsendi, kuid kaasa arvatud põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud USAst pärinev kütusena kasutamiseks ette nähtud etüülalkohol, mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 mahuprotsendi, ning mis kuulub praegu CN-koodide ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ja ex 3824 99 92 (TARICi koodid 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ja 3824999266) alla. Bioetanooli on võimalik toota mitmesugustest põllumajanduslikest lähteainetest, näiteks suhkruroost, suhkrupeedist, kartulist, maniokist ja maisist. Tootjate tootmisprotsessides võib esineda väikesi erinevusi.

                     (29)

                     Olenemata tootmises kasutatavate lähteainete või tootmisprotsesside võimalikest erinevustest, on kõnealuse aegumise läbivaatamisega hõlmatud bioetanooli liikidel ja bioetanooli sisaldavatel segudel samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning neid kasutatakse samal otstarbel. Uurimisaluse toote võimalikud väikesed variatsioonid ei muuda toote põhimääratlust ega selle omadusi.

                     (30)

                     Esialgne uurimine ei hõlmanud muuks otstarbeks kui kütusena kasutamiseks ettenähtud bioetanooli, mistõttu seda ei käsitleta ka käesoleval aegumise läbivaatamisel.

               2.2.   Samasugune toode

                     (31)

                     Esialgse uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et bioetanoolil, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul, on USAst liitu eksporditud bioetanooliga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Hoolimata toorainena kasutatavate põllumajanduslike lähteainete mitmekesisusest, on USAst pärit bioetanool liidus toodetud bioetanooliga omavahel asendatav.

                     (32)

                     Peamine erinevus enamiku USA turul müüdava bioetanooli ja liidu turul müüdava bioetanooli vahel on seotud veesisalduse standardite lahknevusega. USA tootjad toodavad üldjuhul bioetanooli, mille veesisaldus on vähemalt 0,5 %, samal ajal kui liidu turu standardite kohaselt ei tohi bioetanooli veesisaldus olla suurem kui 0,3 %, mõõdetuna vastavalt standardile EN 15376, millega nõutakse kolmandate riikide tootjatelt liidu turu standardite järgimiseks toote täiendavat rafineerimist.

                     (33)

                     Komisjonile ei esitanud samasuguse toote kohta märkusi huvitatud isikud, kes esitasid märkusi käesoleva aegumise läbivaatamise käigus. Seega kinnitas komisjon, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

         3.1.   Sissejuhatavad märkused

                     (34)

                     Ükski uurimisaluse toote USA eksportiv tootja ega kaupleja/segu valmistaja ei teinud uurimise käigus koostööd. Seepärast kasutas komisjon dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sellega seoses kasutas komisjon statistilisi andmeid (st artikli 14 lõike 6 kohast andmebaasi, USA põllumajanduse turustusteabe keskuse (AGMRC) andmeid, USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistikat ja USA energiateabe ameti statistikat) ning taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teavet.

                     (35)

                     Komisjon teavitas USA ametiasutusi alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

               3.2.   Liitu suunatud dumpingu jätkumise tõenäosus juhul, kui meetmetel lastakse aeguda

                     (36)

                     Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuris komisjon, kas praegu dumpingut esineb ja kas meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

                     (37)

                     Vaatlusalusel perioodil, sealhulgas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, eksporditi liitu väga vähe USAst pärit bioetanooli. Vastavalt artikli 14 lõike 6 kohasele andmebaasile imporditi asjaomasest riigist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 4 213,5 tonni toodet, mis moodustas 0,1 % suuruse turuosa. Enamik sellest mahust (st 99 %) imporditi ühe kuu jooksul ühte liikmesriiki, kuhu see saabus ilmselt ühe tarnena.

                     (38)

                     Nendest faktidest lähtudes otsustas komisjon esialgu, et tal ei ole piisavalt andmeid, mille põhjal järeldada, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks uurimisalust toodet imporditud tüüpilises koguses, mis näitaks liitu suunatud dumpingu jätkumist.

                     (39)

                     Seejärel uuris komisjon USA dumpingu kordumise tõenäosust kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18.

               3.3.   Dumpingu kordumise tõenäosus juhul, kui meetmetel lastakse aeguda

                     (40)

                     Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, kui meetmed aeguvad. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: USA omamaised hinnad, USA kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus, tarbimine ja kõigi USA tootjate bioetanooli varud, olenemata sellest, kas need vastavad liidu turul kohaldatavatele veesisaldust käsitlevatele nõuetele, ning liidu turu atraktiivsus.

            Normaalväärtus

                     (41)

                     Kuna USA bioetanooli eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugineti normaalväärtuse arvutamisel taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetele vastavalt alusmääruse artiklile 18.

                     (42)

                     Läbivaatamistaotlus põhines AGMRC avalikult kättesaadavatel andmetel (5). Läbivaatamistaotluses lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel bioetanooli hinnast Illinoisis, mis on üks suurima bioetanooli toodanguga USA osariike.

                     (43)

                     Täielikkuse huvides kasutas komisjon normaalväärtuse arvutamiseks aasta keskmist omamaist müügihinda USA neljas enim bioetanooli tootvas osariigis, mille kohta olid AGMRC kaudu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ulatuses kättesaadavad täielikud andmed, st Iowas, Illinoisis, Nebraskas ja Lõuna-Dakotas.

                     (44)

                     Lisaks hindas komisjon Chicago kaubabörsil (CBOT) noteeritud bioetanooli turuhindu. CBOTi keskmine hind oli veidi kõrgem kui keskmine omamaine müügihind, mille AGMRC esitas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta.

                     (45)

                     Avalikult kättesaadava teabe põhjal leidis komisjon, et USAs bioetanooli suhtes kohaldatavad standardid erinevad muudel turgudel kohaldatavatest standarditest, sealhulgas USA kolme suurima ekspordituru (Brasiilia, Kanada ja Peruu) standarditest veesisaldust käsitlevate nõuete osas. USA standardite kohaselt võib toote veesisaldus olla kõrgem kui Brasiilia, Kanada ja Peruu turgudel kohaldatavate standardite kohaselt.

                     (46)

                     Läbivaatamistaotluses väitis taotluse esitaja, et komisjon peaks USA bioetanooli võimaliku liitu suunatud ekspordi uurimisel võtma arvesse täiendavaid tootmiskulusid, mis on seotud bioetanooli veesisalduse vähendamisega (edaspidi „liidu jaoks töötlemise lisatasu“). Kuna kõnealust metoodikat kasutati esialgse uurimise käigus, nõustus komisjon selle väitega.

                     (47)

                     Selleks et võimaldada õiglast võrdlemist vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a, kohandas komisjon USA omamaist müügihinda vastavalt AGMRC ja CBOTi esitatud teabele, et võtta arvesse täiendavaid töötlemiskulusid seoses eksporditava bioetanooli veesisalduse vähendamisega. Kuna USA eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon taotluse esitaja esitatud andmetele, mille kohaselt oli liidu jaoks töötlemise lisatasu hinnanguliselt 12,30 eurot tonni kohta. Konservatiivse lähenemisviisi järgimiseks rakendas komisjon kõnealust lisatasu normaalväärtuse suhtes. Seda normaalväärtust kasutati kõikides dumpinguarvutustes, isegi kui käsitleti eksporti turgudele, kus bioetanooli standardid võimaldavad suuremat veesisaldust võrreldes liidu standardiga.

            Ekspordihind

                     (48)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordihinnad määrati kindlaks avalikult kättesaadavate andmete, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistika põhjal. Läbivaatamistaotluses viitas taotluse esitaja Brasiiliale, Kanadale ja Peruule kui USA kolmele peamisele eksporditurule ning tegi ettepaneku lähtuda dumpingu kordumise tõenäosuse uurimisel USA ekspordist nendesse riikidesse. Taotluse esitaja esitas ka hinnangud rahvusvahelise ja riigisisese kaubaveo kohta ning liidu jaoks töötlemise lisatasu kohta, nagu on täiendavalt selgitatud põhjenduses 47. Komisjon kiitis taotluse esitaja poolt välja pakutud lähenemisviisi heaks ning hindas USA bioetanooli müügihindu USA kolmel suurimal eksporditurul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

                     (49)

                     Lisaks analüüsis komisjon täielikkuse huvides USAst kolmandate riikide turgudele (v.a liitu) eksporditud bioetanooli keskmist hinda.

                     (50)

                     USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistilises andmebaasis olid ekspordihinnad esitatud franko laeva kõrval (FAS) tasemel. Komisjon korrigeeris need andmed tehasehindade tasemele, arvates maha USA riigisisesed transpordikulud. Kuna USA eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon taotluse esitajalt USA riigisiseste transpordikulude kohta saadud teabele.

                     (51)

                     Kuna puudusid tõendid, mis kinnitaks vastupidist, oli komisjon seisukohal, et USA ekspordihinnad eri eksporditurgudel juba sisaldasid töötlemiskulusid seoses bioetanooli veesisalduse vähendamisega. Seepärast ei kohandanud komisjon hindu USA eksportivate tootjate lisakulusid silmas pidades.

            Võrdlus

                     (52)

                     Keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kolmele eespool kindlaksmääratud USA suurimale eksporditurule vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 11; normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Võrreldi ka keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda USAst kõikidele kolmandate riikide turgudele, välja arvatud liitu.

                     (53)

                     Konservatiivse hinnangu andmiseks kasutas komisjon normaalväärtust, millele liideti liidu jaoks töötlemise lisatasu, nagu on selgitatud põhjenduses 47, ja ekspordihinda, mille puhul komisjon eeldas, et kõik töötlemisega seotud kulud on juba arvesse võetud, mistõttu kõnealust hinda ei olnud vaja töötlemisega seotud kulusid silmas pidades kohandada.

            Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadel põhinev dumpingumarginaal

                     (54)

                     Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi dumpingumarginaali kindlakstegemiseks võrdles komisjon AGMRC ja CBOTi andmetel põhinevat normaalväärtust USA kolmele peamisele eksporditurule suunatud ekspordi ja kõikidele kolmandate riikide turgudele (v.a liitu) suunatud ekspordi hindadega, mis on nõuetekohaselt kohandatud tehasehindade tasemele.

                     (55)

                     Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei esinenud dumpingut ekspordi puhul, mis oli suunatud USA kolmele peamisele eksporditurule, mida vaadeldi eraldi, ega ekspordi puhul, mis oli suunatud kõikidele kolmandatele turgudele (v.a liitu) kokku; dumpingut ei avastatud ei AGMRC andmetest ega CBOTi hindadest lähtuval normaalväärtuse arvutamisel.

                     (56)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et komisjoni järeldus, mille kohaselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut ei esinenud, oli vale. Avalikustamist käsitlevates taotluse esitaja märkustes viidati dumpingule kahel USA eksporditurul (India ja AÜE) ning seoses ekspordiga kahte liikmesriiki (Hispaania ja Ühendkuningriik).

                     (57)

                     Pidades silmas taotluse esitaja väiteid USAst kahte liikmesriiki suunatud ekspordi kohta, tuleb märkida, et komisjoni analüüs põhines artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis registreeritud importi käsitlevatel andmetel, mida peetakse USAst liitu imporditavate toodete mahu kindlakstegemisel usaldusväärsemaks kui USA ekspordistatistikat. Kõnealuse üksikutesse liikmesriikidesse suunatud impordi uurimine ei olnud uurimise seisukohast asjakohane, sest liitu käsitletakse ühtse turuna ning ei registreeritud väiteid ega tõendeid selle kohta, et tegu oleks olnud suunatud dumpinguga (liitu suunatud impordi puhul, millele osutati põhjenduses 37, ei ilmnenud ekspordihindade olulisi erinevusi piirkonniti või eri ajavahemike puhul ning seega ei vastanud kõnealune import suunatud dumpingu analüüsi nõuetele, eelkõige kuna üle 99 % asjaomasest impordist oli suunatud ainult ühte liikmesriiki).

                     (58)

                     Igal juhul leiti, et USAst liitu suunatud impordi maht ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne ega tüüpiline, nagu on selgitatud põhjendustes 37 ja 38.

                     (59)

                     Komisjon kontrollis arvutusi, mille taotluse esitaja esitas oma seisukohas pärast avalikustamist, ning vastupidi taotluse esitajale ei avastanud USA Indiasse suunatud ekspordi puhul miinimumtasemest suuremat dumpingut ja avastas AÜEsse suunatud ekspordi puhul üksnes piiratud dumpingu, mis ületas 3,1 % miinimumtaset. Samas moodustas AÜEsse suunatud eksport vaid 3 % USA bioetanooli koguekspordist ning seepärast ei saa kõnealust juhtumit eraldi tüüpiliseks pidada. Komisjon leidis, et nende kahe arvutuse tulemuste erinevus on tingitud asjaolust, et taotluse esitaja kasutas normaalväärtuse arvutamiseks üksnes Illinoisi andmeid, kuigi täielikud andmed nelja USA osariigi kohta olid kättesaadavad, ning kasutatud vahetuskursist. Kui taotluse esitaja kasutas USA dollarites väljendatud ekspordiväärtuste eurodeks konverteerimisel ühe aasta keskmist vahetuskurssi, siis komisjon lähtus ekspordiväärtuste konverteerimisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi iga kuu keskmisest vahetuskursist eraldi. Samas kohaldas taotluse esitaja USA riigisisese kaubaveo kulude suhtes taotluses esitatud tasemele vastavat hüvitist eurodes. Kuna taotluse esitaja hindas taotluses märgitud hüvitisi USA dollarites, konverteeris komisjon hinnangulise väärtuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi iga kuu puhul USA dollaritest eurodeks, lähtudes vastava kuu keskmisest vahetuskursist.

                     (60)

                     Tuginedes põhjenduses 59 esitatud uurimistulemusele, leidis komisjon, et AÜE turule suunatud ekspordiga seotud piiratud ulatusega dumpingut käsitlevad järeldused ei ole sellised, et oleks põhjust muuta komisjoni varasemaid järeldusi USA tootjate ja/või eksportijate hinnakujunduse kohta kolmandatel turgudel. Seega tuleb põhjenduses 56 esitatud väide tagasi lükata.

                     (61)

                     Lisaks tuleb märkida, et nagu on selgitatud põhjenduses 48, uuris komisjon USA kolmele peamisele bioetanooli eksporditurule suunatud eksporti vastavalt taotluse esitaja väidetele. Kuna USA eksportivad tootjad keeldusid koostööst, järgis komisjon seejuures taotluse esitaja poolt taotluses soovitatud lähenemisviisi. Sellega seoses ei põhjendanud taotluse esitaja kuidagi seda, miks tema taotluses osutatud kolm USA eksporditurgu, mida komisjon uuris, ei sobi enam USA tootjate ja/või eksportijate võimaliku dumpingu analüüsimiseks kolmandate riikide turgudel. Samuti ei selgitanud taotluse esitaja, miks avalikustamist käsitlevates märkustes nimetatud neli riiki oleksid eelnimetatud riikidega võrreldes tüüpilisemad, ega seda, miks nendel põhinev näitaja oleks tüüpilisem kui kogu USA kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud ekspordi keskmine hind.

                     (62)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja ka seda, et komisjon ei võtnud arvesse taotluse esitaja esitatud igakuist analüüsi, mis näitab olulisi dumpingumarginaale USA välisturgudele suunatud ekspordi puhul.

                     (63)

                     Komisjon võttis teadmiseks taotluse esitaja varasemad seisukohad igakuise analüüsi kohta. Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei tohiks uurimisperiood, mis valitakse dumpingu puhul representatiivse uurimistulemuse saavutamiseks, hõlmata vähem kui kuue kuu pikkust ajavahemikku. Käesoleval juhul oli komisjon teinud ettepaneku 12 kuu pikkuse uurimisperioodi kohta vastavalt oma tavapärasele praktikale dumpingu ja kahju kindlakstegemise puhul. Komisjoni ettepanekul põhinevast uurimisperioodist lähtuvalt arvutati välja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskmine dumpingumarginaal. Komisjoni analüüs näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tervikuna ei esinenud dumpingut taotluse esitaja valitud kolmele turule ega kõikide kolmandate riikide turgudele (v.a liitu) suunatud ekspordi puhul. Need järeldused ei osutanud edasise kahjustava dumpingu tõenäosusele, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 11 lõikega 2, vaid pigem vastupidisele. Asjaolu, et dumpingut võis täheldada mõne konkreetse kuu jooksul, ei olnud määrava tähtsusega tegur, mis põhjendaks asjaomases küsimuses vastupidise järelduse tegemist. Eelkõige lähtutakse dumpingu kindlakstegemisel uurimisperioodist tervikuna. Kuna taotluse esitaja ei esitanud menetluse algatamisest teatamise etapis (ega üheski hilisemas etapis) vastuväiteid 12 kuu pikkuse uurimisperioodi rakendamisele, ei pidanud komisjon põhjendatuks dumpingu hindamisperioodi lühendamist. Igal juhul märkis komisjon, et vähem kui kuus kuud kestvat perioodi tuleks rakendada vaid erandlikel asjaoludel. Taotluse esitaja ei osutanud selliste erandlike asjaolude esinemisele ning ka komisjon ei teinud kindlaks nende esinemist. Samuti ei saa USA tootjate ja/või eksportijate poolt kolmandate riikide turgudel rakendatava dumpingu kindlakstegemisel määravaks pidada asjaolu, et dumping esines üksnes teatavate ekspordi sihtturgude puhul; ka ei saa sellest järeldada, et korduks dumping liidu turul. Järelikult tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

               3.3.1.   Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus, tarbimine ja varud

                     (64)

                     USA energiateabe ameti statistika (6) kohaselt oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil bioetanooli tootmisvõimsus USAs 46,4 miljonit tonni. See kogus on rohkem kui kümme korda suurem liidu turu mahust, kus tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,3 miljonit tonni.

                     (65)

                     Siiski ei avastatud uurimise käigus, et USA-l oleks vaba tootmisvõimsust. USA energiateabe ameti statistika näitas, et USA tootmisharu tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 100 % (47,6 miljonit tonni) oma nimitootmisvõimsusest.

                     (66)

                     Aegumise läbivaatamise taotluses esitas taotluse esitaja tõendid USA turul valitseva ülepakkumise kohta, mis tuleneb omamaise tarbimise piiratud kasvupotentsiaalist. Taotluse esitaja kordas seda väidet oma 20. novembri 2018. aasta seisukohas.

                     (67)

                     Komisjon uuris USA omamaist tarbimist ja eksporti USA energiateabe ameti ja USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistika põhjal ning tegi kindlaks, et USA tootjad eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult 8 % oma toodangust. Seega tarbiti valdav osa USAs toodetud bioetanoolist siseturul. USA tarbimine ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 43,3 miljoni tonnini; seega moodustas omamaine tarbimine 91 % USA toodangust ja 93 % USA tootmisvõimsusest.

                     (68)

                     Bioetanooli varud ulatusid 2,9 miljoni tonnini, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 6 % USA bioetanooli kogutoodangust. Kuigi need varud moodustavad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 % liidu tarbimisest, leidis komisjon, et sellised varud on tavapärasel tasemel, mis on vajalik tarnehäirete vältimiseks. Komisjon tugines selle järelduse tegemisel USA energiateabe ameti avalikult kättesaadavale statistikale. Varasemad andmed näitasid, et lõppvarud moodustasid ajavahemikul 1992–2003 9–12 % USA kogutoodangust ja 2004. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 5–7 % kogutoodangust.

                     (69)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi 8 % USA bioetanooli toodangust, on ülepakkumisele viitav tõend, mida tuleks võtta arvesse liidu turu suurust silmas pidades, sest eksporditud kogus moodustas 98 % liidu tarbimisest. Samas väitis taotluse esitaja, et ülepakkumine kasvab tulevikus USA omamaise tarbimise piiratud kasvupotentsiaali tõttu, mida tõendab USAst ekspordimahu pideva kasvu suundumus.

                     (70)

                     Komisjon tunnistas, et USA turg on tootmise, tarbimise ja eksportmüügi poolest liidu turust palju suurem. Sellest hoolimata ei esitanud taotluse esitaja tõendeid selle kohta, miks peaks USA tootmisharu suurus osutama dumpingu kordumise tõenäosusele. Samuti ei esitanud taotluse esitaja tõendeid selle kohta, et ekspordi pideva suurenemise põhjuseks oli USA sisetarbimise piiratud kasvupotentsiaal ja mitte muud tegurid, eelkõige suurenev nõudlus bioetanooli järele kolmandate riikide turgudel. Tegelikult näitas uurimine, et kolme suurima USA ekspordituru etanoolkütuse tarbimine suurenes 1,3 miljoni tonni võrra, samal ajal kui tootmine kasvas kõnealustes riikides vaid 200 000 tonni võrra. Pealegi selgus uurimise tulemusena, et lisaks USA toodangule ja ekspordile kasvab ka riigi omamaine tarbimine. Vaatlusalusel perioodil kasvas USA toodang 4,8 miljoni tonni võrra, eksport 1,5 miljoni tonni võrra ja omamaine tarbimine 3,1 miljoni tonni võrra. Seega tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

                     (71)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja ka, et komisjon oleks pidanud uurima USA energiateabe ameti esitatud andmeid maksimaalse jätkusuutliku tootmisvõimsuse kohta, mis on 4,5 % suurem kui nimitootmisvõimsus ja samuti suurem kui USA toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Taotluse esitaja hinnangul tähendaks maksimaalse jätkusuutliku tootmisvõimsuse käsitamine USA tööstusharu tegeliku tootmisvõimsusena, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli USAs vaba 0,8 miljoni tonnine tootmisvõimsus.

                     (72)

                     Lisaks esitas taotluse esitaja 2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta jaanuarini avaldatud artiklid mitme USA tootja kavandatud etanoolitootmisüksuste sulgemise kohta, et toetada oma väiteid USA vaba tootmisvõimsuse kohta.

                     (73)

                     Sellega seoses kaldus komisjon taotluse esitaja sõnul kõrvale oma varasemast tavast, mille kohaselt juhul, kui täiendav tootmisvõimsus „[on] märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal [---] [ning] seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega või kolmandate riikide peamiste importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga“ (7).

                     (74)

                     Põhjenduses 71 nimetatud väidete kohta tuleb märkida, et USA energiateabe amet kajastas nimitootmisvõimsuse ja maksimaalse jätkusuutliku tootmisvõimsuse andmeid ainult aastatel 2011 ja 2012 (8). Pärast seda on aruandlus piirdunud nimitootmisvõimsust käsitlevate andmetega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ega vaatlusaluse perioodi kohta ei olnud saadaval andmeid maksimaalse jätkusuutliku tootmisvõimsuse kohta. Sellega seoses tunnistas komisjon, et nimitootmisvõimsus ei ole paljude etanoolitehaste puhul tingimata tegelik tootmispiir. Tõhusama käitamise tulemusena on võimalik paljudes etanoolitehastes nende nimitootmisvõimsus ületada. Selline käitamistase, mida nimetatakse maksimaalseks jätkusuutlikuks võimsuseks, on siiski olemuslikult subjektiivne (9) ja sõltub muu hulgas sellest, millise veesisaldust tootja soovib saavutada (10). Toimikus esitatud tõendite põhjal võib väita, et liitu suunatud ekspordi puhul nõutava väikese veesisalduse korral on maksimaalne jätkusuutlik tootmisvõimsus oluliselt väiksem kui suurema veesisalduse korral. Seepärast leidis komisjon, et 2011. ja 2012. aastast pärinevaid varasema perioodi andmeid maksimaalse jätkusuutliku tootmisvõimsuse kohta, mida ei ole ajakohastatud, ei saa pidada usaldusväärseks näitajaks USA tootmisharu suutlikkuse kohta saavutada suurem tootmisvõimsus võrreldes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tasemega, mille komisjon on juba hinnanud nimitootmisvõimsusest suuremaks. Seega kinnitas komisjon oma esialgset järeldust, mille kohaselt ei viita toimikus sisalduvad tõendid tervikuna märkimisväärsele vabale tootmisvõimsusele USAs.

                     (75)

                     USA tootmisüksuste võimalikku sulgemist käsitlev teave ei puudutanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ega vaatlusalust perioodi. Kuigi aegumise läbivaatamine on tulevikule keskenduv toiming, piirdub uurimine rangelt sellega, mis tõenäoliselt toimub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valitsenud tingimuste kohaselt.

                     (76)

                     Komisjon leidis, et taotluse esitaja väited tootmisvõimsuse kohta, mida on kirjeldatud põhjendustes 71–73, ei olnud põhjendatud ja seega tuleb need tagasi lükata.

                     (77)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et varusid, mis moodustavad 6 % toodangust, ei saa pidada tavapäraseks tarnehäirete vältimise eesmärgil säilitatavaks tasemeks, sest liidu tootjate varud jäid vahemikku 1,5–4 %. Lisaks rõhutas taotluse esitaja, et praegused varud ei ole kaugeltki tavapärased, nagu näitab 2016. aasta veebruaris avaldatud uudis (11).

                     (78)

                     Seoses varudega väitis taotluse esitaja ka seda, et komisjon ei tegelenud liidu tootmisharu jaoks olulise probleemiga, mis seisnes asjaolus, et kuna USA tootmisharu eksportis esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) toodangut dumpinguhindadega, siis ei olnud põhjust arvata, et USA tootmisharul ei tekiks võimalust teha sama varasemast veelgi suuremate varudega.

                     (79)

                     Taotluse esitaja ei esitanud põhjenduses 77 kirjeldatud väite kohta tõendeid, mis võimaldanuks komisjonil kindlaks teha, kas USA varude tase on ebatavaliselt suur ja seega ohtlik. Taotluse esitaja viidatud 2016. aasta veebruari artiklis on kirjeldatud erakorralist olukorda. USA energiateabe ameti esitatud andmete kohaselt olid lõppvarud 2016. aasta jaanuaris ja veebruaris tõepoolest vaatlusaluse perioodi suurimad, väljendatuna protsendina toodangust 12 eelneva kuu jooksul, millest viimane kuu oli varudest teatamise kuu.

                     (80)

                     Põhjenduses 78 kirjeldatud väite kohta tunnistas komisjon, et absoluutväärtusena suurenesid varud võrreldes esialgse uurimisperioodiga. Toodangu osakaaluna ei olnud varude kasv siiski märkimisväärne (5,6 % esialgsel uurimisperioodil võrrelduna 6 %-ga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Lisaks on USA varud püsinud viimase 14 aasta jooksul stabiilsena, moodustades 5–7 % toodangust, nagu on selgitatud põhjenduses 68. Kuna taotluse esitaja ei esitanud tõendeid oma väite kohta, et liidu varude taset võib pidada tavapärasemaks kui USA varude taset, ei olnud komisjonil alust pidada USA varude taset ebatavaliselt kõrgeks.

                     (81)

                     Seepärast tuleb tagasi lükata varusid käsitlevad väited, mida on kirjeldatud põhjendustes 77 ja 78.

               3.3.2.   Liidu turu atraktiivsus

                     (82)

                     Selleks et teha kindlaks, kas liidu turg oleks USA tootjate jaoks pärast meetmete aegumist atraktiivne, uuris komisjon liidu turu suurust ja liidu turuhinda, pidades eelkõige silmas kaubavoogude võimalikku ümbersuunamist.

                     (83)

                     Nagu on selgitatud põhjenduses 64, on liidu turg suhteliselt väike, eriti võrreldes USA toodanguga.

                     (84)

                     Import liitu oli piiratud; läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu turuosa 96 %.

                     (85)

                     Selleks et hinnata liidu turu atraktiivsust hindade osas, võrdles komisjon liidu turuhinda liidu hinnaga mahalaadimisel, võttes aluseks USA eksportivate tootjate ekspordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USA kolme suurema ekspordituru puhul ja kõigi kolmandate eksporditurgude puhul, välja arvatud liit (lähtudes USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistikast FASi tasandil).

                     (86)

                     Kuna liidu turul kohaldatavad veesisalduse nõuded erinevad USA turul ja enamikul muudel eksporditurgudel kohaldatavatest nõuetest, tuleks USA tootjatel, kui nad otsustavad taasalustada eksporti liitu, teha tootmisega seotud lisakulutusi, mis kaasnevad bioetanooli veesisalduse vähendamisega, nagu on selgitatud põhjendustes 45–47. Seepärast kohandas komisjon nõuetekohaselt USA ekspordihindu, et võtta arvesse liidu jaoks töötlemise lisatasu.

                     (87)

                     Lisaks tuleks selgitada, et 2012. aasta mais avaldas komisjon määruse, millega määrati kindlaks teatavate kaupade õige tariifne klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris (12). Sellest ajast alates tuleb uurimisalune toode, ka juhul kui see klassifitseeriti esialgse uurimisperioodi jooksul muude tollikoodide alla, importimisel klassifitseerida CN-koodi 2207 20 00 alla, millega kaasneb eksportijate tegevust pidurdav imporditollimaks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldati uurimisaluse toote suhtes kokkuleppelist imporditollimaksu 129 eurot tonni kohta või 243 eurot tonni kohta, olenevalt sellest, millise tollikoodi alla uurimisalune toode klassifitseeriti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid sellised kokkuleppelised imporditollimaksud 18–34 % liidu hinnast mahalaadimisel, nagu arvutatud põhjenduses 88, või 18–36 % liidu hinnast mahalaadimisel, nagu arvutatud põhjenduses 89.

                     (88)

                     Võttes arvesse uurimisaluse toote eksporti USAst kolmele suurimale eksporditurule ja kõikidele kolmandatele eksporditurgudele (v.a liitu), jäi eksporditava toote arvutuslik liidu hind mahalaadimisel vahemikku 694–719 eurot tonni kohta, mille puhul arvestati rahvusvahelisi veokulusid, liidu jaoks töötlemise lisatasu ja kokkuleppelist imporditollimaksu. Seega oli isegi madalaim liidu hind mahalaadimisel kõrgem kui liidu turuhind, mis oli uurimistulemuste kohaselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 655 eurot tonni kohta. See tähendab, et USA eksportivad tootjad ei saaks toodet liidu turul müüa hindadega, mida nad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandate riikide turgudel tavapäraselt said.

                     (89)

                     Täielikkuse huvides ja konservatiivse lähenemisviisi järgimiseks arvutas komisjon välja ka liidu hinna mahalaadimisel, mille puhul ei võetud arvesse liidu jaoks töötlemise lisatasu, sest USA ekspordihinnad peaksid reeglina juba hõlmama mõningaid töötlemisega seotud kulusid, nagu on selgitatud põhjendustes 45–47. Selle meetodi kohaselt jääks eelmises põhjenduses nimetatud liidu hind mahalaadimisel vahemikku 682–707 eurot tonni kohta. Seega ei saaks USA eksportivad tootjad isegi ilma liidu jaoks töötlemise lisatasuta nõuda toote eest liidu turul hinda, millega nad müüsid uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolmandatele turgudele.

                     (90)

                     Seepärast järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, ei motiveeriks hind USA eksportivaid tootjaid eksporti liitu ümber suunama.

                     (91)

                     Läbivaatamistaotluses viidati Hiinas, Peruus ja Brasiilias USAst pärit bioetanooli suhtes kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele ning kaubavoogude võimaliku liidu turule ümbersuunamise ohule, mis võib samuti põhjustada dumpingu kordumise.

                     (92)

                     Komisjon tunnistas, et kõnealuste meetmete tõttu on võimalik, et USAst pärineva bioetanooli eksport suunatakse ümber. Sellegipoolest leidis komisjon, nagu on märgitud allpool, et kaubavoogude ümbersuunamise oht on dumpingu kordumise üldhinnangu kohaselt piiratud.

                     (93)

                     Esiteks kehtestati Hiinas dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed piiritustööstuse kuivjääkide, mitte bioetanooli suhtes, ning need kehtestati tükk aega enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seega on meetmed seotud muu tootega ning ei saa otseselt järeldada, et neil oleks vahetu seos võimaliku liitu suunatud bioetanooli impordi suurenemisega.

                     (94)

                     Taotluse esitaja väitis oma 5. juuli 2018. aasta seisukohas ka seda, et Hiina ametiasutused suurendasid USA bioetanooli suhtes kohaldatavat imporditollimaksu 5 %-lt 2016. aastal 30 %-le 2017. aastal ning seejärel 45 %-le ja 70 %-le 2018. aastal. Samas kohaldas Hiina WTO enamsoodustusrežiimi ja soodustariifide andmebaasi kohaselt (13) HS alamrubriigi 2207 10 suhtes 2009. aastal 5 % imporditollimaksu, mis tõusis seejärel 40 %-ni ja langes 2017. aastal taas 8 %-le. Hiinas HS alamrubriigi 2207 20 suhtes kohaldatav imporditollimaks oli alates 2006. aastast 80 % ning langes 2016. aastal 30 %-ni ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samal tasemel. Seega ei olnud komisjonil võimalik taotluse esitaja väidet kinnitada.

                     (95)

                     Seoses sellega näitas USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistika, et uurimisaluse toote USAst Hiinasse suunatud ekspordi on viimastel aastatel juba asendanud suurem eksport kolmandatesse riikidesse. Seepärast ei ole märkimisväärset ohtu, et kui meetmetel lastakse aeguda, suunatakse kõnealune eksport ümber liitu. Isegi kui pärast imporditollimaksu suurendamist oleks kogu bioetanooli kogus, mis eksporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAst Hiinasse ning mis moodustas 140 000 tonni ja eksporditi keskmise hinnaga 442 eurot tonni eest FASi tasandil, liitu ümber suunatud, oleks see moodustanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 3 % liidu tarbimisest.

                     (96)

                     Teiseks viidati läbivaatamistaotluses Brasiilia puhul 2017. aasta augustis kehtestatud tariifikvoodile, millega kehtestati imporditava bioetanooli suhtes 20 %-line tariif, kui import ületas 600 miljoni liitri (473 000 tonni) taseme (14). Kuid isegi olukorras, kus kohaldati kõnealust tariifi, moodustas bioetanooli eksport USAst Brasiiliasse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi viimase kvartali jooksul 318 miljonit liitrit (251 000 tonni), mis ületab enam kui kahekordselt kõnealuse kvartali kvooti. Uurimisalust toodet eksporditi USAst Brasiiliasse keskmise hinnaga 522 eurot tonni kohta. See näitab, et vaatamata 20 % tariifile oli Brasiilia turg USA eksportijate jaoks atraktiivne. Seetõttu ei pea komisjon tõenäoliseks, et kõnealune eksport suunataks ümber liitu.

                     (97)

                     Kolmandaks, kui lähtuda eeldusest, et Peruu poolt 2018. aasta novembris kehtestatud tasakaalustusmeetmed, (15) millega maksustati USAst eksporditud etanooli peaaegu 48 USA dollari suuruse summaga tonni kohta, mõjuks Peruu turule suunatud USA bioetanooli ekspordile täielikult pärssivalt (kuigi komisjon ei leidnud sellise mõju kohta tõendeid), moodustaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditud 127 000 tonni bioetanooli ümbersuunamine liidu turule üksnes 3 % liidu tarbimisest kõnealusel perioodil. Seega ei saaks isegi kõige negatiivsema Peruu meetmetest tuleneva kaubavoogude ümbersuunamise stsenaariumi puhul teha lõplikku järeldust USA bioetanooli dumpingu kordumise kohta.

                     (98)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et vastupidi komisjoni järeldustele atraktiivsuse kohta pidasid USA bioetanooli tootjad liidu turgu väga atraktiivseks. Taotluse esitaja väide põhines asjaolul, et USA tööstus hakkas uuendama säästvussertifikaate, mis on vajalikud bioetanooli müügiks liidu turul pärast taastuvenergia direktiivi (16) jõustumist. Taotluse esitaja hinnangul on kolmandate riikide tootjate ja kauplejate jaoks ainus põhjus toodangu taastuvenergia direktiivi kohaseks sertimiseks ekspordi liitu suunamise võimaldamine. Taotluse esitaja esitas loetelu seitsmest USA tootjast (Marquis Energy, Archer Daniels Midland, Green Plains, Cargill, Conestoga Energy Partnersi puhul kaks sertifikaati, Plymouth Energy), mis väidetavalt uuendasid liidu säästvussertifikaate.

                     (99)

                     Selleks et toetada põhjenduses 98 kirjeldatud väiteid, tsiteeris taotluse esitaja 2017. aasta augustis avaldatud uudist USA tootja ja kaupleja Archer Daniels Midland (ADM) plaanide kohta, mille kohaselt ettevõtja kavatses Peorias Illinoisis asuva etanooli tootmiseks kasutatava kuivjahvatuskäitise ümber korraldada, et asuda tootma suurema marginaaliga tööstus- ja joogialkoholi ning kütust eksporditurule (17).

                     (100)

                     Kuigi taotluse esitaja ei esitanud tõendeid USA tootjate ja kauplejate liidu taastuvenergia direktiivi kohase säästvuse sertimise kohta, vaatas komisjon selle väite läbi. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu taastuvenergia direktiivi kohane säästvuse sertimine on õiguslikult vabatahtlik, st import liitu võib toimuda ka sertimiseta. Sertimata biokütuste kasutamist ei võetaks aga arvesse selliste hindamiste puhul, mille eesmärk on kindlaks teha, kas liikmesriik järgib kõnealuse direktiivi nõudeid, mis käsitlevad riiklikke eesmärke seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga summaarses energia lõpptarbimises ja transpordisektoris; samuti ei võetaks selliste biokütuste kasutamist arvesse taastuvenergiaalaste kohustuste täitmise mõõtmisel (18). Arvestades, et bioetanool on kallim kui tavaline kütus, puudub seega toimikus esitatud tõendite alusel majanduslik põhjus bioetanooli importimiseks, kui see ei ole serditud liidu taastuvenergia direktiivi kohase säästva bioetanoolina. Seepärast järeldas komisjon, et on olemas selge stiimul müüa liidu turul taastuvenergia direktiivi kohaselt serditud etanooli, mis tähendab, et säästvuse sertimine on liitu suunatud ekspordi puhul de facto vajalik. Komisjon leidis, et taotluse esitaja nimetatud seitsmest USA ettevõtte sertifikaadist ainult neli (Marquis Energy, Green Plains, Conestoga Energy Partnersi puhul üks sertifikaat, Plymouth Energy) olid tegelikult liidus kehtivad säästvussertifikaadid (EU-ISCC sertimiskava (19) sertifikaat). Ülejäänud kolmel juhul (Archer Daniels Midland, Cargill, Coesnoa Energy Partnersi puhul teine sertifikaat) uuendati ISCC-PLUS (20) sertifikaati, mida kohaldatakse tarnete suhtes, mis on suunatud mujale kui liitu, eelkõige Jaapanisse. Lisaks olid kõik USA tootjad ja kauplejad, kellel oli liidu sertifikaat, olnud alates 2011. aastast pidevalt serditud (21). Kõnealused äriühingud jätkasid oma sertifikaatide uuendamist ka dumpinguvastaste meetmete kohaldamise ajal, hoolimata asjaolust, et nad ei müünud oma tooteid liidus. Seega viitavad toimikus olevad tõendid asjaolule, et liidu taastuvenergia direktiivi kohane sertimine on ülemaailmse kvaliteedimärgina majanduslikult oluline ka siis, kui toodangut müüakse muudel turgudel. Seetõttu jõudis komisjon kättesaadavate andmete põhjal järeldusele, et sertifikaatide uuendamist ei saa käsitada üksnes tõendina selle kohta, et USA tootjad kavatsevad taasalustada eksportimist liitu, vaid seda tuleb käsitada laiemalt säästvuse tõendamisena, mis on oluline ka muudele turgudele suunatud ekspordi puhul. Peale selle on sertimiskohustus lisaks veesisaldust käsitlevatele nõuetele ja kehtivatele imporditollimaksudele järjekordne tegur, mis piirab USA tootjate ja/või eksportijate juurdepääsu liidu turule ning vähendab selle atraktiivsust.

                     (101)

                     Mis puudutab ADMi plaane, siis kuigi komisjon tunnistas, et ADM kavatses keskenduda ettevõtte Peoria käitises toodetava etanoolkütuse puhul tulevikus rohkem ekspordile, ei ole tõendeid, et ettevõte soovinuks eksportida tooteid liidu turule, eriti kuna ADMil ei olnud taastuvenergia direktiivi kohast sertifikaati. Lisaks tuleb märkida, et käitise ümberkorraldamise tulemusena pidi vähenema etanoolkütuse tootmine ja suurenema joogi- ja tööstusalkoholi tootmine. See muutus vähendaks tegelikult käitise tootmisvõimsust 100 miljoni galloni (ligikaudu 300 000 tonni) võrra, nagu on selgitatud teises uudises (22).

                     (102)

                     Seega tuleb tagasi lükata nii põhjenduses 98 kui ka põhjenduses 99 kirjeldatud väide USA tootjate ja kauplejate kavatsuse kohta suunata oma eksport ümber liidu turule.

                     (103)

                     Taotluse esitaja esitas samuti ühe välise majandusekspertide meeskonna uuringu, et põhjendada väidet, mille kohaselt komisjoni arvutused liidu turu atraktiivsuse kohta hindade osas ei olnud õiged ning vastupidi komisjoni järeldustele on liidu turg USA eksportijate jaoks atraktiivne.

                     (104)

                     Komisjon tunnistas, et võrreldes mõne USA ekspordituruga võib liidu turg olla hindade poolest atraktiivne turg. Et hinnata vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, kas edasine kahjustav dumping on tõenäoline, ning nagu on selgitatud põhjendustes 48 ja 59, lähtus komisjon liidu turu atraktiivsuse analüüsimisel taotluse esitaja soovitatud kolme eraldi ekspordituru hindadest. Täielikkuse huvides hinnati liidu turu atraktiivsust ka lähtuvalt USA kõikidesse kolmandatesse riikidesse (v.a liitu) suunatud kogu ekspordi hindadest. Komisjonil ei ole õiguslikku kohustust uurida iga eksporditurgu eraldi. Käesoleval juhul uuris komisjon USA kahte suurimat eksporditurgu ja kolmandat turgu, mille valis taotluse esitaja. Oleks ebaproportsionaalne uurida eraldi kõiki 36 eksporditurgu (v.a liit), kuhu USA tootjad ja/või eksportijad uurimisalust toodet ekspordivad, kui suurimate eksporditurgude analüüs ei paku piisavalt tõendeid hindade atraktiivsuse kohta. Lisaks, nagu on juba järeldatud põhjenduses 59, ei esitanud taotluse esitaja ühtegi põhjendust selle kohta, miks kolm USA eksporditurgu, mille ta esialgu välja pakkus ja komisjon läbi vaatas, ei ole enam komisjoni analüüsi jaoks sobiv alus. Seoses Brasiilia, Kanada ja Peruu turuga, mis on taotluse esitaja soovitatud kolm turgu, jõutakse kõnealuses uuringus komisjoniga samale järeldusele liidu turu atraktiivsuse kohta. Seepärast leidis komisjon, et esitatud uuring ei sisaldanud mingeid tõendeid komisjoni arvutusvigade kohta. Vastupidi, komisjon leidis, et taotluse esitaja esitatud uuring toetas komisjoni esialgseid järeldusi.

                     (105)

                     Pärast avalikustamist esitas taotluse esitaja tõendid Hiina imporditollimaksu määra kohta. Seoses Hiinaga väitis taotluse esitaja ka seda, et Hiinasse suunatud ekspordi asendamist ekspordiga kolmandate riikide turgudele tuleks käsitada selge tõendina sellest, et kaubavoogude ümbersuunamine oli juba toimunud.

                     (106)

                     Komisjon tunnistas, et taotluse esitaja esitas piisavalt tõendeid USAst pärit etanooli suhtes Hiinas kohaldatava imporditollimaksu määra kohta. Komisjon ei eitanud, et USA eksportijad otsisid pärast Hiina imporditollimaksude suurenemist uusi turge. Sellele vaatamata leidis komisjon, et Hiinasse suunatud USA ekspordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on kõige asjakohasem näitaja, mille abil analüüsida kaubavoogude võimaliku liidu turule ümbersuunamise ohtu. Eksporditava toodangu mahtu, mille jaoks on juba uus turg leitud, ei peeta samavõrd asjakohaseks.

                     (107)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et Brasiilia turg ei ole USA tootjatele ja/või eksportijatele atraktiivne, võttes arvesse 20 % imporditollimaksu, mida kohaldatakse impordi suhtes, mis ületab impordikvooti, nagu on selgitatud põhjenduses 96. Selle väite kinnituseks osutas taotluse esitaja 2018. aasta oktoobris ilmunud uudisele, mille kohaselt langes USAs maisitärklise baasil toodetud etanooli eksport Brasiiliasse kõnealuse aasta augustis peaaegu kolme aasta madalaima tasemeni (23). Lisaks väitis taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma asjaolu, et Brasiilial on suur sisenõudlus, kuid riigi tarneolukord vaheldub, millest tulenevalt vahelduvad ka turu impordivajadused. Taotluse esitaja sõnul on enamik Brasiilia suhkru ja bioetanooli rafineerimistehaseid segakäitised, mis saavad minna üle suhkru tootmiselt bioetanooli tootmisele ja vastupidi sõltuvalt kõnealuste toodete hindadest ja kasumlikkusest.

                     (108)

                     Seoses tariifikvoodi mõjuga tuleb märkida, et osutatud uudises kinnitati vaid seda, et igakuine ekspordimaht langes 2018. aasta augustis tasemele, mis oli madalam kui ühegi muu kuu näitaja pärast 2015. aasta oktoobrit. USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistikast ilmnes tõepoolest, et 2018. aasta augustis oli ekspordi maht null esmakordselt pärast 2015. aasta oktoobrit. Uudises ei esitata aga teavet ekspordi suundumuste kohta, välja arvatud kõnealune võrdlus 2018. aasta augusti ja 2015. aasta oktoobri näitajate vahel. Tegelikkuses jätkus USA eksport Brasiiliasse 2018. aasta septembris ja selle maht kasvas 2018. aastal võrreldes eelneva aastaga.

                     (109)

                     Lisaks leidis komisjon, et taotluse esitaja ei esitanud piisavalt tõendeid Brasiilia bioetanoolitööstuse struktuuri ja toimimise kohta, samuti ei leidnud selliseid tõendeid komisjon. Vastupidi taotluse esitaja väidetele näitas USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni statistika, et vaatlusaluse perioodi jooksul ja samuti 2018. aastal kasvas pidevalt USA etanoolkütuse eksport Brasiiliasse. Seetõttu tuleb tagasi lükata taotluse esitaja väited Brasiilia turu atraktiivsuse kohta USA tootjate ja/või eksportijate jaoks.

                     (110)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et komisjon vähendas kunstlikult Peruu meetmete tõenäolist mõju liidu turule, uurides kaubavoogude võimalikku ümbersuunamist Hiinast ja Peruust eraldi.

                     (111)

                     Võttes arvesse liidu turu eripära, st uurimisaluse toote lubatud veesisaldust ja taastuvenergia direktiivi kohast säästvuse sertimist, mis on toote liidu turul müümiseks tegelikult vajalik, nagu on selgitatud põhjenduses 100, leidis komisjon, et on ebatõenäoline, et USA eksport Peruusse ja Hiinasse suunataks tervikuna ümber liidu turule. Lisaks ei esitanud taotluse esitaja mingeid tõendeid, mis toetaksid tema väidet. Seega tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

               3.3.3.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

                     (112)

                     Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut dumpingu kordumise tõenäosuse kohta juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, jõudis komisjon järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on ebatõenäoline, et USA bioetanooli tootjad ekspordiksid liitu märkimisväärses koguses bioetanooli dumpinguhindadega.

                     (113)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud järgima varasemat tava, millest tulenevalt oleks järeldatud, et USA tootjate koostööst keeldumine kujutab endast täiendavat ja olulist tõendit selle kohta, et „eksportivad tootjad ei tahtnud või ei suutnud näidata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumpingut ei toimu“ (24).

                     (114)

                     Sellele vastuseks tuletas komisjon kõigepealt meelde, et komisjoni otsuste tegemise tava, mis rajaneb juhtumipõhisel lähenemisviisil, ei saa olla tulevaste uurimiste jaoks siduv ega viita seega sellele, kuidas komisjon teatavaid järeldusi peaks tegema. Teiseks oli varasema uurimise tsiteeritud järeldus üks paljudest lisateguritest, millest tulenevalt komisjon selle konkreetse juhtumi puhul järelduse tegi. Kolmandaks võib USA eksportivate tootjate koostööst keeldumist võtta arvesse täiendava lisategurina, mis takistas üksikasjaliku teabe kogumist dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse hindamiseks, millest tulenevalt tuli kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artiklile 18. Komisjon leidis siiski, et koostööst keeldumine ei saa olla meetmete kestuse pikendamise põhjus. Käesoleval juhul leidis komisjon tõepoolest, et USA eksportivate tootjate koostööst keeldumine takistas kõikide tegurite täielikku ja põhjalikku hindamist ning kasutas seega kättesaadavaid fakte. Olles kaalunud kõiki olemasolevaid tõendeid ja lähtudes alusmääruse artiklist 18, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, ei ole dumpingu kordumine tõenäoline. Seega tuleb ka kõnealune väide tagasi lükata.

               3.4.   Järeldus

                     (115)

                     Arvestades asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga ekspordi kordumise ebatõenäosust, ei ole vaja analüüsida kahju kordumise tõenäosust ja liidu huve. Seega tuleks Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatavad meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada.

               4.   KOKKUVÕTE

                     (116)

                     Eeltoodust lähtuvalt tuleks alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtetuks tunnistada USAst pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatavad rakendusmäärusega (EL) nr 157/2013 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

                     (117)

                     Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldati USAst pärineva bioetanooli suhtes, mida mõnikord nimetatakse etanoolkütuseks, st põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud etüülalkohol, denatureeritud või denatureerimata, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 massiprotsendi, kuid kaasa arvatud põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud kütusena kasutamiseks ette nähtud etüülalkohol, mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 mahuprotsendi, ning mis kuulub praegu CN-koodide ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 50, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ja ex 3824 99 92 (TARICi koodid 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125011, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ja 3824999266) alla ja lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 157/2013, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 49, 22.2.2013, lk 10).

            (3)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 180, 8.6.2017, lk 37).

            (4)  Teade Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 64, 20.2.2018, lk 7).

            (5)  Kättesaadavad aadressil https://www.agmrc.org/renewable-energy/ethanol/midwest-ethanol-cash-prices-basis-data-and-charts-for-selected-states (viimati vaadatud 12. veebruaril 2019).

            (6)  Kättesaadav aadressil https://www.eia.gov/totalenergy/data/monthly/index.php#renewable (viimati vaadatud 12. veebruaril 2019).

            (7)  Nõukogu 24. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 191/2014, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 59, 28.2.2014, lk 7).

            (8)  Kättesaadav aadressil https://www.eia.gov/petroleum/ethanolcapacity/index.php (viimati vaadatud 14. märtsil 2019).

            (9)  Kättesaadav aadressil https://www.eia.gov/todayinenergy/detail.php?id=31832 (viimati vaadatud 28. märtsil 2019).

            (10)  Vt USA ühenduste ärakuulamisele järgneva 20. märtsi esildise II lisa, mis on kättesaadav avalikus toimikus.

            (11)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-usa-biofuels-idUSKCN0VQ2QW (viimati vaadatud 18. märtsil 2019).

            (12)  Komisjoni 12. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 211/2012 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 73, 13.3.2012, lk 1).

            (13)  Kättesaadav aadressil https://www.wto.org/english/tratop_e/tariffs_e/tariff_data_e.htm (viimati vaadatud 13. veebruaril 2019).

            (14)  31. augusti 2017. aasta resolutsioon nr 72 ja ministri 4. septembri 2017. aasta käskkiri nr 32.

            (15)  6. novembri 2018. aasta resolutsioon nr 152.

            (16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

            (17)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-adm-results/adm-says-profit-tumbles-and-issues-gloomy-view-shares-drop-idUSKBN1D01EV (viimati vaadatud 15. märtsil 2019).

            (18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta) artikkel 17 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

            (19)  Kättesaadav aadressil https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (viimati vaadatud 19. märtsil 2019).

            (20)  Kättesaadav aadressil https://www.iscc-system.org/process/audit-and-certification-process/iscc-system-documents/ (viimati vaadatud 19. märtsil 2019).

            (21)  Kättesaadav aadressil https://www.iscc-system.org/certificates/all-certificates/ (viimati vaadatud 15. märtsil 2019).

            (22)  Kättesaadav aadressil http://ethanolproducer.com/articles/14531/adm-announces-plans-to-reconfigure-ethanol-complex-in-illinois (viimati vaadatud 15. märtsil 2019).

            (23)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-usa-ethanol-brazil/u-s-ethanol-exports-to-brazil-drop-to-nearly-three-year-low-idUSKCN1MF2FI (viimati vaadatud 15. märtsil 2019).

            (24)  Nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1001/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 275, 16.10.2008, lk 18).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/766, 14. mai 2019, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2019

text:
                  15.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 126/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/766,
         14. mai 2019,
         millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 809/2014 seoses ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäevaga, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise tähtpäevaga ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlustega aastaks 2019
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 78 esimese lõigu punkti b ja teist lõiku,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 809/2014 (2) on kehtestatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise lõpptähtpäev, ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise lõpptähtpäev ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise lõpptähtpäev.

                     (2)

                     Liikmesriigid rakendavad oma pindalapõhiste toetuste haldussüsteemis muudatusi, mis tulenevad uutest kohustustest isikuandmete kaitse üldmääruses (3) kontekstis ning millega kaasneb muu hulgas infotehnoloogia süsteemide ümberkorraldamine, menetluste muutmine ja meetmete võtmine abisaajate teadlikkuse parandamiseks, et teavitada neid uutest õigusnõuetest. Selle tulemusel on liikmesriikides tekkinud süsteemi haldamisega erakorralisi probleeme.

                     (3)

                     See olukord on mõjutanud toetusesaajate võimalust esitada ühist taotlust, toetuse- või maksetaotlusi ja toetusõiguste taotlusi või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotlusi rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikega 1 ja artikli 22 lõikega 1 ette nähtud tähtaja jooksul.

                     (4)

                     Võttes arvesse kõnealust olukorda, on asjakohane teha rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikest 1 ja artikli 22 lõikest 1 erand, mis võimaldab liikmesriikidel määrata 2019. aastaks kindlaks ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise tähtpäeva ning toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäeva, mis on hilisem, kui on sätestatud kõnealustes artiklites. Kuna rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4 ning artikli 15 lõigetes 2 ja 2a osutatud kuupäevad on seotud nimetatud määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud lõpptähtpäevaga, tuleks teha samasugune erand eelkontrollide tulemustest ja ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamiseks.

                     (5)

                     Kuna need erandid peaksid hõlmama ühtset taotlust, toetuse- ja maksetaotlusi, muudatuste tegemist ühtses taotluses või maksetaotluses ning toetusõiguste taotlusi taotlusaasta 2019 kohta, on asjakohane, et käesolevat määrust kohaldatakse 2019. aastaks esitatud taotluste ja maksetaotluste suhtes.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust ei tohi liikmesriikide poolt 2019. aastaks kindlaksmääratavad ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise lõpptähtpäevad olla hilisemad kui 15. juuni.

            Artikkel 2
            Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõikest 2 on neis liikmesriikides, kus kasutatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud erandit, vaja rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 15 lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest 2019. aasta ühtses taotluses või maksetaotluses teatada pädevale asutusele hiljemalt 15. juuniks.

            Artikkel 3
            Artiklites 1 ja 2 sätestatud erandit kohaldatakse ka vastavalt 26, 35 ja 10 kalendripäeva pikkuste ajavahemike arvutamiseks pärast rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4 ja artikli 15 lõikes 2a osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluste esitamise lõpptähtpäeva ning ühtse taotluse või maksetaotluse muudatustest teatamise lõpptähtpäeva.

            Artikkel 4
            Erandina rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 22 lõikest 1 ei tohi liikmesriikide poolt 2019. aastaks kindlaks määratav toetusõiguste taotluste või põhitoetuskava toetusõiguste väärtuse suurendamise taotluste esitamise tähtpäev olla hilisem kui 15. juuni.

            Artikkel 5
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
            Seda kohaldatakse taotluste ja maksetaotluste suhtes, mis on esitatud 2019. aastaks.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (2)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).