title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/582, 12. aprill 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1352/2013, millega kehtestatakse vormid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis

text:
                  18.4.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 98/4

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/582,
      12. aprill 2018,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1352/2013, millega kehtestatakse vormid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1352/2013 (2) kehtestati määrusega (EL) nr 608/2013 ette nähtud taotlusvorm, mida tuleb kasutada selleks, et taotleda tolliasutustelt meetmete võtmist seoses kaubaga, mille puhul kahtlustatakse intellektuaalomandi õiguse rikkumist (edaspidi „taotlusvorm“).

                  (2)

                  Taotlusvormi on vaja kohandada, et võtta arvesse kõnealuse vormi kasutamisel saadud praktilisi kogemusi, ning samuti selleks, et tagada tõrgeteta teabeedastus ja -vahetus määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 31 osutatud keskse andmebaasi kaudu.

                  (3)

                  Kui taotlus on esitatud pärast seda, kui tolliasutused on peatanud kauba tollist vabastamise või pidanud kauba kinni omal algatusel, peaks taotleja tegema taotlusvormile vastavasisulise märkuse.

                  (4)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2424 (3) asendati termin „ühenduse kaubamärk“ liidu õiguskorra kohaselt terminiga „Euroopa Liidu kaubamärk“. Taotluse vormi tuleb vastavalt ajakohastada.

                  (5)

                  Kui taotleja taotleb kooskõlas määruse (EL) nr 608/2013 artikliga 26 väikeste kaubapartiide hävitamise menetluse kasutamist, peaks ta saama täpsustada, kas ta soovib, et menetlust kasutatakse kõigis liikmesriikides või mitmes konkreetses liikmesriigis.

                  (6)

                  Taotlejalt tuleks nõuda, et ta esitaks taotlusvormis asjaga seotud äriühingute ja kauplejate nimed ja aadressid, sest see teave on tolliasutuste jaoks õiguste rikkumise ohu analüüsimise ja hindamise seisukohalt oluline.

                  (7)

                  Võttes arvesse seda, et määruse (EL) nr 608/2013 artikli 31 kohaselt peab kogu liikmesriikide ja komisjoni vaheline andmevahetus taotlusi ja kinnipidamisi käsitlevate otsuste kohta toimuma komisjoni keskandmebaasi kaudu ning et kõnealust andmebaasi on vaja uuele taotlusvormile kohandada, peaks rakendusmääruse (EL) nr 1352/2013 I ja III lisa muudatusi kohaldama alates 15. maist 2018.

                  (8)

                  Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1352/2013 vastavalt muuta.

                  (9)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) nr 1352/2013 muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

                  2)

                  III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Seda kohaldatakse alates 15. maist 2018.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 12. aprill 2018

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 15.

         (2)  Komisjoni 4. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1352/2013, millega kehtestatakse vormid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis (ELT L 341, 18.12.2013, lk 10).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2424, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (ELT L 341, 24.12.2015, lk 21).

         I LISA
         „
               I LISA
               Tekst pildi

                  EUROOPA LIIT – MEETMETE VÕTMISE TAOTLUS
                  1
                  1. Taotleja
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  EORI nr: (+)
                  TIN-nr: (+)
                  Riiklik registreerimisnumber: (+)
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  Ametlike märkuste jaoks
                  Kättesaamise kuupäev
                  PÄDEVA TOLLIASUTUSE KOOPIA
                  Taotluse registreerimisnumber
                  INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED
                  TAOTLUS MEETMETE VÕTMISEKS TOLLI POOLT
                  vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artiklile 6
                  2 (*). Liidu tasandil taotlus
                  Riigi tasandil taotlus
                  Riigi tasandil taotlus (vt artikli 5 lõige 3)
                  3 (*). Taotleja staatus
                  Õiguste omaja
                  Isik või üksus, kellel on volitused intellektuaalomandiõiguse kasutamiseks
                  Intellektuaalomandiõiguse kollektiivse esindamise organisatsioon
                  Kutseorganisatsioon
                  Geograafilise tähisega toodete tootjate rühm või sellise rühma esindaja
                  Ettevõtja, kellel on lubatud kasutada geograafilist tähist
                  Geograafilise tähise osas pädev eraõiguslik või ametlik kontrolliasutus
                  Kaht või mitut liikmesriiki hõlmava ainulitsentsi omanik
                  4. Taotleja nimel taotluse esitanud esindaja
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+) Lisatud on tõendid esindajate tegutsemisõiguse kohta
                  Faks: (+)
                  1
                  5 (*). Õiguse liik, mille kohta taotlus esitatakse
                  Siseriiklik kaubamärk (NTM)
                  Euroopa Liidu kaubamärk (EUTM)
                  Rahvusvaheline registreeritud kaubamärk (ITM)
                  Siseriiklik registreeritud disainilahendus (ND)
                  Ühenduse registeeritud disainilahendus (CDR)
                  Rahvusvaheline regsitreeritud disainilahendus (ICD)
                  ühenduse registreerimata disainilahendus (CDU)
                  Autoriõigus ja sellega seonduvad õigused (NCPR)
                  Kaubanduslik nimetus (NTN)
                  Pooljuhttoote topoloogia (NTSP)
                  Siseriiklike õigusaktidega ettenähtud patent (NPT)
                  Liidu õigusaktidega ettenähtud patent (UPT)
                  Kasulik mudel (NUM)
                  Geograafiline tähis/päritolunimetus:
                  põllumajandustoodetele ja toiduainetele (CGIP)
                  veinile (CGIW)
                  veinitoodete baasil valmistatud aromatiseeritud jookidele (CGIA)
                  alkohoolsetele jookidele (CGIS)
                  muudele toodetele (NGI)
                  vastavalt liidu ja kolmandate riikide vahelistes kokkulepetes loetletule (CGIL)
                  Sordikaitse:
                  riiklik (NPVR)
                  ühenduse (CPVR)
                  Täiendava kaitse tunnistus:
                  meditsiinitoodetele (SPCM)
                  taimekaitsetoodetele (SPCP)
                  6 (*). Liikmesriik või (liidu tasandil taotluse korral) liikmesriigid, kus tolli sekkumist taotletakse
                  KÕIK LIIKMESRIIGID
                  BE
                  LT
                  BG
                  LU
                  CZ
                  HU
                  DK
                  MT
                  DE
                  NL
                  EE
                  AT
                  IE
                  PL
                  EL
                  PT
                  ES
                  RO
                  FR
                  SI
                  HR
                  SK
                  IT
                  FI
                  CY
                  SE
                  LV
                  UK
                  7. Esindaja õigusküsimustes
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  8. Esindaja tehnilistes küsimustes
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  9. Andmed õiguslike ja tehniliste küsimuste eest vastutavate esindajate kohta liidu tasandil taotluse korral on esitatud lisas nr
                  10. Taotlen määruse (EL) nr 608/2013 artikli 26 kohast menetlust (väikesed partiid) järgmises liikmesriigis / järgmistes liikmesriikides ja nõustun tolli nõudmisel kandma kulud, mis on seotud kauba hävitamisega kõnealuse menetluse raames.
                  KÕIK LIIKMESRIIGID
                  BE
                  LT
                  BG
                  LU
                  CZ
                  HU
                  DK
                  MT
                  DE
                  NL
                  EE
                  AT
                  IE
                  PL
                  EL
                  PT
                  ES
                  RO
                  FR
                  SI
                  HR
                  SK
                  IT
                  FI
                  CY
                  SE
                  LV
                  UK
                  (*) need on kohustuslikud väljad ja tuleb täita
                  (+) vähemalt üks neist väljadest tuleb täita

               Tekst pildi

                  11 (*). Loetelu õiguse liikidest, mille kohta taotlus esitatakse
                  Nr
                  Õiguse liik
                  Registreerimisnumber
                  Registreerimiskuupäev
                  Kehtivusaja lõppkuupäev
                  Loetelu õiguse esemeks olevateks kaupadest
                  Muid õigusi vt lisa nr Piiratud käsitlemine
                  Autentne kaup
                  12 (*). Andmed kauba kohta Piiratud käsitlemine
                  IO õigus nr:
                  Kauba kirjeldus:
                  CNi tariifikood:
                  Tolliväärtus:
                  Euroopa keskmine turuväärtus:
                  Riiklik turuväärtus: Vt lisa nr
                  13 (*). Kauba iseloomulikud tunnused Piiratud käsitlemine
                  Asukoht kaubal:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr
                  14 (*). Tootmiskoht Piiratud käsitlemine
                  Riik:
                  Ettevõtja:
                  Aadress:
                  Linn: Vt lisa nr
                  15 (*). Asjaosalised ettevõtjad Piiratud käsitlemine
                  Roll:
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  16 (*). Kauplejad Piiratud käsitlemine
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  17. Üksikasjad kauba tollivormistuse kohta ja teave kauba turustamise kohta Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  18. Pakendid Piiratud käsitlemine
                  Pakendite liik:
                  Kaubaartiklite arv pakendi kohta:
                  Kirjeldus (sh iseloomulikud tunnused):
                  Vt lisa nr
                  19. Saatedokumendid Piiratud käsitlemine
                  Dokumendiliik:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr

               Tekst pildi

                  Rikkumiskahtlusega kaup
                  20. Andmed kauba kohta Piiratud käsitlemine
                  IO õigus nr:
                  Kauba kirjeldus:
                  CNi tariifikood:
                  Miinimumväärtus: Vt lisa nr
                  21. Kauba iseloomulikud tunnused Piiratud käsitlemine
                  Asukoht kaubal:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr
                  22. Tootmiskoht Piiratud käsitlemine
                  Riik:
                  Ettevõtja:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Vt lisa nr
                  23. Asjaosalised ettevõtjad Piiratud käsitlemine
                  Roll:
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  24. Kauplejad Piiratud käsitlemine
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik:
                  Vt lisa nr
                  25. Teave kauba turustamise kohta Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  26. Pakendid Piiratud käsitlemine
                  Pakendite liik:
                  Kaubaartiklite arv pakendi kohta:
                  Kirjeldus (sh iseloomulikud tunnused):
                  Vt lisa nr
                  27. Saatedokumendid Piiratud käsitlemine
                  Dokumendiliik:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr

               Tekst pildi

                  28. Lisateave Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  29. Kohustused
                  Alla kirjutades kohustun:
                  — teatama käesoleva taotluse rahuldanud tolliasutusele mis tahes muudatustest minu poolt käesolevas taotluses või selle lisades esitatud teabes vastavalt määruse (EL)nr 608/2013 artikile 15.
                  — edastama käesoleva taotluse rahuldanud pädevale tolliasutusele vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artikli 6 lõike 3 punktidele g, h või i kogu ajakohastatud teabe, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata käesoleva taotlusega hõlmatud intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise riske.
                  — võtma vastutuse määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 sätestatud tingimustel ja kandma kulud vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artiklile 29.
                  Olen nõus, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võivad kõiki käesolevas taotluses esitatud andmeid töödelda.
                  30 (*). Allkiri
                  Kuupäev (PP/KK/AAAA) Taotleja allkiri
                  Koht Nimi (trükitähtedega)
                  Ametlike märkuste jaoks
                  Tolliasutuste otsus (määruse (EL) nr 608/2013 2. jao tähenduses)
                  Taotlus on täielikult rahuldatud.
                  Taotlus on osaliselt rahuldatud (vt lisatud nimekirja antud õigustest).
                  Vastuvõtmise kuupäev (PP/KK/AAAA) Allkiri ja tempel Pädev tolliasutus
                  Taotluse kehtivuse lõppkuupäev:
                  Kõik taotlused tolli poolt võetavate meetmete kestuse pikendamiseks peaks pädev tolliasutus kätte saama hiljemalt 30 tööpäeva enne taotluse kehtivuse lõppkuupäeva.
                  Taotlus on tagasi lükatud.
                  Põhjendatud otsus osalise või täieliku tagasilükkamise põhjuste kohta ja kaebemenetluse kord on lisatud.
                  Kuupäev (PP/KK/AAAA) Allkiri ja tempel Pädev tolliasutus

               Tekst pildi

                  Isikuandmete kaitse ja meetmete võtmise taotluste töötlemise keskandmebaas
                  Kui Euroopa komisjon töötleb käesolevas meetmete võtmise taotluses olevaid isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kui mõne liikmesriigi pädev tolliasutus töötleb käesolevas meetmete võtmise taotluses olevaid isikuandmeid, kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendavaid siseriiklikke õigusnorme.
                  Meetmete võtmise taotluses olevate isikuandmete töötlemise eesmärk on intellektuaalomandiõiguste jõustamine liidus tolliasutuste poolt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu12. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis.
                  Keskandmebaasis andmete töötlemise kontrollija on riigi pädev tolliasutus, kuhu taotlus esitati. Pädevate tolliasutuste nimekiri avaldatakse komisjoni veebisaidil aadressil:
                  http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/right_holders/index_en.htm.
                  Juurdepääs kõigile käesolevas taotluses sisalduvatele isikuandmetele antakse liikmesriikide tolliasutustele ja komisjonile kasutajanime/parooli abil.
                  Juurdepääs isikuandmetele, mis moodustavad osa piiratud käsitlemisele kuuluvast teabest, on ainult taotluse lahtris 6 osutatud liikmesriikide tolliasutustel kasutajanime/parooli abil.
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 608/2013 artikliga 22 võivad komisjon ja liikmesriikide tolliasutused, ilma et see piiraks liidu andmekaitsealaste sätete kohaldamist ning selleks, et aidata kõrvaldada rahvusvaheline kauplemine intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega, jagada taotluses olevaid isikuandmeid ja teavet kolmandate riikide asjaomaste ametiasutustega.
                  Vastused tärniga (*) märgitud andmeväljadele ja vähemalt ühele plussiga (+) märgitud andmeväljale on täitmiseks kohustuslikud. Kui kõnealused kohustuslikud andmed on esitamata, lükatakse taotlus tagasi.
                  Andmesubjektil on määruse (EÜ) nr 45/2001 või direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt õigus pääseda ligi temaga seotud isikuandmetele, mida keskandmebaasis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või need blokeerida.
                  Kõik taotlused juurdepääsuõiguse, parandamis-, kustutamis- või blokeerimisõiguse rakendamiseks esitatakse käsitlemiseks pädevale tolliasutusele, kuhu taotlus esitati.
                  Isikuandmete töötlemise õiguslik alus intellektuaalomandiõiguse jõustamisel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis.
                  Isikuandmeid ei säilitata kauem kui kuus kuud alates taotluse rahuldamise otsuse tühistamise päevast või päevast, mil ajavahemik, mille jooksul tolliasutused pidid meetmeid võtma on lõppenud. Kõnealuse ajavahemiku täpsustab pädev tolliasutus siis, kui ta taotluse rahuldab ning see ei ole pikem kui üks aasta alates taotluse rahuldamise otsuse vastuvõtmisele järgnevast päevast. Kui aga tolliasutustele on teatatud menetlustest, mis on algatatud toatluse alusel, tegemaks kindlaks võimalikku rikkumiskahtlusega kaupa, säilitatakse isikuandmeid veel kuus kuud pärast menetluste lõpetamist.
                  Lahkarvamuste korral võib kaebused esitada asjaomasele riigi andmekaitseasutusele. Riigi andmekaitseasutuste kontaktandmed on kättesaadavad Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil aadressil: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1). Kui kaebus puudutab isikuandmete töötlemist Euroopa Komisjoni poolt, tuleks see suunata Euroopa andmekaitseinspektorile (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

               Tekst pildi

                  EUROOPA LIIT – MEETMETE VÕTMISE TAOTLUS
                  2
                  1. Taotleja
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  EORI nr: (+)
                  TIN-nr: (+)
                  Riiklik registreerimisnumber: (+)
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  Ametlike märkuste jaoks
                  Kättesaamise kuupäev
                  TAOTLEJA KOOPIA
                  Taotluse registreerimisnumber
                  INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED
                  TAOTLUS MEETMETE VÕTMISEKS TOLLI POOLT
                  vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artiklile 6
                  2 (*). Liidu tasandil taotlus
                  Riigi tasandil taotlus
                  Riigi tasandil taotlus (vt artikli 5 lõige 3)
                  3 (*). Taotleja staatus
                  Õiguste omaja
                  Isik või üksus, kellel on volitused intellektuaalomandiõiguse kasutamiseks
                  Intellektuaalomandiõiguse kollektiivse esindamise organisatsioon
                  Kutseorganisatsioon
                  Geograafilise tähisega toodete tootjate rühm või sellise rühma esindaja
                  Ettevõtja, kellel on lubatud kasutada geograafilist tähist
                  Geograafilise tähise osas pädev eraõiguslik või ametlik kontrolliasutus
                  Kaht või mitut liikmesriiki hõlmava ainulitsentsi omanik
                  4. Taotleja nimel taotluse esitanud esindaja
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+) Lisatud on tõendid esindajate tegutsemisõiguse kohta
                  Faks: (+)
                  2
                  5 (*). Õiguse liik, mille kohta taotlus esitatakse
                  Siseriiklik kaubamärk (NTM)
                  Euroopa Liidu kaubamärk (EUTM)
                  Rahvusvaheline registreeritud kaubamärk (ITM)
                  Siseriiklik registreeritud disainilahendus (ND)
                  Ühenduse registeeritud disainilahendus (CDR)
                  Rahvusvaheline regsitreeritud disainilahendus (ICD)
                  ühenduse registreerimata disainilahendus (CDU)
                  Autoriõigus ja sellega seonduvad õigused (NCPR)
                  Kaubanduslik nimetus (NTN)
                  Pooljuhttoote topoloogia (NTSP)
                  Siseriiklike õigusaktidega ettenähtud patent (NPT)
                  Liidu õigusaktidega ettenähtud patent (UPT)
                  Kasulik mudel (NUM)
                  Geograafiline tähis/päritolunimetus:
                  põllumajandustoodetele ja toiduainetele (CGIP)
                  veinile (CGIW)
                  veinitoodete baasil valmistatud aromatiseeritud jookidele (CGIA)
                  alkohoolsetele jookidele (CGIS)
                  muudele toodetele (NGI)
                  vastavalt liidu ja kolmandate riikide vahelistes kokkulepetes loetletule (CGIL)
                  Sordikaitse:
                  riiklik (NPVR)
                  ühenduse (CPVR)
                  Täiendava kaitse tunnistus:
                  meditsiinitoodetele (SPCM)
                  taimekaitsetoodetele (SPCP)
                  6 (*). Liikmesriik või (liidu tasandil taotluse korral) liikmesriigid, kus tolli sekkumist taotletakse
                  KÕIK LIIKMESRIIGID
                  BE
                  LT
                  BG
                  LU
                  CZ
                  HU
                  DK
                  MT
                  DE
                  NL
                  EE
                  AT
                  IE
                  PL
                  EL
                  PT
                  ES
                  RO
                  FR
                  SI
                  HR
                  SK
                  IT
                  FI
                  CY
                  SE
                  LV
                  UK
                  7. Esindaja õigusküsimustes
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  8. Esindaja tehnilistes küsimustes
                  Äriühing:
                  Nimi (*):
                  Aadress (*):
                  Linn (*):
                  Postiindeks:
                  Riik (*):
                  Telefon: (+)
                  Mobiiltelefon: (+)
                  Faks: (+)
                  E-post (*):
                  Veebisait:
                  9. Andmed õiguslike ja tehniliste küsimuste eest vastutavate esindajate kohta liidu tasandil taotluse korral on esitatud lisas nr
                  10. Taotlen määruse (EL) nr 608/2013 artikli 26 kohast menetlust (väikesed partiid) järgmises liikmesriigis / järgmistes liikmesriikides ja nõustun tolli nõudmisel kandma kulud, mis on seotud kauba hävitamisega kõnealuse menetluse raames.
                  KÕIK LIIKMESRIIGID
                  BE
                  LT
                  BG
                  LU
                  CZ
                  HU
                  DK
                  MT
                  DE
                  NL
                  EE
                  AT
                  IE
                  PL
                  EL
                  PT
                  ES
                  RO
                  FR
                  SI
                  HR
                  SK
                  IT
                  FI
                  CY
                  SE
                  LV
                  UK
                  (*) need on kohustuslikud väljad ja tuleb täita
                  (+) vähemalt üks neist väljadest tuleb täita

               Tekst pildi

                  11 (*). Loetelu õiguse liikidest, mille kohta taotlus esitatakse
                  Nr
                  Õiguse liik
                  Registreerimisnumber
                  Registreerimiskuupäev
                  Kehtivusaja lõppkuupäev
                  Loetelu õiguse esemeks olevateks kaupadest
                  Muid õigusi vt lisa nr Piiratud käsitlemine
                  Autentne kaup
                  12 (*). Andmed kauba kohta Piiratud käsitlemine
                  IO õigus nr:
                  Kauba kirjeldus:
                  CNi tariifikood:
                  Tolliväärtus:
                  Euroopa keskmine turuväärtus:
                  Riiklik turuväärtus: Vt lisa nr
                  13 (*). Kauba iseloomulikud tunnused Piiratud käsitlemine
                  Asukoht kaubal:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr
                  14 (*). Tootmiskoht Piiratud käsitlemine
                  Riik:
                  Ettevõtja:
                  Aadress:
                  Linn: Vt lisa nr
                  15 (*). Asjaosalised ettevõtjad Piiratud käsitlemine
                  Roll:
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  16 (*). Kauplejad Piiratud käsitlemine
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  17. Üksikasjad kauba tollivormistuse kohta ja teave kauba turustamise kohta Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  18. Pakendid Piiratud käsitlemine
                  Pakendite liik:
                  Kaubaartiklite arv pakendi kohta:
                  Kirjeldus (sh iseloomulikud tunnused):
                  Vt lisa nr
                  19. Saatedokumendid Piiratud käsitlemine
                  Dokumendiliik:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr

               Tekst pildi

                  Rikkumiskahtlusega kaup
                  20. Andmed kauba kohta Piiratud käsitlemine
                  IO õigus nr:
                  Kauba kirjeldus:
                  CNi tariifikood:
                  Miinimumväärtus: Vt lisa nr
                  21. Kauba iseloomulikud tunnused Piiratud käsitlemine
                  Asukoht kaubal:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr
                  22. Tootmiskoht Piiratud käsitlemine
                  Riik:
                  Ettevõtja:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Vt lisa nr
                  23. Asjaosalised ettevõtjad Piiratud käsitlemine
                  Roll:
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik: Vt lisa nr
                  24. Kauplejad Piiratud käsitlemine
                  Nimi:
                  Aadress:
                  Linn:
                  Postiindeks:
                  Riik:
                  Vt lisa nr
                  25. Teave kauba turustamise kohta Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  26. Pakendid Piiratud käsitlemine
                  Pakendite liik:
                  Kaubaartiklite arv pakendi kohta:
                  Kirjeldus (sh iseloomulikud tunnused):
                  Vt lisa nr
                  27. Saatedokumendid Piiratud käsitlemine
                  Dokumendiliik:
                  Kirjeldus:
                  Vt lisa nr

               Tekst pildi

                  28. Lisateave Piiratud käsitlemine
                  Vt lisa nr
                  29. Kohustused
                  Alla kirjutades kohustun:
                  — teatama käesoleva taotluse rahuldanud tolliasutusele mis tahes muudatustest minu poolt käesolevas taotluses või selle lisades esitatud teabes vastavalt määruse (EL)nr 608/2013 artikile 15.
                  — edastama käesoleva taotluse rahuldanud pädevale tolliasutusele vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artikli 6 lõike 3 punktidele g, h või i kogu ajakohastatud teabe, mis võimaldab tolliasutustel analüüsida ja hinnata käesoleva taotlusega hõlmatud intellektuaalomandiõigus(t)e rikkumise riske.
                  — võtma vastutuse määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 sätestatud tingimustel ja kandma kulud vastavalt määruse (EL) nr 608/2013 artiklile 29.
                  Olen nõus, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võivad kõiki käesolevas taotluses esitatud andmeid töödelda.
                  30 (*). Allkiri
                  Kuupäev (PP/KK/AAAA) Taotleja allkiri
                  Koht Nimi (trükitähtedega)
                  Ametlike märkuste jaoks
                  Tolliasutuste otsus (määruse (EL) nr 608/2013 2. jao tähenduses)
                  Taotlus on täielikult rahuldatud.
                  Taotlus on osaliselt rahuldatud (vt lisatud nimekirja antud õigustest).
                  Vastuvõtmise kuupäev (PP/KK/AAAA) Allkiri ja tempel Pädev tolliasutus
                  Taotluse kehtivuse lõppkuupäev:
                  Kõik taotlused tolli poolt võetavate meetmete kestuse pikendamiseks peaks pädev tolliasutus kätte saama hiljemalt 30 tööpäeva enne taotluse kehtivuse lõppkuupäeva.
                  Taotlus on tagasi lükatud.
                  Põhjendatud otsus osalise või täieliku tagasilükkamise põhjuste kohta ja kaebemenetluse kord on lisatud.
                  Kuupäev (PP/KK/AAAA) Allkiri ja tempel Pädev tolliasutus

               Tekst pildi

                  Isikuandmete kaitse ja meetmete võtmise taotluste töötlemise keskandmebaas
                  Kui Euroopa komisjon töötleb käesolevas meetmete võtmise taotluses olevaid isikuandmeid, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. Kui mõne liikmesriigi pädev tolliasutus töötleb käesolevas meetmete võtmise taotluses olevaid isikuandmeid, kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ rakendavaid siseriiklikke õigusnorme.
                  Meetmete võtmise taotluses olevate isikuandmete töötlemise eesmärk on intellektuaalomandiõiguste jõustamine liidus tolliasutuste poolt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu12. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis.
                  Keskandmebaasis andmete töötlemise kontrollija on riigi pädev tolliasutus, kuhu taotlus esitati. Pädevate tolliasutuste nimekiri avaldatakse komisjoni veebisaidil aadressil:
                  http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/right_holders/index_en.htm.
                  Juurdepääs kõigile käesolevas taotluses sisalduvatele isikuandmetele antakse liikmesriikide tolliasutustele ja komisjonile kasutajanime/parooli abil.
                  Juurdepääs isikuandmetele, mis moodustavad osa piiratud käsitlemisele kuuluvast teabest, on ainult taotluse lahtris 6 osutatud liikmesriikide tolliasutustel kasutajanime/parooli abil.
                  Kooskõlas määruse (EL) nr 608/2013 artikliga 22 võivad komisjon ja liikmesriikide tolliasutused, ilma et see piiraks liidu andmekaitsealaste sätete kohaldamist ning selleks, et aidata kõrvaldada rahvusvaheline kauplemine intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega, jagada taotluses olevaid isikuandmeid ja teavet kolmandate riikide asjaomaste ametiasutustega.
                  Vastused tärniga (*) märgitud andmeväljadele ja vähemalt ühele plussiga (+) märgitud andmeväljale on täitmiseks kohustuslikud. Kui kõnealused kohustuslikud andmed on esitamata, lükatakse taotlus tagasi.
                  Andmesubjektil on määruse (EÜ) nr 45/2001 või direktiivi 95/46/EÜ rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt õigus pääseda ligi temaga seotud isikuandmetele, mida keskandmebaasis töödeldakse, ja vajaduse korral neid parandada, kustutada või need blokeerida.
                  Kõik taotlused juurdepääsuõiguse, parandamis-, kustutamis- või blokeerimisõiguse rakendamiseks esitatakse käsitlemiseks pädevale tolliasutusele, kuhu taotlus esitati.
                  Isikuandmete töötlemise õiguslik alus intellektuaalomandiõiguse jõustamisel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis.
                  Isikuandmeid ei säilitata kauem kui kuus kuud alates taotluse rahuldamise otsuse tühistamise päevast või päevast, mil ajavahemik, mille jooksul tolliasutused pidid meetmeid võtma on lõppenud. Kõnealuse ajavahemiku täpsustab pädev tolliasutus siis, kui ta taotluse rahuldab ning see ei ole pikem kui üks aasta alates taotluse rahuldamise otsuse vastuvõtmisele järgnevast päevast. Kui aga tolliasutustele on teatatud menetlustest, mis on algatatud toatluse alusel, tegemaks kindlaks võimalikku rikkumiskahtlusega kaupa, säilitatakse isikuandmeid veel kuus kuud pärast menetluste lõpetamist.
                  Lahkarvamuste korral võib kaebused esitada asjaomasele riigi andmekaitseasutusele. Riigi andmekaitseasutuste kontaktandmed on kättesaadavad Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraadi veebisaidil aadressil: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1). Kui kaebus puudutab isikuandmete töötlemist Euroopa Komisjoni poolt, tuleks see suunata Euroopa andmekaitseinspektorile (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

            “.

         II LISA
         Rakendusmääruse (EL) nr 1352/2013 III lisa I osa muudetakse järgmiselt:

                     1)

                     lahtri 1 („Taotleja“) täitmist käsitleva märkuse tekst asendatakse järgmisega:
                     „Sellesse lahtrisse kantakse andmed taotleja kohta. Sinna tuleb märkida taotleja nimi ja täielik aadress, tema maksukohustuslasena registreerimise number, mis tahes muu riiklik registreerimisnumber või ettevõtja registreerimis- ja identifitseerimisnumber (EORI nr), mis on kogu liidus ainulaadne number, mille liikmesriigi tolliasutus on määranud tollitoimingutega seotud ettevõtjatele, tema telefoni-, mobiiltelefoni- või faksinumber ja e-posti aadress. Taotleja võib vajaduse korral sisestada ka oma veebisaidi aadressi,“;

                     2)

                     märkusesse lahtri 2 („Liidu/riigi tasandil taotlus“) täitmise kohta lisatakse järgmine lõik:
                     „Kui taotlus on esitatud pärast kauba tollist vabastamise peatamist või kauba kinnipidamist kooskõlas määruse (EL) nr 608/2013 artikliga 18, tehakse linnuke märkeruutu „Riigi tasandil taotlus“ (vt artikli 5 lõige 3).“;

                     3)

                     lahtri 10 („Väikeste kaubapartiide menetlus“) täitmist käsitleva märkuse tekst asendatakse järgmisega:
                     „Kui taotleja soovib taotleda määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 26 sätestatud väikeste kaubapartiide hävitamise menetluse kasutamist, teeb ta linnukese selle liikmesriigi või, liidu tasandil taotluse korral, nende liikmesriikide märkeruutu, kus ta menetluse kasutamist soovib.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/764, 2. mai 2018, Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               25.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 129/68

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/764,
   2. mai 2018,
   Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796, käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, (1) eriti selle artiklit 80,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulud koosnevad liidu toetusest ning lõivudest ja tasudest, mida taotlejad maksavad tunnistuste, lubade ja heakskiitvate otsuste taotluste menetlemise ning kaebuste käsitlemise ja muude ameti poolt määruse (EL) 2016/796 artikli 64 kohaselt osutatud teenuste eest.

               (2)

               Ametile makstavad lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistval, õiglasel ja ühetaolisel viisil, pidades eelkõige silmas lihtsustamiseesmärki. Need ei tohiks tekitada ettevõtjatele tarbetut finantskoormust ega seada ohtu Euroopa raudteesektori konkurentsivõimet.

               (3)

               Lõivude ja tasude arvutamisel tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud personalikulusid ja asjakohasel juhul ka menetlusse kaasatud välisekspertide kulusid. Samuti tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud tugiteenuste ja -toimingute kulusid ning kõiki muid tegevuskulusid, mis tekivad seoses kõnealuste teenuste osutamisega. Need kulud peaksid olema asjaomaste toimingutega seotud ja proportsionaalsed ning mittediskrimineerivad.

               (4)

               Ameti võetavad lõivud ja tasud peaksid katma kõik ameti osutatud teenuste kulud.

               (5)

               Kuni ajani, mil süsteem jõuab arengujärku, mis võimaldab kasutada kindlasummalisi tasumäärasid, tuleks ameti poolt kõnealuste teenuste osutamiseks kulutatud aja eest arvestada tunnitasu. Lõivude ja tasude suurus peaks määruse (EL) 2016/796 kohaselt olema selline, et ei tekiks puudujääki ega ülejäägi kuhjumist.

               (6)

               Makstavad summad ei tohiks sõltuda taotleja asukohast ega keelest, milles taotlus on esitatud. Seepärast tuleks ameti menetletava taotluseosaga seotud reisi- ja tõlkekulud kokku liita ning jagada võrdselt kõigi taotluste vahel.

               (7)

               Lõivude ja tasude kehtestamisel tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadusi. Vajaduse korral peaks ettevõtjatel olema võimalus jagada makse mitmeks osamakseks.

               (8)

               Kooskõlas määrusega (EL) 2016/796 on taotlejatele tagatud õigus esitada kaebusi ja neil peaks olema võimalik saada abi ja kasutada seda kaebeõigust ameti otsuste suhtes. Seepärast ei tohiks ameti otsuse peale esitatud kaebuse vastuvõetavaks tunnistamise eelduseks seada kaebuse eest lõivu või tasu maksmist. Lõivu või tasu tuleks kaebuse menetlemise eest nõuda üksnes juhul, kui kaebus jäetakse rahuldamata.

               (9)

               Kooskõlas hea projektijuhtimistavaga peaks taotlejal olema võimalus küsida tasutavate summade kalkulatsiooni. Võimaluse korral tuleks taotlejale teatada makstava summa tõenäoline suurus ja nõutav makseviis. Tuleks kehtestada lõivude ja tasude maksmise tähtajad.

               (10)

               Teave käesoleva määrusega kehtestatud lõivude ja tasude kohta peaks olema üldsusele kättesaadav. Ameti võetavate lõivude ja tasude edasine läbivaatamine peaks põhinema ameti kulude ja riiklike ohutusasutuste täidetavate ülesannetega seotud kulude läbipaistval hinnangul.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklis 81 osutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese ja kohaldamisala
   1.   Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) makstavad lõivud ja tasud määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud taotluste menetlemise eest ning muude ameti eesmärkidega kooskõlas osutatavate teenuste osutamise eest. Kehtestatakse ka kõnealuste lõivude ja tasude arvutamise meetod ja maksmise tingimused.
   2.   Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega menetlused, millega tagatakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja muude Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaldamine nende kulude suhtes, mida riiklikud ohutusasutused kannavad seoses selliste taotluste riikliku osa menetlemisega, mis vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklitele 14, 20 ja 21 kuuluvad ameti vastutusalasse.
   3.   Käesolevat määrust ei kohaldata lõivude ega tasude suhtes, mida võetakse riiklike ohutusasutuste järgmiste toimingute eest:

               a)

               ühtsete ohutustunnistuste taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 (2) artikli 10 lõikega 8 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/763 (3);

               b)

               veeremiüksuste turule laskmise lubade ja veeremiüksuste tüübilubade taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 (4) artikli 21 lõikega 8 ja artikli 24 lõikega 1 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/545 (5);

               c)

               arvamuse esitamine ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmise taotluse kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõike 3 viimase lõiguga;

               d)

               ajutise loa andmine kohapealseteks katseteks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõigetega 3 ja 5.

         Artikkel 2
   Lõivude ja tasude liigid
   1.   Amet võtab lõivu taotluste menetlemise eest, sealhulgas kalkulatsioonide esitamise eest ja ka juhul, kui taotleja taotluse tagasi võtab, või kui amet otsust muudab. Amet võib võtta lõivu ka siis, kui ta tühistab oma varasema otsuse põhjusel, et loa või tunnistuse omanik ei täida kehtestatud nõudeid.
   2.   Lõikes 1 osutatud taotlused hõlmavad järgmist:

               a)

               veeremiüksuste turule laskmise load ja veeremiüksuste tüübiload kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21;

               b)

               ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14;

               c)

               ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22;

               d)

               määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7.

         3.   Amet võtab tasu ka muude kui lõikes 1 osutatud teenuste osutamise eest, mida taotleja või muu isik soovib. Eelkõige võtab amet tasu määruses (EL) 2018/545 ja rakendusmääruses (EL) 2018/763 sätestatud eelneva tegevuse eest.
   4.   Amet avaldab teenuste loetelu oma veebisaidil.
   Artikkel 3
   Lõivude ja tasude arvutamine
   1.   Lõivu- või tasusumma koosneb järgmistest osadest:

               a)

               töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, ning

               b)

               riikliku ohutusasutuse kulud seoses riikliku taotluseosa menetlemisega.

         2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel kasutab amet tasumäära 130 eurot tunnis.
   Artikkel 4
   Lõivude ja tasude kalkulatsioon
   1.   Amet esitab taotleja palvel taotlusega või soovitud teenusega seotud lõivude ja tasude summa mittesiduva kalkulatsiooni ning teatab arvete väljastamise aja.
   Taotluse menetlemisega tegelevad riiklikud ohutusasutused esitavad artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulude kohta ametile mittesiduva kalkulatsiooni, mis arvatakse ameti esitatava kalkulatsiooni hulka.
   2.   Taotluse menetlemise ajal peavad nii amet kui ka riiklikud ohutusasutused oma kulusid jälgima. Taotleja palvel teatab amet talle, kui tekib oht, et kulud ületavad kalkulatsioonis esitatud summa rohkem kui 15 %.
   3.   Kui taotlust menetletakse või teenust osutatakse kauem kui üks aasta, võib taotleja küsida uue kalkulatsiooni.
   4.   Kui soovitakse saada kalkulatsiooni või lasta see läbi vaadata, võib direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 6 ning direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 6 sätestatud tähtaegu pikendada kuni kümne tööpäeva võrra.
   Artikkel 5
   Maksetingimused
   1.   Amet väljastab lõivu- ja tasusummade arve 30 kalendripäeva jooksul alates

               a)

               ameti või apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast või

               b)

               teenuseosutamise lõppemisest või

               c)

               taotluse tagasivõtmisest või

               d)

               mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine.

         2.   Arvel esitatakse järgmised andmed:

               a)

               ameti töötundide arv ning

               b)

               asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulutatud aeg või esitatakse kindlasummaline tasumäär, mida kohaldatakse riikliku taotluseosa menetlemisel.

         3.   Hiljemalt siis, kui amet seda nõuab, esitavad riiklikud ohutusasutused ametile kuluaruande, et ameti väljastatud arve hõlmaks nende tööpanust. Kuluaruandes tuleb täpselt näidata, kuidas need kulud on arvutatud.
   4.   Lõivud ja tasud arvutatakse ja makstakse eurodes.
   5.   Amet teavitab taotlejaid otsusest ja väljastab arve määruse (EL) 2016/796 artiklis 12 osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu.
   6.   Amet võib esitada vahearve iga kuue kuu tagant.
   7.   Lõivud ja tasud makstakse ülekandega ameti osutatud pangakontole.
   8.   Taotleja tagab, et amet saab tasumisele kuuluva summa, sealhulgas kõik selle maksmisega seotud pangakulud, 60 kalendripäeva jooksul alates arve teatavaks tegemisest.
   9.   Kui taotleja on väike või keskmise suurusega ettevõtja, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi.
   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab väike või keskmise suurusega ettevõtja ettevõtjat, kellel on vähem kui 250 töötajat ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.
   10.   Riiklikele ohutusasutustele hüvitatakse riikliku taotluseosa menetlemise kulud lõigetes 8 ja 9 osutatud tähtaja jooksul.
   Artikkel 6
   Maksmata jätmine
   1.   Kui amet ei ole saanud makset artikli 5 lõigetes 8 ja 9 sätestatud tähtaja jooksul, võib ta nõuda intressi iga täiendava kalendripäeva eest kuni makse saamiseni ning kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) artiklis 80 sätestatud sissenõudmiseeskirju.
   2.   Intressimäär on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes kohaldatav intressimäär, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele on lisatud kaheksa protsendipunkti.
   3.   Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, võib ta taotluse tagasi lükata, v.a juhul, kui taotleja esitab pangatagatise või avab tagatishoiuse.
   4.   Amet võib uue taotluse tagasi lükata, kui taotleja ei ole täitnud maksekohustusi, mis on seotud eelmise loa, tunnistuse või heakskiitmistoiminguga või ameti osutatud teenustega, v.a juhul, kui taotleja tasub summa, mis oli asjaomase loa, tunnistuse või heakskiitmistoimingu või teenuse eest maksmata.
   5.   Amet võtab kõik vajalikud õiguslikud meetmed, et tagada väljastatud arvete täiemahuline tasumine. Riiklikud ohutusasutused, kes on esitanud kuluaruande oma kulude eest hüvitise saamiseks, toetavad ametit selles tegevuses.
   Artikkel 7
   Kaebused ja nendega seotud lõivud
   1.   Amet nõuab lõivu iga tagasilükatud või -võetud kaebuse eest.
   2.   Kaebusega seotud lõiv on kas 10 000 eurot või sama suur summa, kui võeti selle otsuse eest, mille kohta kaebus esitati, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.
   3.   Apellatsiooninõukogu registripidaja teatab kaebuse esitajale maksetingimused. Kaebuse esitajal on tasumiseks aega 30 kalendripäeva alates arve teatavaks tegemisest.
   4.   Taotleja võib esitada apellatsiooninõukogule kaebuse arves esitatud lõivude ja tasude kohta.
   Artikkel 8
   Maksumäärade avaldamine ja läbivaatamine
   1.   Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 3 osutatud tunnitasu suuruse.
   2.   Riiklik ohutusasutus avaldab määrad, mille alusel määratakse kindlaks artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulud, mis nõutakse sisse ametilt. Kui riiklik ohutusasutus kohaldab kindlasummalist määra, täpsustab ta, milliste lubade ja tunnistuste suhtes seda kohaldatakse.
   3.   Ameti veebisaidil esitatakse link kõnealusele teabele.
   4.   Amet lisab määruse (EL) 2016/796 artikli 51 lõike 1 punktis a osutatud aastaaruandesse teabe elementide kohta, mida võetakse aluseks tunnitasu arvutamisel, finantstulemustes ja prognoosides.
   Artikkel 9
   Ameti menetlused
   1.   Selleks et hoida lahus artikli 1 lõikes 1 osutatud lõivude ja tasudega seotud toimingute tulud ja kulud, peab amet

               a)

               laskma kanda lõivudest ja tasudest tekkinud sissetuleku eraldi pangakontole ning hoidma seda seal;

               b)

               koostama aastaaruande lõivude ja tasudega seotud toimingute tulude ja kulude kohta ning kulustruktuuri ja -tõhususe kohta.

         2.   Kui eelarveaasta lõpus ületab lõivudest ja tasudest saadud kogutulu lõivude ja tasudega seotud toimingute kogukulusid, tuleb ülejääk kanda eelarvereservi ja kasutada seda üle- või puudujäägi reguleerimiseks kooskõlas ameti finantseeskirjaga.
   3.   Tuleb tagada lõivude ja tasudega seotud toimingutest saadava sissetuleku kestlikkus.
   Artikkel 10
   Hindamine ja läbivaatamine
   1.   Lõivude ja tasude süsteemi hinnatakse üks kord eelarveaasta jooksul. Hindamisel võetakse aluseks ameti varasemad finantstulemused ning tulude ja kulude eelarvestus. Hindamine on seotud ka ameti ühtse programmdokumendiga.
   2.   Vajaduse korral vaatab komisjon ameti majandustulemuste ja finantsprognooside hinnangu alusel lõivud ja tasud läbi.
   3.   Pidades silmas ameti poolt artiklis 8 osutatud aastaaruandes esitatud teavet, vaadatakse käesolev määrus uuesti läbi hiljemalt 16. juuniks 2022, seades eesmärgiks kehtestada järk-järgult kindlasummalised lõivud.
   Artikkel 11
   Üleminekusätted
   Määruse (EL) 2018/545 artikli 55 lõikes 4 ja rakendusmääruse (EL) 2018/763 artikli 15 lõikes 4 osutatud juhtudel ei hõlma käesolevas määruses käsitletud lõivud ja tasud tööd, mis on tehtud enne ametile taotluse esitamist ja selle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme.
   Artikkel 12
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 16. veebruarist 2019.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. mai 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

      (3)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 49).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

      (5)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823, 4. juuni 2018, millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine

text:
               5.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 139/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/823,
   4. juuni 2018,
   millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast subsiidiumivastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“).

         1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

               (2)

               13. märtsil 2017. aastal esitas Aegean Exporters Association (edaspidi „taotluse esitaja“) tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise taotluse.

               (3)

               Taotluses esitati tõendid selle kohta, et 2016. aastal kasutusele võetud otseste tootmissubsiidiumide rakendamise muutmine tõi kaasa Türgi forellikasvatajatele makstavate subsiidiumide taseme märkimisväärse alanemise ja seetõttu ei olnud meetmed subsiidiumide korvamiseks enam vajalikud. Taotluse esitaja väitis ka seda, et muutus on püsiv. Taotluse esitaja on seetõttu seisukohal, et kehtivad meetmed tuleb läbi vaadata.

         1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

               (4)

               Olles otsustanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2017. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) (3) teada osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artiklile 19.

         1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               (5)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Selleks et uurida, kas forellikasvatajate subsideerimine on alates esialgsest uurimisest vähenenud ja kas muutus on püsiv, analüüsis komisjon ka nende subsiidiumide üldsummade arengut, mida Türgi maksis forellikasvatajatele alates esialgsest uurimisperioodist (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013).

         1.5.   Uurimisega seotud isikud

               (6)

               Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest taotluse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele Türgis, asjaomastele liidu tootjatele, kasutajatele ja ettevõtjatele, liidu tootjaid esindavatele ühendustele ja Türgi ametiasutustele.

               (7)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (8)

               Kaks huvitatud isikut esitasid seisukohad, et kaitsta kehtivate meetmete kehtima jätmise vajalikkust. Üks huvitatud isik, Taani Vesiviljelusliit (kes esialgses uurimises esindab kaebuse esitajat), oli seisukohal, et alusmääruse artikli 19 tingimused ei ole täidetud. Taani Vesiviljelusliit väitis, et kaebuses sisalduv teave ei ole täielik ja annab Türgi forellikasvatajatele makstavatest subsiidiumidest eksliku ettekujutuse ning et Türgi tehtud muudatusi ei saa pidada püsivaks. Teine huvitatud isik, Hispaania Vesiviljelusliit, väitis samuti, et tasakaalustusmeetmed tuleb jätta kehtima, ja teatas, et Türgi importtoodete hinnad on liidu forellikasvatajate hindadest madalamad.

         1.6.   Türgi eksportivate tootjate valikuuring

               (9)

               Eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades andis komisjon algatamisteates teada, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 teha eksportivate tootjate valikuuringu.

               (10)

               Et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Türgi teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Euroopa Liidu juures asuval Türgi Vabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Algatamisteates esitatud teave saadeti kokku enam kui seitsmekümnele Türgi äriühingule.

               (11)

               Kakskümmend seitse eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valis komisjon esialgu valimisse viis eksportivat tootjat/tootjate rühma, hõlmates kolme eksportivat tootjat/tootjate rühma, kelle ekspordimaht liitu oli kõige suurem, ning kahte väiksemat eksportivat tootjat/tootjate rühma. Komisjon pidas esitatud valimit esinduslikuks.

               (12)

               Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Kaks eksportivate tootjate rühma, KLC Group ja Sagun Group, taotlesid enda lisamist valimisse. KLC Groupi suurt ekspordimahtu arvesse võttes otsustas komisjon lisada KLC Groupi valimisse, et nõuetekohaselt uurida muudetud kava mõju sektorile. Võttes arvesse uurimise jaoks ettenähtud aja piiratust, otsustas komisjon Group Saguni valimisse lisamise taotluse tagasi lükata (4).

               (13)

               Lõplik valim koosnes seega järgmistest eksportivatest tootjatest/eksportivate tootjate rühmadest ja nendega seotud äriühingutest:

                           —

                           ADA SU Group;

                           —

                           ALIMA Group;

                           —

                           GMS Group;

                           —

                           KLC Group;

                           —

                           Mittos Su Ürünleri;

                           —

                           Özpekler Group.

               (14)

               Lõplik valim esindas ligikaudu 71 % liitu eksporditud vaatlusaluse toote impordi mahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon oli seisukohal, et see on esinduslik ja võimaldab nõuetekohaselt uurida Türgi tehtud muudatuste mõju kõikidele selle sektori äriühingutele.

         1.7.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

               (15)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata Türgi kehtestatud otseste subsiidiumide kava rakendamise muutmise mõju.

               (16)

               Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale ja Türgile. Küsimustikule saadi täielikud vastused kõikidelt kõnealustelt isikutelt.

               (17)

               Komisjon tegi kontrollkäigud valimisse võetud eksportivate tootjate rühmast ühe äriühingu, nimelt Alima Groupi ettevõtetesse. Komisjon korraldas kontrollkäigu ka Türgi ametiasutustesse. Punktis 4.3.4 esitatud järeldusi arvesse võttes otsustas komisjon valimisse võetud ülejäänud äriühinguid mitte külastada.

         1.8.   Teavitamine

               (18)

               21. veebruaril 2018 teavitas komisjoni kõiki huvitatud isikuid uurimise seisukohast olulistest asjaoludest ja kaalutlustest ning palus neil hiljemalt 18. märtsil 2018 esitada kirjalikud märkused ja/või taotleda asja arutamist komisjoni ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametnikuga.

               (19)

               Türgi, taotluse esitaja, neli valimisse võetud eksportivat tootjat ja Taani Vesiviljelusliit esitasid pärast teavitamist märkusi. Komisjoni, Türgi ja taotluse esitaja vaheline ärakuulamine toimus 23. märtsil 2018. Komisjoni ja Taani Vesiviljelusliidu vaheline ärakuulamine toimus 16. aprillil 2018.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (20)

               Vaatlusalune toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

                           —

                           värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:

                           —

                           terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

                           —

                           ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või

                           —

                           kalafilee, massiga 400 g tükk või vähem,

                     mis on pärit Türgist ja kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               (21)

               Komisjon järeldas esialgse uurimise käigus, et liidus toodetud tooted ja Türgis toodetud tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

         3.   ESIALGSES UURIMISES KINDLAKS TEHTUD TASAKAALUSTAVAD SUBSIIDIUMID

               (22)

               Esialgse uurimise ajal uuris komisjon mitut meedet, millest forelli eksportivad Türgi tootjad esialgse uurimisperioodi jooksul (2013. aasta) kasu said või võisid kasu saada (vt ajutisi tasakaalustavaid tollimakse kehtestava komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (5) põhjendus 37).

               (23)

               Peamised subsiidiumid, millest Türgi forellikasvatajad esialgse uurimisperioodi ajal kasu said, olid kõikidele forellikasvatajatele kilogrammipõhiselt antud otsesed subsiidiumid ja jäid vahemikku 7 % – 9,6 %. Lisaks said esialgse uurimise ajal valimisse võetud kaks äriühingut kasu subsideeritud laenudest. Komisjon tegi kindlaks, et subsideeritud laenude osakaal oli ühe äriühingu (Kilic) puhul 0,1 % ja teise äriühingu (Özpekler) puhul 0,3 %.

               (24)

               Komisjon tegi kindlaks, et kõikidest muudest uuritud subsiidiumimeetmetest esialgsel uurimisperioodil kasu ei saadud või oli see tähtsusetu. Seetõttu tasakaalustasid forellikasvatajatele kehtestatud meetmed peamiselt otseseid subsiidiume.

               (25)

               Esialgsel uurimisperioodil (2013. aasta) anti forellikasvatajatele otseseid subsiidiume 7. märtsi 2013. aasta dekreedi nr 2013/4463 alusel, mis käsitleb põllumajandussubsiidiume 2013. aastal (edaspidi „2013. aasta dekreet“). Dekreet oli seotud 2013. aastal kasvatatud forelliga.

               (26)

               2013. aasta dekreedi alusel anti subsiidiume kõikidele forellikasvatajatele, kellel oli kalakasvatusüksusega seotud kehtiv tootmislitsents. Tootmislitsents võis olla seotud tootmisega meres, veehoidlas või sisemaal toimuva tootmisega. Forellikasvatajal võis olla mitu tootmislitsentsi (kalakasvatusüksused) sama veehoidla või sama merepiirkonna jaoks. 2013. aasta dekreedi kohaselt oli tootmine kõikide nende litsentside alusel kõlblik subsiidiumide eraldamiseks järgmiste piirmäärade ulatuses: forellikasvatajad said iga tootmislitsentsi puhul 0,65 Türgi liiri (edaspidi „liir“) forelli kilogrammi kohta kuni 250-tonnise aastatoodangu puhul; 251- kuni 500-tonnise toodangu puhul said forellikasvatajad poole summast (0,325 liiri/kg) ja 500 tonni ületava toodangu eest subsiidiumi ei saadud.

         4.   UURIMISTULEMUSED

   4.1.   Üldteave

               (27)

               Forellitootmisele antavaid subsiidiume reguleeritakse Türgi valitsuse igal aastal välja antava dekreediga. Dekreediga nähakse ette vesiviljelustootmise põhitingimused ja subsiidiumisummad Türgis. Dekreedi rakendamisega seotud menetlused ja põhimõtted määratakse üksikasjalikumalt kindlaks toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi igal aastal välja antavate teatistega.

               (28)

               Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas 2016. aasta teist poolt ja 2017. aasta esimest poolt, uuris komisjon esmalt forellikasvatajatele 2016. ja 2017. aastal antud või antavate subsiidiumide summasid ja tingimusi (vt punkt 4.2).

               (29)

               Teiseks analüüsis komisjon Türgi antud subsiidiumisummade üldist arengut alates esialgsest uurimisest kuni praeguseni (vt punkt 4.3). Kolmandaks hindas komisjon, kas subsideerimise tasemes oli olulisi muutusi ja kas muutust saab pidada püsivaks (vt punkt 4.4).

         4.2.   Forellitootmisele 2016. ja 2017. aastal antud subsiidiumid

   4.2.1.   Forellitootmisele 2016. aastal antud subsiidiumid

               (30)

               2016. aastal oli forellikasvatajatele määratud subsiidiumide andmise aluseks dekreet nr 2016/8791 (6) põllumajandustoetuste kohta 2016. aastal (edaspidi „2016. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2016/33 (7) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused.

               (31)

               Subsiidiumisumma liiri kg kohta jäi küll 2013. aasta tasemele, kuid uue artikliga 4.16 jäeti subsiidiumist ilma põllumajandusettevõtted, mis „paiknesid samas ministeeriumi määratud potentsiaalses piirkonnas, samas veehoidlas või samas tsoonis asuvas piirkondlikus veehoidlas“.

               (32)

               Juhul kui forellikasvatajal oli enam kui üks tootmislitsents (või kalakasvatusüksus) ministeeriumi määratletud samas potentsiaalses merepiirkonnas, samas veehoidlas või samades piirkondades asuvates samades veehoidlates, mis kuulusid samale isikule või samale ettevõttele/äriühingule, käsitati selle artikli kohaselt ja vastupidi esialgse uurimisperioodi aegsele olukorrale neid litsentse või kalakasvatusüksusi sellele äriühingule kuuluva üheainsa litsentsi või üksusena ning otsest subsiidiumi maksti vastavalt sellele tõlgendusele. Taotluse esitaja väitis, et selle artikli tõttu vähenes subsiidiumi saamiseks kõlbliku tootmise maht ja seetõttu said forellikasvatajad subsiidiume märkimisväärselt vähem. Samas märkas komisjon, et sellel tingimusel oli kaks piirangut.

               (33)

               Esiteks näitas uurimine, et Türgi esitatud teabe kohaselt on 2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang seotud ainult forelli kasvatamisega veehoidlates või meres, aga mitte sisemaal, mis moodustab Türgi esitatud teabe kohaselt ligikaudu 20 % kogu forellitoodangust Türgis (8). Pärast teavitamist kinnitas ka Türgi, et 65 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad sisemaal ja üksnes 35 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad veehoidlates või meres.

               (34)

               2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang ei mõjutanud seega 20 % forellitoodangut ega 65 % tootmisüksusi või kasvandusi üldse. See oli nii näiteks ühe valimisse võetud äriühingu (Mittos) puhul, mille kasvandused asusid sisemaal. Üks teine valimisse võetud äriühingute rühma (Özpekler Group) kasvandused asusid eri veehoidlates. Nende äriühingute/äriühingute rühmade esitatud (ja valitsuse tasandil kontrollitud) teabe kohaselt vastasid mõlemad subsiidiumide saamise tingimustele sama arvu tootmislitsentside alusel (ühel juhul kuus ja teisel juhul kolm) nii 2015. aastal (enne seadusandlikku muudatust) kui ka 2016. aastal (mil uus õigusakt juba kehtis). Seega ei olnud seadusandlikul muudatusel nendele äriühingutele olulist mõju.

               (35)

               Teiseks kohaldati piirangut juriidilise isiku põhiselt, mis tähendas, et seotud äriühingutest koosneva rühma puhul oli igal äriühingul võimalik taotleda subsiidiume dekreedis ettenähtud piirmäärade ulatuses. See tähendab, et kui äriühingute rühm koosnes erinevatest juriidilistest isikutest, kelle tootmisettevõtted (litsentsid) asusid samas tsoonis, oli igal rühma kuuluval äriühingul võimalik subsiidiumidest eraldi alusel kasu saada, isegi kui tal olid kalakasvandused temaga seotud teise äriühinguga samas tsoonis. Türgi kinnitas, et see oli nii ühe valimisse võetud rühma, Alima Groupi puhul. Mõlemad sellesse rühma kuuluvad seotud äriühingud olid subsiidiumide taotlemiseks kõlblikud, kuigi nende kalakasvandused paiknesid samas tsoonis.

               (36)

               Nende asjaolude tõttu ei vähendanud piirangu üldine mõju märkimisväärselt subsiidiumide saajate arvu. Türgi esitatud teabe kohaselt vähenes otsese subsiidiumi saamiseks kõlblike kalakasvatuslitsentside arv ligikaudu 947 kalakasvatuslitsentsilt 2015. aastal ligikaudu 837 kalakasvatuslitsentsini 2016. aastal ja 817 litsentsini 2017. aastal. Nagu selgitatud põhjenduses 34, kui mõne äriühingu toetuskõlblike litsentside arv eraldi võetuna vähenes aastatel 2015–2016, siis nendest mõne, nagu Özpekler Groupi või Mittose puhul jäi toetuskõlblike litsentside arv enne ja pärast muudatust samaks.

               (37)

               Lisaks 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 kehtestatud õiguslikule muudatusele rakendas Türgi sama dekreediga 1. jaanuarist 2016 ka uue otsese subsiidiumi suletud tootmissüsteemidele (9). Dekreedi artiklis 4.16 sätestati, et eesmärk on „riigi veeressurssidest maksimaalsel tasemel kasu saada, eesmärgiga tagada vesiviljelustoodete ja erinevate liikide kasvatamine asukohtades, kus veekasutus on piiratud“.

               (38)

               Suletud tootmissüsteemi subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Subsiidiumisumma oli 0,5 liiri kõnealuses süsteemis toodetud kala kilogrammi kohta olenemata toodetud kala liikidest.

         4.2.2.   Subsiidiumid 2017. aasta forellitoodangu eest

               (39)

               Kooskõlas praktikaga võtta igal aastal vastu uued forellikasvatajate subsiidiume käsitlevad dekreedid ja teatised asendati 2016. aasta dekreet 2017. aastal dekreediga nr 2017/10465, (10) mis käsitleb põllumajandustoetuste andmist 2017. aastal (edaspidi „2017. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2017/38 (11) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused.

               (40)

               2017. aasta dekreedis jäeti kehtima artikli 4.16 sätted toetuskõlblike litsentside arvu kohta. Samal ajal suurendati sellega forellitootmisele antavate otseste subsiidiumide summat. Uued subsiidiumisummad olid järgmised:

                           —

                           kuni 250-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,75 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,65 liiri kg kohta);

                           —

                           250- kuni 500-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,375 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,325 liiri kg kohta);

                           —

                           500 tonni ületava toodangu puhul subsiidiume ette ei nähtud.

               (41)

               2017. aasta dekreediga kehtestati samuti uued subsiidiumid. Türgi esitatud teabe kohaselt asendasid uued subsiidiumid esialgses uurimises kindlaks tehtud tasakaalustavaid subsiidiume osaliselt ja täiendasid neid ning nende eesmärk oli kala tarbimise toetamine Türgis, keskkonnanõuete täitmine, haiguste vastu võitlemine ja toidu kvaliteet, mitmekesisus ja jälgitavus. Uued subsiidiumid olid järgmised:

                           —

                           subsiidiumid üle 1 kg kaaluva forelli eest;

                           —

                           subsiidiumid kalade märgistamise eest;

                           —

                           subsiidiumid hea põllumajandustava eest.

               (42)

               Üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumide eesmärk oli edendada toodete mitmekesisust. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,125 liiri kg kohta) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile.

               (43)

               Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumid hõlmasid vaatlusalust toodet üksnes siis, kui forelli kaal oli vahemikus 1–1,2 kg. Nad väitsid, et üle 1,2 kg kaaluv forell ei olnud enam hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega. Peale selle väidab Türgi, et põllumajandusministeerium seab teatises, millega määratakse kindlaks toetuskavade tingimused 2018. aastat hõlmava tootmise jaoks, subsiidiumi piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli. Seega ei tuleks forellikasvatajate subsiidiumide arengu hindamisel nii 2017. kui ka 2018. aastal arvesse võtta üle 1 kg kaaluva forelli puhul antavaid subsiidiume.

               (44)

               Komisjon nõustus, et forell, mida müüakse terve kalana ja mis kaalub üle 1,2 kg, ei ole vaatlusalune toode. Seega ei ole subsiidiumid, mida on antud selleks, et kasvatada kõnealuseid kalu, mis on eranditult ette nähtud teise turu jaoks, praeguste meetmete kohaselt tasakaalustavad.

               (45)

               Siiski saadi 1–1,2 kg kaaluvate forellide kasvatamise puhul kava eeskirjadest 2017. aastal kasu ja see kuulus toote määratluse alla. Peale selle anti teatise nr 2017/38 artikli 4 punkti f kohaselt kalakasvatajale subsiidiumi väljapüütud kalade eest. Isegi siis, kui Türgi kavatses 2018. aastal seada subsiidiumi maksmise piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli, puudub dekreedis õiguslik tingimus, millega välistataks subsiidiumi andmine, kui forelli müüakse muul kujul. Saadud teabe näitab, et selles tööstusharus on levinud tava töödelda mõnesid suuri püütud forelle ja müüa neid vaatlusaluse tootena, nt filee kujul. Seega hõlmas subsiidiumikava vastav summa vaatlusalust toodet. Peale selle saab komisjon oma analüüsis tugineda üksnes asjakohastele lõplikele seadusandlikele ja haldusaktidele, mis on eksportivas riigis täiel määral jõus. Kuna teatist, millega määratakse kindlaks 2018. aasta tingimused, ei ole veel vastu võetud, ei saa Türgi kavandatud tingimusi praeguses etapis arvesse võtta. Seepärast ei jätnud komisjon kõnealust kava oma üldanalüüsist välja ja pigem täiendas oma järeldusi seoses kava majandusliku mõjuga (vt põhjendus 67).

               (46)

               Kalade märgistamise eest antavate subsiidiumide eesmärk oli kalade jälgitavuse ja kalade kvaliteedi edendamine. Subsiidiumisumma oli 0,02 liiri tk kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,01 liiri) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati tootmislitsentsi põhiselt. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile. Kalade märgistamise subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist.

               (47)

               Hea põllumajandustava subsiidiumid olid seotud keskkonda, toiduohutust, kalade heaolu ja jälgitavust puudutavate teatavate standardite täitmisega. Subsiidiumi saamise nõuete täitmiseks pidi iga äriühing läbi tegema auditi. Pärast auditi lõpetamist oli võimalik välja anda sertifikaat. Standardite täitmist kontrollivad asutused pidid olema ministeeriumi sertifitseeritud. 2017. aasta forellitoodangu toetuskõlblikuks tunnistamiseks oli äriühingute taotluse esitamise tähtaeg 31. märts 2018. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati juriidilise isiku põhiselt. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist.

         4.2.3.   Järeldus

               (48)

               Pärast 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 tehtud seadusandlikku muudatust tundub otseste subsiidiumide saamiseks kõlbliku forellitoodangu maht olevat vähenenud. Türgi esitatud teabe ning olemasoleva registreeritud teabe kohaselt oli 2016. aasta seadusandliku muudatuse tegelikku mõju toetuskõlbliku toodangu mahule ja väärtusele võrreldes enne kõnealuse dekreedi jõustumist kehtinud süsteemiga raske määrata ning see sõltus iga litsentsi alusel toodetud toodangu mahust.

               (49)

               Mõju oli seega üksikute äriühingute tasandil erinev, sõltudes iga äriühingu tootmisega seotud konkreetsest olukorrast. 2016. aastast alates oli äriühingutel, kellel oli vana korra kohaselt samas piirkonnas või tsoonis rohkem kui üks litsents, võimalik saada otseseid subsiidiume ainult nendest ühe eest. Teised äriühingud, kelle tootmine toimus sisemaal (nt Mittos) või kes tegutsesid erinevates tsoonides või piirkondades (nt Özpekler Group), said otseseid subsiidiume samal või isegi kõrgemal tasemel kui enne 2016. aastat, sest neil oli mitu litsentsi. Kuna 2016. aasta dekreedi artikli 4.16 piirangut kohaldati juriidilise isiku põhiselt, sõltus seadusandliku muudatuse mõju äriühingute rühmale ka selle struktuurist. Seepärast mõjutas seadusandlik muudatus kõige rohkem selliseid äriühingute rühmi nagu GMS Group ja KLC Group ning selliseid äriühinguid või äriühingute rühmi nagu Alima, Mittos ja Özpekler ning kõiki väikeseid äriühingud, kes moodustavad üle 65 % äriühingutest, mõjutas see üksnes vähe või üldse mitte.

               (50)

               Lisaks märkis komisjon, et 2017. aastal suurenes forellikasvatajatele antavate otseste subsiidiumide tegelik summa (vt põhjendus 40). 2016. ja 2017. aasta dekreetidega kehtestati ka mitu uut subsiidiumi, millest forellikasvatajatel on võimalik kasu saada (vt punktid 4.2.1 ja 4.2.2).

               (51)

               Kuigi 2016. aastal kehtestatud piirangud võisid kaasa tuua otseste subsiidiumide kaudu subsideerimise vähenemise, kehtestas Türgi samal ajal uusi subsiidiume ja/või muutis kehtivaid subsiidiumimeetmeid. Seega oli oluline küsimus, kas otseste subsiidiumide summa suurenemine ja uued kehtestatud subsiidiumid ei korva 2016. aasta dekreediga kehtestatud piirangut. Kui see oleks nii, oleks subsideerimise üldine tase esialgsete tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise ajal arvutatud subsideerimise tasemega võrdne või sellest kõrgem. Isegi kui üks tootja sai otsestest subsiidiumidest 2016. aastal vähem kasu, kuna tema erinevaid litsentse või kalakasvatusüksusi käsitati ühena, ei pruukinud kõnealune muudatus avaldada subsideerimise üldisele tasemele tingimata vähendavat mõju võrreldes olukorraga enne 2016. aasta seadusandlikku muudatust (vt põhjendused 62–65).

               (52)

               Seepärast leidis komisjon, et ta pidi hindama kõigi nende subsiidiumimeetmete mõju, mida Türgi forellikasvatajad võisid saada (või mida nad võivad tulevikus saada), samuti subsideerimise üldist taset. Komisjon ei uurinud seetõttu konkreetset mõju, mida seadusandlik muudatus uurimisperioodil igale valimisse võetud äriühingule eraldi avaldas, vaid andis hinnangu pigem üldisel tasandil ning kinnitas samal ajal oma järeldusi valmisse võetud eksportivate tootjate esitatud teabele viidates.

               (53)

               Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud valimisse kaasatud äriühingute puhul subsiidiumimarginaalid ükshaaval uuesti arvutama. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Taotleja palus kõigile Türgi forellikasvatajatele pärast 2016. aasta seadusandlikku muudatust antud subsiidiumide taset uuesti hinnata. Kuna riigi tasandil ei olnud olukord püsivalt muutunud, ei pidanud komisjon asjakohaseks arvutada vastavaid üksikuid subsiidiumisummasid. Tehtud muudatused ei tundunud olevat piisavad näitamaks, et subsiidiumide summat muudeti oluliselt ja püsivalt. Peale selle kinnitasid seda järeldust ka subsideerimise tase riigis ja ka 2018. aasta hinnangulised subsiidiumisummad.

         4.3.   Forellikasvatajatele antud subsiidiumide areng riiklikul tasandil

   4.3.1.   Forellikasvatajatele 2013. aastast kuni 2016. aastani antud subsiidiumid

               (54)

               Aastatel 2013–2016 olid forellikasvatajatele antud subsiidiumide summad järgmised:

                  Tabel

                  Otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele

                           Tootmisaasta

                           2013 (esialgne uurimisperiood)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Subsiidiumisumma (liirides)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Indeks

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Toodangumaht tonnides

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Indeks

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Allikas: Türgi esitatud teave.

               (55)

               Aastatel 2013–2016 vähenes forellitootmisele antud subsiidiumide kogusumma 37 %.

               (56)

               Subsiidiumide summa suurim vähenemine (20 %) toimus aastatel 2013–2015, st enne 2016. aasta dekreediga kehtestatud seadusandlikku muudatust. Vähenemine nendel aastatel oli kooskõlas forellitootmise vähenemisega (17 %) samal perioodil.

               (57)

               Aastatel 2015–2016 (enne ja pärast muudatust) vähenes subsiidiumide summa 20,6 %.

         4.3.2.   Subsiidiumid, mida Türgi andis 2016. aastal

               (58)

               2016. aastal oli forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide tegelik kogusumma 39 762 389 liiri.

         4.3.3.   Subsiidiumid, mida Türgi andis 2017. aastal

               (59)

               Kõikide selliste subsiidiumimeetmete rakendamine, millest forellikasvatajad võisid 2017. aastal kasu saada, ei olnud kontrollimise ajal veel lõpule viidud. Seepärast põhinevad komisjoni esialgsed järeldused iga meetme kohta riigi tasandil 2017. aasta eelarve prognooside alusel.

               (60)

               Otseste subsiidiumide jaoks 2017. aastal ette nähtud eelarve oli 52 500 000 liiri. Kontrollimise ajal Türgi esitatud esialgse teabe kohaselt tuli kulutada 90 % eelarvest (47 250 000 liiri).

               (61)

               Lisaks oli 2017. aastal kehtestatud uute subsiidiumimeetmete jaoks kavandatud järgmine eelarve:

                           —

                           suletud tootmissüsteem – 500 000 liiri;

                           —

                           kalade märgistamine – 10 000 000 liiri;

                           —

                           hea põllumajandustava – 2 000 000 liiri;

                           —

                           üle 1 kg kaaluva forelli tootmine – 1 875 000 liiri.

               (62)

               Suletud tootmissüsteemi, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava põhimõtete eelarve sisaldas ka subsiidiume teiste liikide, nt merikogre ja huntahvena tootmiseks. Tuginedes Türgi esitatud statistikale 2016. aasta vesiviljeluse kogutoodangu kohta, moodustas forellitoodang toetuskõlblikust kalatoodangust 41,2 %.

               (63)

               Võttes aluseks eelarveprognoosi, eelarve kulutamise määra 90 % ja seda, et mõned meetmed olid ette nähtud muude liikide kui forelli tootmise toetamiseks, oli komisjoni esialgse hinnangu kohaselt forellikasvatajatele 2017. aastal ette nähtud subsiidiumide kogusumma üle 50 miljoni liiri. Hinnang põhines Türgi esitatud teabel, mille kohaselt oli kavandatud kulutada 90 % otseste subsiidiumide jaoks ettenähtud eelarvest. Lisaks kohaldas komisjon eelarvekulutuste samasugust osakaalu 2017. aastal kehtestatud täiendavate subsiidiumimeetmete subsiidiumisummade hindamiseks (vt põhjendus 61). Lõpuks kohaldas komisjon muid toetuskõlblikke kalaliike hõlmavate eelarveridade (st subsiidiumid suletud tootmissüsteemide, üle 1 kg kaaluva forelli, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava eest) suhtes määra 41,2 %, mis vastab forellitoodangu osakaalule toetuskõlblikust kalatoodangust.

               (64)

               Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et 2017. aastal ei saanud ükski Türgi forellikasvataja suletud tootmissüsteemi ega kalade märgistamise subsiidiumidest kasu peamiselt tulenevalt algsetest investeerimiskuludest ja kõnealuse kahe meetme rakendamatusest. Hea põllumajandustava eest 2017. aastal antav suurim toetus oli kõigest 592 250 liiri ja tegelikult kulutati 83 % kavandatud eelarvest, kuigi Türgi ametiasutuste esialgne hinnang oli 90 %.

               (65)

               Komisjon nõustus uuesti hindama forellikasvatajatele antud subsiidiumide üldtaset, võttes aluseks tegelikud summad, mis forellikasvatajad 2017. aastal tegelikult said. Subsiidiumimeetmete uute summade kohaselt anti 2017. aastal forellikasvatajatele kokku ligikaudu 48,5 miljonit liiri.

               (66)

               Lisaks väitis Türgi, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise subsiidiumikava ei tuleks forellikasvatajate toetuse arvutamisel arvesse võtta. Türgi esitas ärakuulamisel arvutused, mille kohaselt vaatlusaluse toote tootjatele antavate subsiidiumide summa oli 2017. aastal ligikaudu 43 miljonit.

               (67)

               Samas märkis komisjon, et kõnealusest kavast saab kasu kolme liiki forelli puhul: 1) 1–1,2 kg kaaluv forell 2) üle 1,2 kg kaaluv forell, mida võidakse pärast töötlemist müüa vaatlusaluse tootena, ning 3) üle 1,2 kg kaaluv forell, mis on ette nähtud muu turu jaoks kui vaatlusaluse toote turg. Kuna puuduvad täpsed arvandmed subsiidiumieelarve jaotamise kohta, ei saanud komisjon arvutada täpset summat iga kolme liigi kohta. Isegi juhul, kui 100 % subsiidiumidest antaks üksnes kolmanda liigi puhul, mis ei mõjutaks vaatlusalust toodet, jääks üldine järeldus samaks. 2017. aasta summa 43 miljonit liiri on siiski 4 miljonit liiri suurem kui 2016. aasta summa. Summa kõnealune suurenemine tasakaalustab olulise osa 2016. aasta subsiidiumide vähenemisest, mille taotluse esitaja esitas meetme läbivaatamist põhjendava muutusena.

         4.3.4.   Järeldus

               (68)

               Ajavahemikus esialgsest uurimisperioodist (2013) kuni 2016. aastani vähenesid subsiidiumid forellikasvatajatele 37 %. Subsiidiumisummade vähenemine alates 2013. aastast tulenes lisaks 2016. aasta seadusandlikust muudatusest ka forellitootmise üldisest vähenemisest (vt tabel 1 põhjenduses 54). Pärast 2016. aastat tõusis forellikasvatajatele antud subsiidiumide tase uuesti.

               (69)

               2017. aastal anti forellikasvatajatele subsiidiume kokku 43–48,5 miljonit liiri. Seepärast järeldas komisjon, et pärast 2016. aastat olid subsiidiumid peaaegu sama suured nagu enne seadusandlikku muudatust.

               (70)

               Komisjon tegi seega järelduse, et olemasolevate subsiidiumide vähenemine pärast 2016. aastat oli ajutine ning et alates 2016. aastast on subsiidiumide kogusumma ja ka tootmistoetus tonni kohta suurenenud.

         4.4.   Muudatuste püsivus

               (71)

               Komisjon väitis punktis 4.3.4 tehtud järeldusi silmas pidades, et forellikasvatajate subsideerimise vähenemine 2016. aastal oli ainult ajutine. Samuti väitis komisjon, et kuna Türgi vaatas subsiidiumide tingimused ja summad igal aastal läbi, ei saanud tehtud muudatusi püsivaks pidada, eriti järgmistel põhjustel:

                           —

                           otsese subsiidiumi summa tonni kohta suurenes 2017. aastal;

                           —

                           2017. aastal kehtestati neli uut liiki subsiidiumimeedet

                           —

                           ning 2018. aastal kehtestati uus subsiidium, et võidelda haigustega noorkalade (kalamaimude) kasvatamisel.

                     Peale selle võivad komisjoni hinnangute kohaselt forellikasvatajatele 2018. aastal antavad kogusubsiidiumid ulatuda 56 miljoni liirini, mis on ligikaudu kuus miljonit suurem summa võrreldes 2015. aastaga, st üks aasta enne seadusandliku muudatuse tegemist (12).

               (72)

               Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et subsiidium, mis kehtestati 2018. aastal selleks, et võidelda haigustega noorkalade kasvatamisel, ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Nad aga ei kinnitanud oma väidet. Komisjoni arvates puudus konkreetne põhjus, miks kõnealune subsiidium ei peaks olema vaatlusaluse tootega seotud. Isegi põllumajandusministeerium esitas kontrollimisel uut subsiidiumimeedet kui forellikasvatajatele antavat subsiidiumi. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               (73)

               Samuti väitsid Türgi ja taotluse esitaja pärast teavitamist, et suletud tootmissüsteemi ja kalade märgistamise subsiidiumid tuleks hindamisest välja jätta, sest 2017. aastal neid ei kasutatud ning nende kasutamine oli kulukas ja teostamatu (vt põhjendus 64). Seoses sellega märkis komisjon, et kalade märgistamise subsiidium oli 2017. aastal 0,02 liiri tüki kohta kuni 250 tonni toodangu puhul, kuid tundus, et see suurenes 2018. aastal 0,03 liirini tüki kohta (13). Seega tundub, et Türgi muudab meetmeid soodsamaks. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et need uued subsiidiumimeetmed tuleks 2018. aastal ja lähitulevikus hinnanguliste subsiidiumide arvutamisest välja jätta.

               (74)

               Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on forellikasvatajatel vaja teha alginvesteeringuid ja/või läbida auditeid, et viia oma äritegevus kooskõlla kehtestatud uute subsiidiumimeetmete toetuskõlblikkuse kriteeriumidega. Isegi kui kõnealuste meetmete eelarvet ei kulutata ära esimes(t)el taotlusaasta(te)l, on tõenäoline, et seda kasutatakse suuremas ulatuses järgmistel aastatel, kui äriühingud on muutnud oma tegevuse rahastamiskõlblikuks.

               (75)

               Türgi ja taotluse esitaja väitsid, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma Türgi liiri 90 % odavnemist viimastel aastatel. Nende kinnitusel oli odavnemine püsiv.

               (76)

               Komisjon ei nõustunud selle väitega. Türgi liir on kõikuva vahetuskursiga vabalt konverteeritav valuuta, mille odavnemist ei saa Türgi arvele panna. Vahetuskursid võivad järgida teatavat suundumust teatud ajal, kuid see võib hiljem muutuda. Seega puudub vajalik stabiilsus ja prognoositavus, et olukorra muutumist võiks püsivaks pidada.

         4.5.   Järeldus

               (77)

               Komisjon väitis eeltoodud kaalutlusi silmas pidades, et otseste subsiidiumide rakendamise süsteemi iseloomustab õigusliku aluse, toetuskõlblikkuse kriteeriumide ja tegelike subsiidiumisummade pidev muutmine. Isegi kui 2018. aasta tegelikud summad erinevad komisjoni hinnangutest, muudetakse subsiidiumimeetmete rakendamise süsteemi pidevalt ja neid muudatusi ei saa seega püsivaks pidada. Sellel taustal väitis komisjon ka, et aastatel 2013–2016 kehtestatud subsiidiumide vähenemine oli ainult ajutist laadi, kuna 2017. ja 2018. aasta subsiidiumisummad saavutavad hinnanguliselt 2013. aasta subsiidiumidega võrreldava taseme. Seetõttu ja vastupidi taotluse esitaja väitele järeldas komisjon, et 2016. aastal täheldatud vähenemist ei saa püsivaks pidada.

         5.   OSALISE VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

               (78)

               Komisjoni järelduste põhjal, mis puudutavad Türgi forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide rakendamise muudatusi ja nende muudatuste mittepüsivust, oli osalise vahepealse läbivaatamise taotlus põhjendamatu ja osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks seetõttu lõpetada.

               (79)

               Seetõttu tuleks rakendusmäärusega (EL) 2015/309 kehtestatud meetmed kehtima jätta.

               (80)

               Kõiki pooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti uurimine lõpetada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Tehtud märkusi ja kommentaare võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (81)

               Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (14) artikli 15 lõike 1 kohase komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse käesolevaga ilma kehtivate tasakaalustavate meetmete taset muutmata.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. juuni 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

      (2)  Komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 56, 27.2.2015, lk 12).

      (3)  Teade teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 234, 20.7.2017, lk 6).

      (4)  Group Saguni liitu suunatud ekspordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu ühe kolmandiku KLC Groupi liitu suunatud ekspordist.

      (5)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1195/2014, millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1).

      (6)  Türgi 25. aprilli 2016. aasta dekreet nr 2016/8791 põllumajandussubsiidiumide kohta 2016. aastal (rakendati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2016).

      (7)  Teatis pealkirjaga „Teatis põllumajandustoetuse kohta“ nr 2016/33, mis käsitleb dekreedi nr 2016/8791 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 3. augustil 2016.

      (8)  Kontrollimisel väitsid Türgi ametiasutused, et 30 % forellitoodangust tuli sisemaalt ja 70 % veehoidlatest või merest. Seda teavet korrigeeriti pärast teavitamist.

      (9)  „Täiskontrolliga vesiviljelussüsteem, mis tugineb kasvatussüsteemi korduvkasutuse põhimõttele pärast selliseid protsesse nagu tootmise käigus kasutatud vee kõrvaldamine ning eritiste ja toidujääkide kõrvaldamine mitmesuguseid mehaanilisi ja bioloogilisi vahendeid kasutades, hapnikuga rikastamine seoses kvaliteedi ja keemilise struktuuriga, süsinikdioksiidi lendumine, osooni ja/või UVga töötlemine ning väiksema veekasutuse võimaldamine ja mahuühikust suurema toodangu tagamine, parem juurdekasv ja võimalus saada söödast rohkem kasu ning vabadus valida kohta ja liiki ning võimalus toota väiksema keskkonnamõjuga.“ (Toidu- ja põllumajandusministeeriumi teatise nr 2016/33 artikkel 4 ç).

      (10)  Türgi 5. juuni 2017. aasta dekreet nr 2017/10465 põllumajandussubsiidiumide kohta 2017. aastal (rakendatud tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2017).

      (11)  Teatis pealkirjaga „Teatis põllumajandustoetuse kohta“ nr 2017/38, mis käsitleb dekreedi nr 2017/10465 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 14. oktoobril 2017.

      (12)  Selle hinnangu aluseks oli 2017. aasta tootmismaht, mille suhtes kohaldati 2017. aasta kulude määra 83 %. Teiste liikide toetamiseks ette nähtud meetmete suhtes kohaldas komisjon määra 43,6 %, mis on forellitootmise osakaal rahastamiskõlblike liikide hulgas.

      (13)  Türgi 21. veebruari 2018. aasta dekreet nr 2018/11460 põllumajandussubsiidiumide kohta 2018. aastal (rakendatud tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018).

      (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).