title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1242/2010, 20. detsember 2010 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               22.12.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 338/10

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1242/2010,
   20. detsember 2010,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu 24. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1312/98 (2) Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”). Ühele India eksportivale tootjale kehtestati tollimaks määraga 53 % ja muule Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit impordile kehtestati tollimaks määraga 82 %.

               (2)

               Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine”) jättis nõukogu 4. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1736/2004 (Indiast pärit sünteetilisest kiust köie impordile lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta) (3) nimetatud meetmed kehtima.

         2.   Läbivaatamistaotlus

               (3)

               4. mail 2009 esitas ELi nööri-, paela- ja võrgutööstuste kontaktkomitee (Eurocord) (edaspidi „taotluse esitaja”) algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise taotluse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu sünteetilisest kiust köite toodangust.

               (4)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

               (5)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 7. oktoobril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         3.   Uurimine

   3.1.   Uurimisperiood

               (6)

               Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust uuriti 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         3.2.   Uurimisega seotud isikud

               (7)

               Komisjon teavitas teadaolevaid liidu tootjaid, asjaomase riigi eksportijaid ja eksportivaid tootjaid, asjaomase riigi esindajaid, importijaid ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajate ühendust ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest.

               (8)

               Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

         4.   Väljavõtteline uuring

               (9)

               Arvestades liidu tootjate ja India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (10)

               Tähtaja jooksul teatasid endast ja esitasid nõutud teabe ning avaldasid soovi valimis osaleda viis India tootjat, kellest kaks kuuluvad samasse kontserni. Neli neist tootsid vaatlusalust toodet ja eksportisid seda uurimisperioodi jooksul liidu turule. Viies äriühing vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul liidu turule ei eksportinud. Kõiki viit äriühingut peeti koostööd tegevateks äriühinguteks ja nad valiti valimisse. Koostöö taset Indiaga, st koostööd teinud India äriühingute poolt liitu eksporditavate kaupade osakaalu, võrreldes kogu Indiast lähtuva ekspordiga liitu, ei olnud võimalik arvutada, sest põhjendustes 21–23 üksikasjalikumalt selgitatud põhjustel oli viie koostööd tegeva äriühingu teatatud kogueksport liitu uurimisperioodi jooksul oluliselt suurem kui Eurostatis registreeritud kogu India eksport.

               (11)

               Valim moodustati koostöös India ametivõimudega ja sellesse kuulus neli äriühingut, kes olid teatanud eksportmüügist liitu. Valitud neljast äriühingust kaks olid omavahel seotud. Tuletatakse meelde, et esialgses uurimises tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja ja praegu on tema suhtes kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks. Samuti tuletatakse meelde, et eelmises aegumise läbivaatamise menetluses ei teinud koostööd ükski India eksportiv tootja ja seetõttu toetuti järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatele faktidele.

               (12)

               Kaheksateist liidu tootjat (kõik viisteist kaebuse esitajat ja veel kolm tootjat, kelle toodang moodustab kokku 78 % liidu kogutoodangust) esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimis osalema. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe alusel valis komisjon valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab umbes 40 % põhjenduses 40 määratletud liidu tootmisharu kogutoodangust ja umbes poole kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist liidu sõltumatutele klientidele. Valim koostati suurima tüüpilise müügimahu ja tootjate geograafilise katvuse alusel liidu sees, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast alustas tegevust vaatlusalusel perioodil; seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist. Sellest hoolimata olid ülejäänud nelja valimisse kaasatud liidu tootja andmed, mida kasutati kõnealuste suundumuste analüüsis, representatiivsed.

               (13)

               Komisjon saatis viiele valimisse kaasatud liidu tootjale ja neljale valimisse kaasatud India eksportivale tootjale küsimustiku.

               (14)

               Küsimustikule vastasid kõik viis valimisse kaasatud liidu tootjat. Üks neljast valimisse kaasatud India eksportivast tootjast loobus koostööst, samas kui ülejäänud kolm (kellest kaks olid omavahel seotud) vastasid küsimustikule tähtaja jooksul. Seetõttu koosnes India eksportivate tootjate valim lõpuks neist kolmest küsimustikule vastanud India äriühingust.

         5.   Saadud teabe kontrollimine

               (15)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

         5.1.   India eksportivad tootjad

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar;

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa;

               —

               India Nets, Indore.

         5.2.   Liidu tootjad

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

               —

               Eurorope SA (Kreeka),

               —

               Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (16)

               Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises ja selle määratlus on järgmine: sidumisnöör, taglaseköis, köis või trossid, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5 g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m). Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla. Vaatlusalust toodet kasutatakse laialdaselt merenduses ja tööstuses, eriti mereveos (peamiselt sildumisel), ja kalatööstuses.

               (17)

               Üks huvitatud isik väitis, et ülalnimetatud sildumisköied ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla, kuna sellistel köitel on jätkukohad, ning et sellised tuleks deklareerida „köiest toodetena”, mis liigitatakse muu CN-koodi alla (vt ka põhjendust 23). Tuleks siiski märkida, et sildumisköiele on viidatud vaid seoses vaatlusaluse toote eri tüüpide kasutustega ning kõik need tüübid on määratletud sünteetilistest kiududest köitena, nagu on sätestatud põhjenduses 16.

         2.   Samasugune toode

               (18)

               Nagu näitas esialgne uurimine ja nagu kinnitab ka käesolev uurimine, on vaatlusalune toode ja sünteetilisest kiust köis, mida toodavad ja müüvad oma siseturul India eksportivad tootjad ning mida liidus toodavad ja müüvad liidu tootjad, igas suhtes identsed ning samade füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega. Seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               (19)

               Üks huvitatud isik väitis, et sünteetilisest kiust köis, mida valmistab liidu tootmisharu, ei ole vaatlusaluse tootega võrreldav, sest liidu tootjad hakkasid kasutama uut liiki toorainet Dyneema, mis on muudest toorainetest palju kallim, sest sellel põhinevad tooted on palju vastupidavamad. Valimisse kaasatud India tootjad seda liiki toorainet tõepoolest ei kasuta. Esiteks tuleb siiski märkida, et kõnealused tooted moodustavad ainult väikese osa liidu tootjate müüdavatest toodetest. Kuigi see on õige, et mõned liidu tootjad kasutavad seda tüüpi kiudu üha rohkem, moodustavad Dyneema-köied ainult väikese osa liidu toodangust. Seetõttu, kui märkimisväärne erinevus toormaterjali hinnas (võimalik, et umbes 25–30 korda kallim) võib liidu tootmisharu keskmist müügihinda arvestades märkimisväärselt mõjutada kahjunäitajat, jääb Dyneema-köite mõju üldises hinnangus piiratuks, kuna liidus toodetud tavapäraste köite kogus on ülekaalukalt suurem. Teiseks põhinevad kõik käesoleva aegumise läbivaatamise arvutused vastavate tooteliikide võrdlusel, milles võetakse arvesse eri tooraineid. Seetõttu ei moonuta tootevalikus esinevad erinevused arvutusi. Igal juhul on tootel, mille toorainena kasutatakse Dyneemat, ikkagi samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel. Seetõttu lükati see väide tagasi.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (20)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas India suhtes kehtestatud meetmete võimalik aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

         1.   Impordi maht

               (21)

               Eurostati andmetel oli Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tähtsusetu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi seda toodet Indiast 31 tonni, st alla 0,1 % liidu tarbimisest samal ajavahemikul:

                           (tonni)

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           India

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Vaatlusaluse toote import Indiast, allikas: Comext

               (22)

               Kontrollitud andmete kohaselt vedasid kolm valimisse kaasatud äriühingut uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet liitu siiski Eurostatile teatatud kogustest oluliselt rohkem. Sellega seoses tuletatakse meelde, et esialgses uurimises esitasid importijad andmed, mille kohaselt ei lubatud teatavaid Indiast ostetud vaatlusaluse toote koguseid liidu turul vabasse ringlusse, vaid pandi tollilattu ja müüdi ookeanilaevadele või avamereplatvormidele. Üks kaebuse esitanud tootja kordas seda väidet käesolevas uurimises. Kuna sadamates tegutsevad kaubandusettevõtjad uurimises koostööd ei teinud, ei olnud võimalik seda väidet kontrollida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud klientide nimekirja alusel on siiski ilmne, et enamik kliente olid tõepoolest liidu sadamates asuvad laevanduse, merenduse ja avameretööstuse tarnijad. Eeltoodut arvesse võttes tundub, et statistiliste andmete ja esitatud arvandmete erinevus tuleneb kõnealusest müügist.

               (23)

               Samuti tuleks märkida, et aegumise läbivaatamise taotluses väideti, et meetmetest hoitakse kõrvale. Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et teatav kogus Indiast pärit sünteetilisest kiust köisi toodi liitu CN-koodi 5609 all (tooted […] sidumisnöörist, taglaseköiest, köiest või trossidest), mille suhtes meedet ei kohaldata. Käesoleva uurimise käigus siiski seda seisukohta toetavat teavet ei ilmnenud.

               (24)

               Eeltoodut arvesse võttes arvatakse, et tegelikult imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liidu tolliterritooriumile 31 tonni vaatlusalust toodet. Kolme valimisse kaasatud India tootja liidu turule vabasse ringlusse mittelubatud toodete kontrollitud eksportmüüki liidu sadamatele käsitatakse osana India ekspordist muudesse kolmandatesse riikidesse.

               (25)

               Võttes arvesse, et Indiast liitu imporditud kogused olid väikesed, ei olnud nende alusel võimalik teha dumpingu või kahju jätkumise tõenäosuse representatiivset analüüsi. Tegeliku impordi piiratud mahu põhjal ei saa tõepoolest järeldada, et India tegeles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjustava dumpinguga. Seetõttu keskendub analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele meetmete aeguda laskmise korral.

         2.   Impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

   2.1.   Tootmisvõimsus

               (26)

               Uuriti, kas asjaomases riigis on kasutamata tootmisvõimsust, mis võib meetmete kehtetuks tunnistamise korral tingida dumpinguhindadega ekspordi jätkumise.

               (27)

               Leiti, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja tootmisvõimus suurenes 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal järsult, samas aga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine. Kolme äriühingu vaba tootmisvõimsus moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 75 % liidu tarbimisest. See viitab liitu eksporditavate koguste tõenäolisele suurenemisele, kui meetmetel lastakse aeguda.

               (28)

               Muude sünteetilisest kiust köite tootjate kohta Indias on teada, et Garware – äriühing, kes loobus pärast valimi moodustamise etappi koostööst – on oluline tootja, kelle tootmisvõimsus on tema ametliku veebisaidi põhjal märkimisväärne. Lisaks on aegumise läbivaatamise taotluses loetletud veel neli India suurtootjat. Indias on ka mitu väikese ja keskmise suurusega tootjat, kes tegelevad peamiselt omamaise müügiga. Kuna kõnealused India tootjad keeldusid koostööst, ei ole nende tootmisvõimsus teada, kuid võib oletada, et koostööd tegevate äriühingute suundumused on nendega võrreldavad ja seega on neil tootjatel täiendavat vaba tootmisvõimsust.

               (29)

               Pärast järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kõik valimis olevad India tootjad nende ühendatud vaba tootmisvõimsuse kohta käivaid andmeid. Siiski oled äriühingud ise kõik need andmed esitanud ning need olid kontrollitud kohapealse kontrolliga igas mainitud äriühingus. Seetõttu lükati väited tagasi.

         2.2.   Müügimahud liidu sadamates ja teistel eksporditurgudel

               (30)

               Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja eksportmüügi maht kolmandatesse riikidesse, sealhulgas selliste toodete müük liidu sadamates, mida ei viidud liidu tolliterritooriumile, on märkimisväärne ja suurenes vaatlusalusel perioodil umbes 80 %, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole eksportivate tootjate kogumüügist.

               (31)

               Pärast esialgse meetme rakendamist tegelik import liitu praktiliselt peatus. Tuleb siiski märkida, et valimisse kaasatud tootjate eksportmüük liidu sadamates suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt – 61 tonnist 785 tonnini. Võttes arvesse, et tegelik importmüük liitu toimub samade müügikanalite kaudu kui toodete müük liidu sadamates, võib suurenev kohalolek liidu turu lävel tähendada, et meetmete puudumisel hakkavad valimisse kuuluvad India tootjad – ja võib-olla ka teised – varsti müüma liidu turul asjaomast toodet suurtes kogustes.

               (32)

               Võttes arvesse India tootjate eespool kirjeldatud ekspordile orienteeritust ja nende suurenevat kohalolekut liidu sadamates, võib järeldada, et on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurenevad India ekspordimahud liitu märkimisväärselt.

               (33)

               Pärast läbivaatamise käigus avastatud asjaolude avaldamist väitis üks India tootja, et India eksport on kogu maailmas väga mitmekesine, muu hulgas kasvupotentsiaaliga turgudel ning seega ei taastuks meetmete puudumisel eksport liidu turule märkimisväärsetes kogustes. Tuleb tunnistada, et mõnede India tootjate eksport eri turgudele on mitmekesine, kuid seda sajaolu ei saa pidada piisavaks, et muuta ülalnimetatud avastatud asjaolude põhjal tehtud järeldusi.

         2.3.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja normaalväärtuse suhe

               (34)

               Dumpingu ligikaudse suuruse arvutamisel lähtuti kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja kontrollitud müügist liidu sadamates, mis, hoolimata sellest, et seda müüki käsitatakse osana muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügist, näitavad päris hästi, milliseks võib kujuneda India sünteetilisest kiust köite hind tollimaksude puudumise korral. Normaalväärtus põhines India siseturu hindadel. Nende andmete põhjal arvutati kahe valimisse kaasatud India tootja dumpingutase. Dumpingumarginaal oli keskmiselt 10 %, mida võib pidada märkimisväärseks, kuigi see on esialgses uurimises kehtestatud dumpingumarginaalidest palju madalam.

               (35)

               Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt muude kolmandate riikide turgudel (välja arvatud müük liidu sadamates) kasutatavate hindade võrdlemisel omamaiste hindadega saadi sama tulemus, kuigi selle põhjal kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli madalam.

               (36)

               Käesolevas uurimises tehtud järelduste avaldamise järel väitis üks India tootja, et India impordi puhul liitu ei leitud dumpingut. Kuid tegelikult ei olnud ka peaaegu mingit importi. Lisaks leiti dumpingut nii müümisel liidu sadamates kui ka müümisel teistesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati see väide tagasi.

               (37)

               Üks teine huvitatud isik väitis, et läbivaatamisel kindlaks tehtud dumpingumarginaale ei saa pidada märkimisväärseks, võrreldes kehtiva tollimaksu tasemega, võttes arvesse märkimisväärset erinevust tööjõu hinna vahel liidus ja Aasias. Siiski tuleb märkida, et tööjõukulud liidus on ebaolulised dumpingumarginaali arvutamisel.

         3.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (38)

               Eespool esitatud analüüsi alusel järeldatakse, et eksportivatel tootjatel on suur tootmispotentsiaal, mis võimaldab neil meetmete aeguda laskmise korral alustada uuesti eksportimist liitu. Hindadega seoses leiti, et kaks valimisse kaasatud tootjat müüvad muudes kolmandates riikides dumpinguhindadega. Lisaks võib kättesaadavale teabele tuginedes eeldada, et muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega müüvate äriühingute eeskuju järgivad veel viis muud kaebuses loetletud suurt eksportivat tootjat, nende hulgas koostööst loobunud Garware.

               (39)

               Kuna India eksportivatel tootjatel on säilinud strateegiline huvi liidu turu vastu, mida kinnitavad suurenev eksportmüük liidu sadamates ja ülisuur vaba tootmisvõimsus, võib arvata, et meetmete kehtivuse lõppemisel alustavad nad taas märkimisväärses koguses toodete eksportimist liidu turgudele. Arvestades India eksportijate hinnapoliitikat kolmandate riikide turgudel, on ülimalt tõenäoline, et eksport taastatakse dumpinguhindadega. Siit järeldub, et meetmete aegumine põhjustab tõenäoliselt dumpingu kordumise.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (40)

               Liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustavad liidu tootjad, kes annavad liidu kogutoodangu. Hinnanguliselt on liidus umbes 40 tootjat.

               (41)

               Viisteist liidu tootjat, kelle nimel esitas kaebuse esitanud ühendus aegumise läbivaatamise taotluse, ja veel kolm liidu tootjat andsid algatamisteates nõutud valimi koostamiseks vajalikku teavet. Nagu on märgitud põhjenduses 12, uuriti põhjalikult viit valimisse kaasatud tootjat, kelle toodang moodustas umbes 40 % liidu tootmisharu toodangust. Valimisse kuulusid järgmised äriühingud:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),

                           —

                           Eurorope SA (Kreeka),

                           —

                           Lanex A.S. (Tšehhi Vabariik),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).

               (42)

               Nagu on juba märgitud põhjenduses 12, moodustas kaheksateistkümne koostööd teinud liidu tootja toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 78 % liidu kogutoodangust.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Tarbimine liidu turul

               (43)

               Liidu sünteetilisest kiust köite tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (sh koostööd mitteteinud liidu tootjate müük vastavalt kaebuse esitanud ühenduse hinnangule) ja liideti sellele Eurostati andmetele tuginedes kogu liitu suunatud import.

               (44)

               Eespool toodud andmete põhjal võib tõdeda, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 7 %. Eelkõige vähenes tarbimine 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %, olles enne seda 2006.–2007. aastal suurenenud 16 %.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Liidu kogutarbimine (tonnides)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad), Eurostat (import)

         2.   Indiast pärinev import

               (45)

               Nagu on mainitud põhjenduses 21, oli vaatlusalusel perioodil Indiast pärinev import liitu tõhusate kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu peaaegu olematu.

               (46)

               Nagu on aga selgitatud põhjenduses 22, suureneb India tootjate kohalolek liidu turu lävel, sest eksportmüük liidu sadamates ei nõua tollivormistust ja seega selle suhtes kõnealust dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata.

         3.   India ekspordihinnad ja -mahud teistes kolmandates riikides

               (47)

               Kuna tegelik import Indiast liitu oli peaaegu olematu, võrreldi India ekspordihindu muudes kolmandates riikides (sh liidu sadamatesse suunatud eksport, mille suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata) ja valimisse kaasatud liidu tootjate hindu liidu turul.

               (48)

               Neile andmetele tuginedes tehti kindlaks, et India ekspordihinnad muudes kolmandates riikides olid liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad. Tuvastatud hinnaerinevus ulatus 46 %-ni ja oli keskmiselt 18 %.

               (49)

               India eksportmüügi väärtus kolmandates riikides suurenes vaatlusalusel perioodil üle 30 %. Kõnealune müük moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu poole valimisse kaasatud India eksportivate tootjate kogukäibest.

         4.   Import teistest riikidest

               (50)

               Olenemata tarbimise 7 % suurusest vähenemisest liidu turul suurenesid muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mahud vaatlusalusel perioodil 18 %. Seega suurenes sellise impordi turuosa 17 %-lt 22 %-ni.

               (51)

               Tuleks märkida, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % ja selle turuosa suurenes 8,6 %-ni (5,5 %-lt 2006. aastal). Kuigi Eurostati andmete üldise ülesehituse tõttu (neid ei esitata tooteliikide kaupa) ei ole täpne võrdlus võimalik, ilmneb, et Hiina keskmine impordihind liidus on India keskmisest ekspordihinnast oluliselt kõrgem. Lisaks tundub, et Hiina keskmine impordihind vastab liidu tootmisharu hindadele.

               (52)

               Korea Vabariigist (edaspidi „Korea”) pärit impordi turuosa liidus oli vaatlusalusel perioodil püsivalt umbes 3 %. Ka Koreast pärit impordi maht vähenes 6 % kooskõlas väheneva tarbimisega.

               (53)

               Ülejäänud kolmandatest riikidest pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 2 % liidu sünteetilisest kiust köite turust.

         5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   5.1.   Sissejuhatavad märkused

               (54)

               Analüüsiti kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 loetletud kahjunäitajaid. Liidu tootjate müügimahtu ja turuosa analüüsiti kõigi liidu tootjate, st liidu tootmisharu kohta kogutud andmete alusel. Muid kahjunäitajaid uuriti valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabe alusel, mida kontrolliti kõikides äriühingutes kohapeal, nagu on mainitud põhjenduses 15. Nagu põhjenduses 12 on juba öeldud, alustas üks liidu tootja tegevust alles vaatlusalusel perioodil ja seetõttu tema andmeid kahjunäitajate suundumuste analüüsis ei kasutatud, et vältida kõnealuste suundumuste moonutamist.

         5.2.   Liidu tootmisharu müügimaht

               (55)

               Euroopa Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt – 12 %. Nagu on juba selgitatud põhjenduses 44, vähenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %, kusjuures eriti järsult alates 2007. aastast. Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes kiiremini kui tarbimine.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (tonnides)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)

         5.3.   Liidu tootmisharu turuosa

               (56)

               Eelmises põhjenduses ja eeltoodud tabelis esitatud suundumused põhjustasid liidu tootmisharu turuosa vähenemise ajavahemikus 2006. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Liidu tootmisharu turuosa vähenes pidevalt kuni 4,6 protsendipunkti võrra.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Liidu tootmisharu turuosa (%)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad), kaebuse esitaja (valimisse mittekaasatud liidu tootjad)

               (57)

               Tuleks märkida, et eelmainitud liidu tootmisharu turuosa vähenes suuresti seetõttu, et Hiinast pärit impordi turuosa suurenes (vt põhjendus 50).

         5.4.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (58)

               Kooskõlas müügimahu vähenemisega vähenes vaatlusalusel perioodil samavõrra (17 %) ka valimisse kaasatud liidu tootjate toodangumaht. Samal ajavahemikul suurenes tootmisvõimsus 5 %. See põhjustas tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 %.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Toodang (tonnides)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.5.   Varud

               (59)

               Üldiselt hoiavad sünteetilisest kiust köite tootjad valmistoodangu varu üsna madalal tasemel, sest enamik toodangust valmistatakse vastavalt tellimustele. Tuleks märkida, et vaatlusalusel perioodil, eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, keskmised varud vähenesid, ja seda peamiselt seetõttu, et sünteetilisest kiust köite tootmist vähendati.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.6.   Müügihinnad

               (60)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote keskmine hind suurenes mõnevõrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, eelkõige 2007. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind (eurot tonni kohta)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

               (61)

               Tuleks siiski märkida, et eelnimetatud keskmise müügihinna arvutamisel on arvesse võetud igat liiki tooteid, sh kõige kallimaid sünteetilisest kiust köisi, näiteks toorainest Dyneema valmistatud sünteetilisest kiust köisi. Eri liiki toodete hinnaerinevus on tõepoolest tohutu (vt põhjendus 19). Liidu tootmisharu on viimastel aastatel suurendanud kallimate toodete tootmist. Seega kasvab selliste sünteetilisest kiust köite osakaal nende tootevalikus. Need hiljutised muudatused tootevalikus on üheks põhjuseks, miks liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind on tõusnud.

         5.7.   Tulusus

               (62)

               Osaliselt tänu kehtivatele tõhusatele meetmetele ja osaliselt tänu tootevaliku mitmekesistamisele suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad säilitada vaatlusalusel perioodil stabiilse ja hea tulususe taseme.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Liidu tootmisharu tulusus (%)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.8.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

               (63)

               2006. ja 2007. aastal tehti suhteliselt palju investeeringuid, kuid need vähenesid pärast seda poole võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringuid praktiliselt ei tehtud.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Netoinvesteeringud (eurodes)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.9.   Investeeringute tasuvus

               (64)

               Kooskõlas tulususe stabiilsuse suundumusega suurenes vaatlusalusel perioodil ka investeeringute tasuvus.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Investeeringute tasuvus (%)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.10.   Rahavoog

               (65)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate rahavoog oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Rahavoog (eurodes)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.11.   Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud

               (66)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate tööhõive arenes 2006.–2008. aastal positiivselt. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal tööhõive siiski langes vähenenud turunõudluse tõttu. Nõudluse vähenemise tõttu, mis põhjustas ka tootmise vähenemise, langes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ka tootlikkus. Aastane tööjõukulu töötaja kohta suurenes kuni 2008. aastani ja seejärel vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaata-misega seotud uurimis-periood

                           Tööhõive (inimest)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Aastane tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Indeks (2006=100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Allikas: uurimine (valimisse kaasatud liidu tootjad)

         5.12.   Kasv

               (67)

               Kuna liidu tarbimine vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % (vt põhjendus 44), vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 12 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 6 protsendipunkti võrra (vt põhjendused 55 ja 56). Teises küljest aga, kuigi Indiast pärit tegeliku impordi maht oli kehtivate meetmete tõttu peaaegu olematu, kasvas teistest riikidest pärit import 18 % (peamiselt Hiinast pärit impordi tõttu) ja selle turuosa suurenes 5 protsendipunkti võrra (vt põhjendus 50). Seega võib järeldada, et tarbimise vähenemine mõjutas liidu tootmisharu rohkem ja selle müügimaht vähenes oluliselt rohkem kui teistel turuosalistel.

         5.13.   Dumpingumarginaali suurus

               (68)

               Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Indiast asjaomast toodet väga vähe, ei ole Indiast pärit tegeliku impordi dumpingumarginaali võimalik kindlaks teha. Tuleks siiski märkida, et India eksport liidu sadamatesse, mille puhul tollivormistust ei nõuta, on oluliselt suurenenud ja osa sellest müügist toimus dumpinguhindadega.

         5.14.   Toibumine varasemast dumpingust

               (69)

               Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on ikka veel toibumas varasema dumpingu mõjudest. Leiti, et tänu pikka aega kehtinud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu neist mõjudest suures osas juba toibunud.

         5.15.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (70)

               Liidu tootmisharu näib tänu Indiast pärit sünteetilisest kiust köite impordi suhtes kehtestatud tõhusatele dumpinguvastastele meetmetele kahjustava dumpingu mõjudest suures osas toibunud olevat.

               (71)

               Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord on kindel. Kuigi teatud kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, on suhteliselt stabiilsed, viitavad teised kahjunäitajad, eelkõige müügimaht ja turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine ja investeeringud, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus ikka veel üsna ebakindel. Pärast uurimise järelduste avaldamist väitis üks India tootja, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mingit kahju. Sellega seoses tuleb märkida, et ei ole väidetud nagu kandnuks liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju. Selle asemel tehti läbivaatamise käigus avastatud asjaolude põhjal järeldus, et mõned näitajad jäid stabiilseteks, samas kui mõnede teiste näitajate puhul oli märgata kahju jälgi.

               (72)

               Mõned isikud väitsid, et mõnede näitajate negatiivsed suundumused ei ole põhjustatud India impordist vaid ülemaailmsest majanduskriisist ning Hiina impordi suurenenud turuosast. Sellega seoses tuleb märkida, et teatavate näitajate negatiivseid suundumusi ei ole seostatud peaaegu olematu India impordiga. Lisaks uuriti Hiina impordi kasvu ja leiti, et see ei avaldanud mõju kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsis.

               (73)

               Seoses liidu tootmisharu üldise elujõulisusega tuleb märkida, et mitmesuguste kallite toodete järkjärguline turuleviimine (nii liidus kui ka kolmandates riikides) on mõjunud liidu pikaajalisele konkurentsivõimele positiivselt, võttes arvesse seda, et praegu on sellise kvaliteetse sünteetilisest kiust köite tootjate arv maailmaturul piiratud.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (74)

               Nagu on märgitud põhjenduses 25, keskendus analüüs dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusele, võttes arvesse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid vaatlusaluse toote import Indiast peaaegu olematu.

               (75)

               Nagu on juba üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 26–28, on India eksportivate tootjate käsutuses tohutu suur vaba tootmisvõimsus. Nagu on selgitatud põhjendustes 30–32, on India tootjad suuresti orienteeritud eksporditurgudele ja neil on huvi müüa oma tooteid kõnealustel turgudel suures koguses. Nagu on öeldud põhjenduses 31, on India tootjate kohalolek liidu sadamates väga tuntav ja aina suureneb. Sellest võib järeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib Indiast pärit import liitu väga tõenäoliselt kasvada lühikese aja jooksul märkimisväärsete kogusteni.

               (76)

               Nagu on öeldud põhjendustes 34 ja 35, alustab India meetmete puudumise korral tõenäoliselt taas dumpinguhindadega importi. Nagu on öeldud põhjendustes 47 ja 48, näitab asjaolu, et India tootjate müügihind on liidu tootmisharu müügihinnast keskmiselt 18 % madalam (kusjuures hinnaerinevus võib ulatuda kuni 46 %-ni), et meetmete puudumise korral ekspordivad India tootjad tõenäoliselt vaatlusalust toodet liidu turule liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamate hindadega, st tõenäoliselt lüüakse liidu tootjate müügihinnad alla.

               (77)

               Eeltoodust lähtudes võib järeldada, et on väga tõenäoline, et meetmete puudumise korral alustatakse uuesti vaatlusaluse toote importi Indiast suurtes kogustes ja hindadega, mis lööksid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.

               (78)

               Võttes arvesse liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, mida on selgitatud põhjendustes 71 ja 72, mõjub võimalik ulatuslik dumpinguhinnaga import Indiast selliste hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad alla, tõenäoliselt liidu tootmisharu olukorrale kahjulikult. Ennekõike võib dumpinguhinnaga impordi suures mahus jätkumine veelgi vähendada liidu tootmisharu turuosa ja müügimahtu, põhjustades tootmise ja tööhõive langust. See koos tugeva hinnasurvega, mida põhjustab import selliste hindadega, mis löövad liidu tootjate hinnad alla, tooks kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra kiire ja tõsise halvenemise.

               (79)

               Eeltoodust lähtudes leitakse, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, on Indiast pärineva vaatlusaluse toote dumpinguhindadega impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (80)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

               (81)

               Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki erinevaid asjaomaseid huvisid, st liidu tootmisharu, vaatlusaluse toote importijate, kaubandusettevõtjate, hulgimüüjate ja tööstuslikul eesmärgil kasutajate huvisid.

               (82)

               Tuletatakse meelde, et eelmisel uurimisel leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad.

               (83)

               Sellele tuginedes uuriti, kas olenemata järeldusest dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal võib järeldada, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (84)

               Nagu juba märgitud põhjendustes 56 ja 73, suutis liidu tootmisharu säilitada olulise, kuigi väheneva turuosa ja samas oma tootevalikut mitmekesistada, hakates tootma kallimaid sünteetilisest kiust köisi. Seetõttu võib öelda, et liidu tootmisharu on jäänud struktuuriliselt elujõuliseks tootmisharuks.

               (85)

               Võttes arvesse põhjendustes 70–72 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 74–79 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt ja see toob kaasa olulise kahju kordumise.

               (86)

               Tõepoolest, kui võtta arvesse vaatlusaluse toote Indiast pärineva impordi eeldatavaid koguseid ja hindu, ähvardaks liidu tootmisharu tõsine oht. Nagu on selgitatud põhjenduses 78, vähendaks selline import veelgi turuosa, müügimahtu ja tööhõivet ning lööks liidu tootmisharu hinnad alla, mis omakorda vähendaks tulusust määral, mis on sarnane esialgses uurimises leitud negatiivsete näitajatega.

               (87)

               Eeltoodust lähtudes ja vastupidiste tõendite puudumisel leitakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole vastuolus liidu tootmisharu huvidega.

         3.   Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid

               (88)

               Komisjon saatis küsimustiku kümnele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Küsimustikule vastas ainult üks äriühing, olles meetmete säilitamise vastu. Kuna see äriühing on aga seotud India sünteetilisest kiust köite tootjaga, ei saa teda pidada sõltumatuks importijaks. Kuna äriühing on seotud importija, on tema huvid olemuslikult seotud temaga seotud India tootja huvidega.

               (89)

               Neid asjaolusid arvesse võttes jõutakse järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mis näitavad, et meetmete kohaldamise jätkumine mõjutaks negatiivselt suurt osa sõltumatuid importijaid/kaubandusettevõtjaid.

         4.   Kasutajate huvid

               (90)

               Komisjon saatis kirja ühele vaatlusaluse toote tööstuslikul eesmärgil kasutajate ühendusele. Ükski kasutaja ei vastanud küsimustikule täielikult ja ühendus ei esitanud kirjalikke märkusi.

               (91)

               Kasutajate koostöö puudumise tõttu ja selle tõttu, et dumpinguvastaste meetmete mõju on peamiste toodet kasutavate tootmisharude, nagu laevaehituse, masinatööstuse ja avamereplatvormide muude käitamiskuludega võrreldes peaaegu olematu, järeldatakse, et meetmete kohaldamise jätkumine neid kasutajaid oluliselt negatiivselt ei mõjuta.

         5.   Järeldus

               (92)

               Meetmete kohaldamise jätkumine aitab eeldatavasti tagada, et India ei alusta lühikese aja jooksul taas suures koguses toodete dumpinguhindadega importi liidu turule. See aitab liidu tootmisharul liidu turul valitsevast konkurentsiolukorrast jätkuvalt kasu saada ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu. Kõnealune positiivne mõju peaks tagama liidu tootjatele tingimused uuenduslike kõrgtehnoloogiliste toodete väljatöötamiseks uute ja erirakendusalade jaoks.

               (93)

               Samuti tuleks märkida, et pärast importijate/kaubandusettevõtjate ja liidu kasutajate huvide kaalumist ei leitud ühtegi veenvat põhjust, mis näitaks, et meetmete kohaldamise jätkumisel oleks valdavalt negatiivne mõju.

               (94)

               Võttes arvesse eeltoodud järeldusi meetmete kohaldamise jätkumise mõju kohta liidu turuosalistele, leitakse, et meetmete kohaldamise jätkumine ei ole vastuolus liidu huvidega.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (95)

               Eeltoodut arvesse võttes, sh India tootjate käsutuses olevat tohutut vaba tootmisvõimsust, nende kindlat ekspordile orienteeritust ja üha suurenevat kohalolekut liidu turu lävel, nende ekspordihindu muude kolmandate riikide turgudel (mis olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil normaalväärtusest madalamad ja liidu tootmisharu hindadest tunduvalt madalamad) ja liidu tootmisharu suhteliselt ebakindlat olukorda, on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Indiast lähtuva kahjuliku dumpingu kordumine tõenäoline.

               (96)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse soovitada säilitada kehtivad meetmed muutmata kujul. Samuti anti neile pärast kõnealuse otsuse avalikustamist aega vastuväidete esitamiseks, kuid keegi ei esitanud selliseid vastuväiteid, mis oleksid õigustanud eespool esitatud järelduste muutmist. Järelduse avaldamisega seotud vastuväiteid on käsitletud käesoleva määruse asjakohastes põhjendustes.

               (97)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb määrusega (EÜ) nr 1736/2004 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud säilitada.

               (98)

               Sellest olenemata ja jätmata tähelepanuta asjaolu, et kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, iseloomustavad käesolevat menetlust erilised asjaolud, nimelt kehtivad meetmed on pikaajalised ja neid on juba kord pikendatud ning Indiast tegelikult imporditavad kogused on väga väikesed, nagu on selgitatud põhjendustes 21–24. Ka neid asjaolusid tuleb dumpinguvastaste meetmete edasisel pikendamisel nõuetekohaselt arvesse võtta; edasine pikendamine peaks olema kolm aastat. Avastatud asjaolude avaldamise järel märkis taotleja, et meetmeid tuleks pikendada viie aastani ning et ülaltoodud põhjendused lühema perioodi kasuks ei ole õigustatud

               (99)

               Tavaliselt kohaldatakse algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast meetmete pikendamist viieks aastaks. Uurimise tulemusel järeldati, et liidu tootmisharu oli läbivaatamise uurimisperioodi lõpul ikka veel hapras olukorras; esialgses uurimises tehti kindlaks, et tootmisharu on olnud pikka aega majanduslikult raskes olukorras. Seetõttu ei ole tootmisharu veel täielikult taastunud kahjuliku dumpingu mõjust. Mitmed kahjunäitajad näitavad siiski, et meetmete rakendamine on juba võimaldanud olulist paranemist. Selle keeruka olukorra analüüsi järel otsustati, et täielik paranemine kahjuliku dumpingu mõjudest on tõenäoline lühema aja jooksul kui tavapärased viis aastat. Arvati, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete korral, peaks kolm aastat olema piisav aeg, et liidu tootmisharu võiks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda. Sel põhjusel ei näi olevat vajalik säilitada meetmeid pikemaks perioodiks.

               (100)

               Seetõttu leitakse, et uurimise käigus tuvastatud asjaolud ei toeta täielikult meetmete pikendamist kogu viieaastase perioodi võrra ja et seega tuleks meetmete pikendamisel piirduda kolme aastaga.

               (101)

               Artiklis 1 sätestatud individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr kehtestati esialgse uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (vastupidi üleriigilisele tollimaksule, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse ainult nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Indiast ja mille on tootnud asjaomane äriühing, st nimetatud konkreetne juriidiline isik. Imporditud toodete suhtes, mille on tootnud mõni muu äriühing, keda ei ole artiklis 1 konkreetselt nimetatud, sh konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib üleriigiline tollimaksumäär.

               (102)

               Kõik taotlused äriühingu suhtes individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksustega seotud muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse käesolevas määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit sidumisnööri, taglaseköie, köie või trosside, põimitud või punutud või mitte ja impregneeritud, pealistatud, kaetud või ümbritsetud kummi või plastiga või mitte, mis on valmistatud polüetüleenist või polüpropüleenist joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), välja arvatud viljavihu- või heinapallinöör, või muudest sünteetilistest kiududest, nailonist või muudest polüamiididest või polüestritest, joontihedusega üle 50 000 detsiteksi (5g/m), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 alla, impordi suhtes.
   2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Äriühing

               Tollimaksumäär

               TARICi lisakood

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Kõik muud äriühingud

               82,0 %

               8900

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse kolme aasta jooksul.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. detsember 2010.

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 183, 26.6.1998, lk 1.

      (3)  ELT L 311, 8.10.2004, lk 1.

      (4)  ELT C 240, 7.10.2009, lk 6.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 170/2013, 25. veebruar 2013 , milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega

text:
               27.2.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 55/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 170/2013,
   25. veebruar 2013,
   milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artikleid 41, 16 koostoimes selle IV lisa 3. jao punkti a alapunktiga 4 ning artiklit 18 koostoimes V lisa 4. jao II osaga,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (1) Horvaatia ühinemisaktiga lisatud suhkruturu tootmise ja kauplemise korra eeskirju kohaldatakse alates 1. juulist 2013 vastavalt ühinemisakti jõustumisele kõnealusel kuupäeval. Turustusaastal 2012/2013 toodeti kogu Horvaatia peedisuhkur siiski riiklike eeskirjade kohaselt. Seetõttu on vaja üleminekumeetmeid, et võimaldada Horvaatias kehtivalt tootmise ja kauplemise korralt üle minna määruses (EÜ) nr 1234/2007 sätestatud korrale. Seega ei tohiks turustusaastal 2012/2013 Horvaatia suhtes kohaldada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 49, 50, 51 ja artikli 55 lõike 1 punktis b ning artiklis 56 sätestatud minimaalseid suhkrupeedi hindu, mitme kutseala vahelisi lepinguid, tootmismaksu, kvoodisüsteemi ja kvootide eraldamist käsitlevaid sätteid.

               (2)

               Ühinemisakti kohaselt on Horvaatiale ajavahemikuks kuni kolm turustusaastat reserveeritud iga-aastane impordikvoot 40 000 tonni rafineeritavat toorsuhkrut, tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.

               (3)

               Käesoleva määrusega avatud tariifikvootide alusel välja antud impordilitsentsid tuleks reserveerida täisvõimsusel töötavatele tunnustatud rafineerimistehastele Horvaatias.

               (4)

               Suhkrusektori turgude häirete risk on märkimisväärne, kui Horvaatiasse tuuakse enne liiduga ühinemist tooteid spekulatsiooni eesmärgil. Seetõttu tuleks ette näha üleminekut hõlbustavad sätted, et vältida sellist spekulatsiooniga seotud kaupade liikumist ja muid turuhäireid. Suhkrusektori iseärasuste arvestamiseks on vaja erieeskirju.

               (5)

               Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et ettevõtjad ei saaks kõrvale hoida vabas ringluses olevate teatavate suhkrutoodete maksustamisest, rakendades peatamismenetlust (kas ajutist ladustamist või nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 4 lõike 15 punktis b ja lõike 16 punktides b–g osutatud tollirežiimi või -protseduuri) kauba suhtes, mis on liidus 30. juuni 2013 seisuga või Horvaatias enne ühinemist juba vabasse ringlusesse lubatud.

               (6)

               Vastavalt ühinemisaktile peab Horvaatia tavapärast säilitusvaru ületavate suhkru- ja isoglükoosikoguste eest tegema vastava makse liidu üldeelarvesse.

               (7)

               Komisjon määrab ülemäärased varud kindlaks Horvaatias ajavahemikus 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2013 esinenud kaubanduse arengu ning tootmis- ja tarbimissuundumuste alusel. Selle kindlaksmääramise puhul tuleks lisaks suhkrule ja isoglükoosile arvesse võtta ka muid tooteid, mille suhkruekvivalendi sisaldus on lisandite tõttu oluline ning mis samuti võivad olla spekulatsiooni objektid. Kui suhkru ja isoglükoosi kindlaksmääratud ülemäärane kogus ei ole liidu turult kõrvaldatud hiljemalt 31. oktoobriks 2014, peaks Horvaatia kandma rahalist vastutust ülemäärase koguse eest.

               (8)

               Horvaatialt sissenõutavas summas peaksid kajastuma kulud, mis on seotud ülemääraste varude mõjuga liidu suhkruturule. Ülemääraste varude kõrvaldamata jätmise korral tuleks Horvaatialt sisse nõutav ja liidu eelarvesse makstav summa arvutada valge suhkru liidu suhkruturu keskmise hinna ja ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni 31. oktoobrini 2014 valge suhkru maailmaturu hinna suurima positiivse vahe alusel, mida suurendatakse 50 euro võrra tonni kohta. Kõnealune 50 euro suurune summa tonni kohta vastab liikmesriikide hindade standardhälbele valge suhkru liidu keskmisest hinnast viimase 12 kuu jooksul. Kõnealune hinnatõstmine on vajalik arvestamaks asjaolu, et liidu eri piirkondades võivad valge suhkru hinnad erineda komisjoni avaldatud iga kuu keskmistest hindadest. Kõnealuse arvutuse tegemisel tuleks maailmaturu hinnana käsitada Londoni futuurituru lepingu nr 5 kohase valge suhkru kuu noteeringute keskmist lähima tarnekuu kohta, mille puhul kauplemine valge suhkruga on võimalik.

               (9)

               Ülemääraste varude kogunemise vältimine on nii liidu kui ka Horvaatia huvides ning igal juhul peaks olema võimalik tuvastada peamistes spekulatsiooniga seotud kaupade liikumistes osalevaid ettevõtjaid. Selleks peaks Horvaatial olema 1. juulil 2013 kasutada süsteem, mis võimaldab neil tuvastada sellise äritegevuse eest vastutavaid ettevõtjaid ja füüsilisi isikuid. Kõnealuse süsteemiga oleks Horvaatial võimalik tuvastada ülemääraste eravarude tekkimisele kaasa aidanud majandusettevõtjaid, pidades silmas liidu eelarvesse kantud summade tagasinõudmist nii palju kui võimalik. Horvaatia peaks kasutama seda süsteemi selleks, et sundida tuvastatud ettevõtjaid kõrvaldama oma ülemäärased varud liidu turult. Kui ülemääraste eravarude eest vastutavad ettevõtjad ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendeid kõnealuste varude kõrvaldamise kohta, peab Horvaatia selliseid ettevõtjaid trahvima kindlaksmääratud summaga. Asjakohane on kõnealune summa määrata kindlaks piisavalt kõrgel tasemel, et takistada asjaomaseid ettevõtjaid nende ülemääraseid eravarusid kaitsmast ja seega vältida Horvaatias varude kuhjumisega seotud ohte. Ühtsuse tagamiseks peaks kindlakstehtud ülemääraste varude eest Horvaatia makstav summa olema 500 eurot tonni kohta (valge suhkru ekvivalendina või kuivaine ekvivalendina) kõrvaldamata ülemääraste varude eest. See summa on võrdne summaga, mis on kindlaks määratud komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artiklis 3 sätestatud ülejäägimaksu kohta. Kuigi ülemääraste eravarude tekkimisele võivad aidata kaasa nii majandusettevõtjad kui ka leibkonnad, on selleks suurema tõenäosusega pigem ettevõtjad, samuti ei ole leibkondadelt ka võimalik nõuda panustamist liidu eelarvesse kantud summasse.

               (10)

               Ülemääraste varude kindlakstegemiseks ja nende kõrvaldamiseks peaks Horvaatia esitama komisjonile kõige uuemad statistilised andmed asjaomaste toodetega kauplemise ning nende tootmise ja tarbimise kohta ning tõendama kindlakstehtud ülemääraste varude turult kõrvaldamist tähtajaks, mille komisjon peaks kindlaks määrama.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I   PEATÜKK

      ÜLEMINEKUMEETMED SEOSES HORVAATIA ÜHINEMISEGA

      1.   JAGU

         Ühise turukorralduse kohaldatavus suhkrusektoris

   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavate sätete kohaldatavus
   Turustusaastal 2012/2013 ei kohaldata Horvaatia suhtes määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 49, 50, 51, artikli 55 lõike 1 punkti b ja artiklit 56.
   Artiklit 56 kohaldatakse siiski 2013. aastal alates turustusaastast 2013/2014 rakendatava riikliku kvoodi jaotamisel.

      2.   JAGU

         Rafineerimiseks ettenähtud suhkru tariifikvootide avamine

   Artikkel 2
   Rafineerimiseks ettenähtud imporditava toor-roosuhkru tariifikvoodi avamine
   1.   Ajavahemikuks 1. juulist kuni 30. septembrini 2013 avatakse tariifikvoot 40 000 tonni rafineerimiseks ettenähtud ja CN-koodi 1701 14 10 alla kuuluva toor-roosuhkru importimiseks mis tahes kolmandatest riikidest tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.
   2.   Turustusaastatel 2013/2014 ja 2014/2015 avatakse tariifikvoot 40 000 tonni rafineerimiseks ettenähtud ja CN-koodi 1701 14 10 alla kuuluva toor-roosuhkru importimiseks mis tahes kolmandatest riikidest tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta.
   3.   Käesoleva määruse kohaselt imporditavatele kogustele peab olema märgitud järjekorranumber 09.4367.
   Artikkel 3
   Komisjoni määruse (EÜ) nr 891/2009 (4) kohaldamine
   Kui artiklis 4 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva määrusega avatud tariifikvootide alusel imporditava suhkru suhtes määruses (EÜ) nr 891/2009 sätestatud eeskirju, milles käsitletakse impordilitsentse ja suhkrusektoris teatavate liidu tariifikvootide haldamist.
   Artikkel 4
   Impordilitsentsid
   1.   Impordilitsentside taotlused artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud koguste kohta esitatakse Horvaatia pädevatele asutustele.
   2.   Impordilitsentside taotlusi võivad esitada ainult Horvaatia territooriumil asuvad täiskoormusega töötavad ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 57 kohaselt tunnustatud rafineerimistehased.
   3.   Erandina määruse (EÜ) nr 891/2009 artikli 5 lõikest 1 võib käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud koguste kohta esitada impordilitsentside taotlusi üksnes alates 1. juulist 2013.
   4.   Impordilitsentsi taotlustele ja litsentsidele tehakse järgmised kanded:

               a)

               lahtritesse 17 ja 18: toorsuhkru kogused, mis ei tohi ületada artikli 2 lõigetes 1 ja 2 osutatud koguseid;

               b)

               lahtrisse 20: vähemalt üks lisa A osas loetletud kannetest;

               c)

               lahtrisse 24 (litsentsi korral): vähemalt üks lisa B osas loetletud kannetest;

         5.   Käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentsid kehtivad üksnes impordi puhul Horvaatiasse. Impordilitsentsid kehtivad:

               a)

               kuni 31. jaanuarini 2014 seoses artikli 2 lõikes 1 osutatud tariifikvoodiga;

               b)

               kuni asjaomase turustusaasta lõpuni seoses artikli 2 lõikes 2 osutatud tariifikvoodiga.

         II   PEATÜKK

      ÜLEMINEKUMEETMED SPEKULATSIOONI JA TURUHÄIRETE VÄLTIMISEKS

   Artikkel 5
   Mõisted
   Käesoleva peatüki kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

         a)
         „suhkur”:

               i)

               CN-koodi 1701 alla kuuluv tahke peedisuhkur ja roosuhkur;

               ii)

               CN-koodide 1702 60 95 ja 1702 90 95 alla kuuluv suhkrusiirup;

               iii)

               CN-koodide 1702 60 80 ja 1702 90 80 alla kuuluv inuliinisiirup;

         b)
         „isoglükoos” – CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 ja 2106 90 30 alla kuuluv toode.

         c)
         „töödeldud tooted” – põllumajandustoodete töötlemisel saadud tooted, milles lisatud suhkru / suhkru ekvivalendi sisaldus ületab 10 %;

         d)
         „fruktoos” – CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluv keemiliselt puhas fruktoos.

      1.   JAGU

         Tooted, mille suhtes kohaldatakse ühinemise kuupäeval eritollirežiimi ja -tolliprotseduuri

   Artikkel 6
   Peatamismenetlus
   Erandina ühinemisakti IV lisa 5. jaost maksustatakse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (5) I lisale tollimaksuga CN-koodide 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 ja 2202 alla kuuluvad tooted, mis on Horvaatias 1. juulil 2013 määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklites 50 ja 51 osutatud ajutises vahelaos või mille suhtes kohaldatakse ühte kõnealuse määruse artikli 4 lõike 15 punktis b ja lõike 16 punktides b–g osutatud tollirežiimi või -protseduuri; samuti maksustatakse kõnealuseid tooteid mis tahes täiendava tollimaksuga, mida kohaldatakse tollivõla tekkimise päeval.

      2.   JAGU

         Ülemäärased kogused

   Artikkel 7
   Ülemääraste koguste kindlaksmääramine
   1.   Komisjon määrab hiljemalt 31. jaanuariks 2014 määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras Horvaatia puhul kindlaks:

               a)

               suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru koguse (valge suhkru ekvivalendina),

               b)

               isoglükoosi koguse (kuivainena);

               c)

               fruktoosi koguse;

         mis ületavad 1. juulil 2013 tavapäraseks peetava säilitusvaru ja mis tuleb turult kõrvaldada Horvaatia kulul.
   2.   Lõikes 1 osutatud ülemääraste koguste kindlaksmääramisel võetakse eelkõige arvesse arengut, mis võrreldes eelneva kolmeaastase ajavahemikuga alates 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 on toimunud ajavahemikus alates 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2012 järgmistes valdkondades:

               a)

               suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi imporditud ja eksporditud kogused;

               b)

               suhkru ja isoglükoosi tootmine, tarbimine ja varud;

               c)

               varude moodustamise asjaolud.

         Artikkel 8
   Ülemääraste varude kindlakstegemine ettevõtjate tasemel
   1.   Horvaatial peab 1. juulil 2013 olema süsteem, mis võimaldab ettevõtjate tasemel kindlaks teha suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi ülemäärased kaubeldud või toodetud kogused. Selline süsteem põhineb eelkõige impordi kontrollimisel, fiskaalseirel ja ettevõtjate raamatupidamise ja tegelike varude uurimisel ning hõlmab ka muid meetmeid, nagu riskigarantiid ja impordilitsentsid.
   Kõnealune kindlakstegemise süsteem peab põhinema riskianalüüsil, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse eelkõige järgmisi kriteeriume:

               a)

               asjaomase ettevõtja tegevuse liik;

               b)

               ladustamisrajatiste maht;

               c)

               majandustegevuse ulatus.

         2.   Horvaatia peab kasutama lõikes 1 osutatud kindlakstegemise süsteemi selleks, et sundida asjaomaseid ettevõtjaid omal kulul turult kõrvaldama nende puhul kindlaks tehtud ülemäärastele kogustele vastavaid suhkru- või isoglükoosikoguseid.
   Artikkel 9
   Ülemääraste koguste kõrvaldamine
   1.   Horvaatia tagab, et artikli 7 lõikes 1 osutatud ülemäärasele kogusele vastav suhkru- või isoglükoosikogus kõrvaldatakse turult hiljemalt 31. oktoobriks 2014 ilma liidu sekkumiseta.
   2.   Artikli 7 kohaselt kindlaks määratud ülemäärased suhkrukogused kõrvaldatakse ilma liidu toetuseta järgmiste meetmete abil:

               a)

               liidust väljavedu tuvastatud ettevõtja poolt ilma riigi eksporditoetuseta;

               b)

               kasutamine põlevainesektoris;

               c)

               ilma toetuseta denatureerimine loomasöödaks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 100/72 (6) III ja IV jaotisele.

         Artikkel 10
   Ülemääraste varude puhul sissenõutav summa
   Kui komisjoni poolt vastavalt artikli 7 lõikele 1 kindlaksmääratud üldkogused ületavad artiklis 8 osutatud üldkoguseid, siis nõutakse Horvaatialt sisse nende arvude vahele (valge suhkru ekvivalendina või kuivaine ekvivalendina) vastav summa, mida on korrutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 952/2006 (7) artikli 14 kohaselt igakuiselt teatatud liidu suhkruturu valge suhkru keskmise hinna ja ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni 31. oktoobrini 2014 Londoni futuurituru lepingu nr 5 kohase valge suhkru lähima perioodi kuu noteeringute keskmise vahelise suurima positiivse vahega. Kõnealust summat suurendatakse 50 euro võrra tonni kohta. Sissenõutav summa kantakse liidu eelarvesse hiljemalt 30. juuniks 2015.
   Artikkel 11
   Ülemääraste koguste kõrvaldamise tõendamine ettevõtjate poolt
   1.   Asjaomased ettevõtjad peavad hiljemalt 31. jaanuariks 2015 Horvaatiale tõendama, et nad kõrvaldasid kooskõlas artikli 9 lõikega 2 ja omal kulul nende suhtes artikli 8 kohaldamisega kindlaks tehtud individuaalsed ülemäärased suhkru- ja isoglükoosikogused.
   2.   Kui suhkur või isoglükoos kõrvaldatakse vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile a, tuleb kõrvaldamise tõendamiseks esitada järgmised dokumendid:

               a)

               komisjoni määruste (EÜ) nr 951/2006 (8) ja (EÜ) nr 376/2008 (9) kohaselt välja antud ekspordilitsentsid;

               b)

               määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklites 31 ja 32 osutatud asjaomased dokumendid tagatise vabastamiseks.

         Esimeses lõikes osutatud ekspordilitsentsi taotluse lahtris 20 peab olema järgmine märge:
   „eksport vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 9 lõike 2 punktile a”.
   Ekspordilitsentsi lahtris 22 peab olema järgmine märge:
   „… kg (kogus, mille kohta on litsents välja antud) ekspordiks ilma toetuseta”.
   Ekspordilitsents kehtib alates selle väljaandmise kuupäevast kuni 31. oktoobrini 2014.
   3.   Kui kõrvaldamise tõendeid ei esitata lõigete 1 ja 2 kohaselt, nõuab Horvaatia asjaomaselt ettevõtjalt sisse tema suhtes artikli 8 kohaldamisega kindlaks tehtud individuaalsele ülemäärasele kogusele vastava summa, mida on korrutatud 500 euroga ühe tonni valge suhkru või kuivaine ekvivalendi kohta. Sissenõutav summa kantakse Horvaatia riigi eelarvesse.
   Artikkel 12
   Ülemääraste koguste kõrvaldamise tõendamine Horvaatia poolt
   1.   Hiljemalt 28. veebruariks 2015 esitab Horvaatia komisjonile tõendi, et artikli 7 lõikes 1 osutatud ülemäärane kogus kõrvaldati liidu turult vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud meetoditele, ja täpsustab iga meetodi puhul turult kõrvaldatud koguse.
   2.   Kui liidu turult ülemääraste koguste kõrvaldamise tõendit ei esitata lõike 1 kohaselt, siis nõutakse Horvaatialt kogu või osa kõrvaldamata ülemäärase koguse eest sisse kõrvaldamata kogustele (väljendatakse valge suhkru või kuivaine ekvivalendina) vastav summa, mida on korrutatud määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 14 kohaselt igakuiselt teatatud liidu suhkruturu valge suhkru keskmise hinna ja ajavahemikus 1. juulist 2013 kuni 31. oktoobrini 2014 Londoni futuurituru lepingu nr 5 kohase valge suhkru lähima perioodi kuu noteeringute keskmise vahelise suurima positiivse vahega. Kõnealust summat suurendatakse 50 euro võrra tonni kohta. Saadud üldsummast lahutatakse artikli 10 kohaselt sisse nõutud mis tahes summa.
   Kõnealune summa kantakse liidu eelarvesse hiljemalt 30. juuniks 2015.
   Esimeses lõikes ja artiklis 10 osutatud summad määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras Horvaatia poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud andmete alusel hiljemalt 30. aprilliks 2015.
   Artikkel 13
   Kontroll
   1.   Horvaatia võtab kõik vajalikud meetmed käesoleva peatüki kohaldamiseks ja kehtestab artikli 7 lõikes 1 osutatud ülemääraste koguste kõrvaldamiseks vajalikud kontrollimenetlused.
   2.   Horvaatia teatab komisjonile hiljemalt 30. septembriks 2013:

               a)

               artiklis 8 osutatud ülemääraste koguste kindlakstegemise süsteemi käsitleva teabe;

               b)

               suhkru, isoglükoosi, fruktoosi ja töödeldud toodete kogused, mida imporditi ja eksporditi igal kuul ajavahemikus 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2013, kusjuures andmed esitatakse eraldi impordi ja ekspordi kohta:

                           i)

                           30. juuni 2013 seisuga liitu;

                           ii)

                           kolmandatesse riikidesse;

               c)

               igal aastal toodetud suhkru- ja isoglükoosikogused ajavahemikus 1. juulist 2009 kuni 30. juuni 2013, kusjuures andmed esitatakse vastavalt vajadusele kvoodi alusel toodetud koguste, kvoodiväliselt toodetud koguste, igal aastal imporditud toorsuhkrust rafineeritud koguste ja igal aastal tarbitud koguste lõikes;

               d)

               iga aasta 1. juuli seisuga laos olevad suhkru- ja isoglükoosivarud ajavahemiku 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2013 kohta.

         III   PEATÜKK

      LÕPPSÄTE

   Artikkel 14
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral lepingu jõustumise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. veebruar 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      (3)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

      (4)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

      (5)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (6)  EÜT L 12, 15.1.1972, lk 15.

      (7)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.

      (8)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (9)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

      LISA
      A   OSA

         Artikli 4 lõike 4 punktis b osutatud kanded

                  —

                  :

                  bulgaaria keeles

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  hispaania keeles

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  tšehhi keeles

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  taani keeles

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  saksa keeles

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  eesti keeles

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  kreeka keeles

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  inglise keeles

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  prantsuse keeles

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  itaalia keeles

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  läti keeles

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  leedu keeles

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  ungari keeles

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  malta keeles

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  hollandi keeles

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  poola keeles

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugali keeles

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumeenia keeles

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovaki keeles

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  sloveeni keeles

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  soome keeles

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  rootsi keeles

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  horvaadi keeles

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            B   OSA

         Artikli 4 lõike 4 punktis c osutatud kanded:

                  —

                  :

                  bulgaaria keeles

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  hispaania keeles

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  tšehhi keeles

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  taani keeles

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  saksa keeles

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  eesti keeles

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  kreeka keeles

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  inglise keeles

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  prantsuse keeles

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  itaalia keeles

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  läti keeles

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  leedu keeles

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  ungari keeles

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  malta keeles

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  hollandi keeles

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  poola keeles

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugali keeles

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumeenia keeles

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovaki keeles

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  sloveeni keeles

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  soome keeles

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  rootsi keeles

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  horvaadi keeles

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)