title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/67, 16. jaanuar 2019, millega kehtestatakse kaitsemeetmed Kambodžast ja Myanmarist pärineva indica riisi impordi suhtes

text:
                  17.1.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 15/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/67,
         16. jaanuar 2019,
         millega kehtestatakse kaitsemeetmed Kambodžast ja Myanmarist pärineva indica riisi impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 26,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Algatamine

                     (1)

                     Komisjon sai 16. veebruaril 2018 Itaalialt määruse (EL) nr 978/2012 (edaspidi „üldiste tariifsete soodustuste kava määrus“) artikli 22 kohase taotluse. Taotluses nõuti kaitsemeetmete vastuvõtmist Kambodžast ja Myanmarist pärineva indica riisi suhtes. ELi teised riisi tootvad liikmesriigid, st Hispaania, Prantsusmaa, Portugal, Kreeka, Rumeenia, Bulgaaria ja Ungari toetasid Itaalia taotlust.

                     (2)

                     Kui komisjon oli kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et Myanmarist ja Kambodžast imporditakse riisi sellises koguses ja sellise hinnaga, mis põhjustab liidu tootmisharule tõsiseid raskusi, avaldas ta pärast liikmesriikide teavitamist 16. märtsil 2018 algatamisteate kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta (2).

                     (3)

                     Et saada vajalikku teavet põhjaliku hindamise tegemiseks, teavitas komisjon liidu teadaolevaid samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaid (edaspidi „töötlejad“) ja nende ühendust ning teadaolevaid eksportivaid töötlejaid ja nende liite ning ka asjaomaste riikide valitsusi ja kutsus neid uurimises osalema.

               1.2.   Väljavõtteline uuring

                     (4)

                     Kuna selle menetlusega on seotud palju liidu tootjaid, eksportivaid töötlejaid ja importijaid ning selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, otsustas komisjon piirata uurimist mõistliku arvu individuaalsete töötlejatega liidus. Komisjon koostas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1083/2013 (3) artikli 11 lõike 6 kohaselt uurimise aluseks tüüpilise valimi.

                     (5)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et on moodustanud esialgse valimi liidu töötlejatest samasuguse toote suurima tüüpilise tootmismahu põhjal, tagades samal ajal geograafilise jaotuse. Ehkki riisi kasvatatakse kaheksas liikmesriigis, on tootmine koondunud peamiselt Itaaliasse ja Hispaaniasse: nende kahe riigi riisitootmine moodustab 80 % kogu liidu riisitootmisest (ligikaudu 50 % toodetakse Itaalias ja 30 % Hispaanias) ning on seega liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. Sellest tulenevalt pidas komisjon põhjendatuks saata küsimustik kolmele Itaalia töötlejale ja ühele Hispaania töötlejale.

                     (6)

                     Üks osaline seadis valimi tüüpilisuse kahtluse alla. Ta palus komisjonil anda teada, kui suure osa moodustab valimisse kaasatud töötlejate tootmine kogu liidu tootmisest ja kuidas on nende olukord muutunud liidu tootmisharuga võrreldes. Nagu on selgitatud põhjenduses 5, võeti valimi aluseks suurim tüüpiline tootmismaht, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul nõuetekohaselt uurida. Valimisse kaasatud kolme Itaalia töötleja tootmine moodustas turustusaastal 2016/2017 Itaalia tootmisest 50 % ja valimisse kaasatud Hispaania töötleja tootmine moodustas samal aastal Hispaania tootmisest 17 %. Valimisse kaasatud töötlejate tootmine kokku moodustas 26 % kogu liidu tootmisest. Uurimisperioodil, st 1. septembrist 2012 kuni 31. augustini 2017 muutus valimisse kaasatud äriühingute tootmine samamoodi nagu kogu tootmisharu tootmine. Valimisse kaasatud tootjate tootmine vähenes 36 % ja kogu liidu tootmisharu tootmine vähenes 38 %. See kinnitab järeldust, et valim on tüüpiline.

                     (7)

                     Küsimustikud saadeti ka mõnele riisikasvatajale (edaspidi „põllumajandustootjad“), kuid arvestades sektori suurt killustatust (ligikaudu 4 000 osalejat), annab see olukorrast vaid väga piiratud ülevaate (4).

                     (8)

                     Seoses eksportijate valimisega sai komisjon väljavõttelise uuringu raames vastuse kokku 13 Kambodža ja 15 Myanmari eksportivalt töötlejalt. Seetõttu oli vaja moodustada valim ja kõiki osalejaid teavitati sellest. Eksportivatelt töötlejatelt saadud teabe alusel kaasas komisjon esialgsesse valimisse kolm Kambodža ja kolm Myanmari eksportijat. Nad valiti liitu suunatud suurima ekspordimahu põhjal. Kuid edasise hindamise ja Kambodža riisiliidult saadud märkuste põhjal selgus, et kaks Kambodža eksportijat ei saa koostööd teha ja nad vahetati seetõttu välja. Lõpuks vastas küsimustikule vaid üks äriühing. Myanmari puhul vastasid lõpuks küsimustikule kõik kolm valimisse kaasatud äriühingut.

                     (9)

                     Algatamisteate peale andis endast teada neli sõltumatut importijat. Koostööd tegevate importijate väikest arvu silmas pidades ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. Komisjon saatis küsimustiku kõigile neljale äriühingule, kuid mitte kõik neist ei vastanud sellele täielikult.

               1.3.   Kontrollkäigud

                     (10)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida pidas uurimiste jaoks vajalikuks. Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1083/2013 artikliga 12 tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

                                 a)

                                 töötlejad:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. ja seotud äriühing (Riso Scotti Danubio), Itaalia;

                                             —

                                             Curti S.r.l. ja seotud äriühing (Riso Ticino Soc. Coop.), Itaalia;

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Itaalia;

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Hispaania;

                                 b)

                                 ühendused:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Itaalia.

               1.4.   Uurimisperiood

                     (11)

                     Uurimine hõlmas viit viimast turustusaastat, st ajavahemikku alates 1. septembrist 2012 kuni 31. augustini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“).

               1.5.   Avalikustamine

                     (12)

                     Pärast avalikustamist sai komisjon kaheksa esildist, sealhulgas Itaalialt ja Hispaanialt. Komisjon sai esildised ka kolmelt äriühingult ja ühelt ühenduselt, kes ei olnud huvitatud isikud. Ehkki need isikud ei olnud registreeritud huvitatud isikutena, võeti nende märkusi suurel määral arvesse ja käsitleti komisjoni järeldustes, sest need olid enamasti vastavuses registreeritud huvitatud isikute märkustega.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE VÕI OTSESELT KONKUREERIV TOODE

         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (13)

                     Vaatlusalune toode on Kambodžast ja Myanmarist pärinev poolkroovitud ja kroovitud indica riis, mille suhtes kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava määruse alusel tollimaksuvabastust ning mis praegu kuulub CN-koodide 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 ja 1006 30 98 alla.

                     (14)

                     Vaatlusalust toodet imporditakse liitu kas lahtiselt edasise töötlemise (kroovimise, puhastamise ja pakendamise) eesmärgil või väikestes kuni 5 kg kaaluvates kottides või 5–20 kg kaaluvates kottides, mida jaemüüjad saavad müüa otse, ilma edasise töötlemiseta.

               2.2.   Samasugune toode või otseselt konkureeriv toode

                     (15)

                     Riisi kaks peamist liiki on indica ja japonica. Esimene neist on pikateraline riis, mis jääb pärast keetmist sõmer. Teist liiki riis, st japonica, on üsna ümarateraline riis. Riisiterad kleepuvad kokku ja seda riisi kasutatakse selliste toitude valmistamiseks nagu paella ja risoto.

                     (16)

                     Riisi korjamisel ümbritseb teri väliskest ja seda riisi nimetatakse koorimata riisiks. Pärast korjamist läbib riis mitu kroovimisprotsessi. Kooritud riis on riis, mille teradelt on eemaldatud väliskest. Poolkroovitud ja kroovitud riisi saamiseks tuleb teri veel kroovida.

                     (17)

                     Kõnealuses hindamises tegi komisjon kindlaks, et liidus toodetud kroovitud või poolkroovitud indica riis on vaatlusaluse tootega samasugune või otseselt konkureeriv toode.

                     (18)

                     Nii liidus toodetud kui ka liitu imporditud kroovitud ja poolkroovitud indica riisil on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused. Neil on sama kasutusotstarve ning neid müüakse sarnaste või identsete müügikanalite kaudu ja samalaadsetele klientidele. Need kliendid on liidus asuvad jaemüüjad ja töötlejad.

               2.3.   Huvitatud isikute märkused

                     (19)

                     Pärast avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, (5) et aromaatne indica riis tuleks uurimisest välja jätta, sest selle omadused erinevad muu indica riisi omadustest ja see ei konkureeri liidus toodetud riisiga. Nad märkisid ka seda, et aromaatne riis on alates 2017. aastast liigitatud erineva CN-koodi alla, mis kinnitab järeldust, et selline riis erineb muust riisist.

                     (20)

                     Esiteks – ja seda kinnitavad ka mitmesugused huvitatud isikud – hõlmab indica riis paljusid konkreetseid riisiliike ja -sorte, sealhulgas aromaatset riisi. Isegi kui kõik need liigid on veidi erinevad, nt maitse ja struktuuri poolest, on neil siiski samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused.

                     (21)

                     Samuti on nendel eri liikidel sama lõppkasutus, neid kroovivad samad töötlejad ja neid müüakse samade turustuskanalite kaudu ning nad konkureerivad üksteisega. Asjaolu, et alates 2017. aastast on aromaatsel riisil eraldi CN-kood, ei ole oluline, sest nagu algatamisteates märgitud, on CN-koodid esitatud üksnes teavitamise eesmärgil ega ole toote kindlaksmääramisel kaubanduskaitset käsitleva uurimise raames otsustavad tegurid. Seepärast lükati need väited tagasi.

               3.   TÕSISTE RASKUSTE OLEMASOLU

         3.1.   Liidu tootmisharu määratlus

                     (22)

                     Üldiste tariifsete soodustuste kava määruse kohaselt peaks asjaomane tootmisharu hõlmama samasuguse või otseselt konkureeriva toote töötlejaid. Komisjon on seisukohal, et praegusel juhul hõlmab liidu tootmisharu riisi töötlejaid. Riisi töötlejad töötlevad liidus kasvatatud/toodetud riisi, mis konkureerib otseselt Myanmarist ja Kambodžast eksporditud kroovitud ja poolkroovitud indica riisiga.

                     (23)

                     Itaalia märkis oma taotluses, et arvestades põllumajandustootjate ja töötlejate vahelisi tihedaid seoseid, tuleks kahju hindamise raames uurida nii töötlejaid kui ka põllumajandustootjaid. Ehkki riisi importimine Kambodžast ja Myanmarist võib suurel määral mõjutada ka põllumajandustootjate olukorda, tuleks neid käsitada pigem tooraine tarnijana, mitte samasuguse või otseselt konkureeriva toote töötlejana.

               3.2.   Liidu tarbimine

                     (24)

                     Indica riisi tarbimine liidus määrati kindlaks andmete põhjal, mille komisjon oli saanud liikmesriikidelt, ja Eurostati kaudu kättesaadava impordistatistika põhjal (6).

                     (25)

                     Liidu tarbimine on muutunud järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Liidu kogutarbimine (tonnides)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Allikas: komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt ja Eurostatilt saadud andmetel, väljendatud kroovitud indica riisi ekvivalendina.

                     (26)

                     Indica riisi tarbimine vähenes liidus uurimisperioodil 6 %. Tarbimine oli suurim aastal 2013/2014 (+ 8 %), mis langes kokku indica riisi Kambodžast ja Myanmarist importimise olulise suurenemisega, mis põhjustas turu küllastumist. Järgmistel turustusaastatel näitas tarbimine langustendentsi.

               3.3.   Impordi areng

                     (27)

                     Vaatlusaluse toote importimine Kambodžast ja Myanmarist liitu on muutunud järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodža

                                 tonnid

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    indeks

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Myanmar

                                 tonnid

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    indeks

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Kokku

                                 tonnid

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    indeks

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Allikas: Eurostati statistika (poolkroovitud riis, arvestatuna kroovitud riisi ekvivalendina (riisi töötlemise eri etappidega (koorimata, kooritud, poolkroovitud ja kroovitud) seotud koguste ümberarvestamise kursid on kindlaks määratud komisjoni 19. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1312/2008, millega määratakse kindlaks riisi töötlemise eri etappide ümberarvestuskursid, töötlemiskulud ja kõrvalsaaduste väärtus (ELT L 344, 20.12.2008, lk 56); näiteks kooritud indica riisi ja kroovitud indica riisi vaheline ümberarvestuskurss on 0,69; see kehtib nii imporditud kui ka liidus toodetud riisi kohta)) ja komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

                     (28)

                     Kambodžast pärineva impordi maht suurenes 163 000 tonnilt 249 000 tonnini. See maht suurenes märgatavalt kuni aastani 2015/2016 ja vähenes seejärel veidi sarnaselt tarbimise vähenemisega aastal 2016/2017. Vaatamata vähenemisele oli impordi maht jätkuvalt 50 % suurem kui aastal 2012/2013. Kambodžast pärinev import moodustas uurimisperioodi lõpul 25 % kogu impordist.

                     (29)

                     Myanmarist pärineva impordi maht suurenes uurimisperioodil samuti märgatavalt – 2 000 tonnilt 62 000 tonnini. Selle tase oli aga võrreldes Kambodžaga madalam. Myanmarist pärinev import moodustas uurimisperioodi lõpul 6,3 % kogu liidu riisiimpordist (vt allpool turuosa käsitlev tabel).

                     (30)

                     Turuosa arvestuses muutus import järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodža turuosa (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmari turuosa (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Kokku

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Allikas: Eurostat ja komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel, väljendatud kroovitud riisi ekvivalendina.

                     (31)

                     Kambodža suurendas oma turuosa oluliselt, st 15,4 %st 25,1 %ni, samas kui Myanmari turuosa suurenes 0,2 %st 6,3 %ni.

                     (32)

                     Hindade muutumise suundumus oli järgmine:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodžast pärineva impordi hind (eurot tonni kohta)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Myanmarist pärineva impordi hind (eurot tonni kohta)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Kaalutud keskmine väärtus

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Allikas: Eurostat

                     (33)

                     Kambodžast pärineva impordi hinnad vähenesid kokku 6 %, samas kui Myanmarist pärineva impordi hind vähenes 3 %. Vaatamata Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi hindade mõõdukale vähenemisele leiti keskmise impordihinna ja liidu tootmisharu ühiku müügihindade võrdluse põhjal (vt põhjendus 64), et nii Kambodžast kui ka Myanmarist pärineva impordi hinnad (Eurostati andmete kohaselt) lõid liidu hinnad olulisel määral alla, vastavalt 22 % ja 43 %.

                     (34)

                     Pärast avalikustamist seadis Kambodža kaubandusministeerium (edaspidi „Kambodža“) kahtluse alla metoodika, mida komisjon kasutas hinna allalöömise marginaalide arvutamisel. Asutuse esindajad väitsid, et Kambodža ekspordihinna arvutamisel ei arvestatud impordijärgseid kulusid ja hinna allalöömise arvutamise aluseks võeti keskmiste hindade võrdlus, võtmata arvesse erinevaid kauplemistasandeid. Kambodža seadis kahtluse alla ka selle, kas kahju kindlaksmääramisel kasutati koostööd tegevate eksportijate esitatud andmeid.

                     (35)

                     Pärast avalikustamist saadud väiteid silmas pidades otsustas komisjon vaadata oma hinna allalöömise arvutused läbi, et võimalikult suurel määral võtta arvesse impordijärgseid või transpordikulusid, kajastada hindade võrreldavust mõjutavaid kauplemistasandite erinevusi ja kasutada koostööd tegevate eksportijate andmeid.

                     (36)

                     Õiglase võrdluse tagamiseks otsustas komisjon kohandada impordihindu Kambodža väidete kohaselt, võttes arvesse impordijärgseid kulusid. Samal ajal oli komisjon seisukohal, et kohandada tuleks ka liidu tootmisharu hindu, võtmaks arvesse kulusid, mis tekivad riisi transportimisel Lõuna-Euroopast (praegusel juhul Itaaliast ja Hispaaniast) Põhja-Euroopasse, sest konkureerimine poolkroovitud ja kroovitud indica riisi turu nimel toimub eelkõige Põhja-Euroopas. Kättesaadava teabe põhjal (seoses muu toidukaubaga (satsumad) varem korraldatud uurimise käigus saadud andmete alusel) moodustavad impordijärgsed kulud komisjoni hinnangul ligikaudu 2 % impordihinnast ja liitu transportimise kulud on hinnanguliselt 49 eurot tonni kohta, arvestades taotluses esitatud teavet, mida kontrolliti kohapealse uurimise käigus.

                     (37)

                     Et kajastada kauplemistasandite erinevusi, tegi komisjon hinnavõrdluse lahtiselt ja väikestes pakendites müüdava kroovitud riisi hindade vahel. Tuleks märkida, et CN-koodide alusel saadud statistika järgi ekspordib Kambodža riisi lahtiselt ja väikestes pakendites, kuid Myanmar ekspordib riisi peaaegu eranditult lahtiselt.

                     (38)

                     Viimaseks otsustati määrata kindlaks ekspordihind eksportivatelt tootjatelt küsimustikule saadud vastuste põhjal. Kuna Kambodža puhul vastas küsimustikule ainult üks Kambodža eksportija, siis valimit ei saanud moodustada. Kuna koostööd tegev eksportija esindab Kambodžast pärinevast impordist vaid väga väikest osa, pidi komisjon toetuma delegeeritud määruse (EL) nr 1083/2013 artikli 13 kohaselt parimatele kättesaadavatele faktidele. Seepärast kasutati Kambodža puhul Eurostati hindu. Myanmari puhul kasutati küsimustiku vastustes esitatud hindu.

                     (39)

                     Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et lahtise riisi hinna allalöömise määr on Kambodža puhul 13 % ja Myanmari puhul 43 %. Hinnavõrdluse alusel leiti, et pakendatud riisi hinna allalöömise määr on Kambodža puhul 14 %.

                     (40)

                     Imporditud ja liidus toodetud riisi hindade erinevus on seega märkimisväärne, eriti kui pidada silmas, et riis on üldiselt hinnatundlik toode. Tarbijad ei tee riisi päritolul tavaliselt vahet.

                     (41)

                     Kambodža väitis ka seda, et tõsiste raskuste kindlaksmääramisel tugines komisjon Kambodžast ja Myanmarist imporditud riisi mahu ja hinna mõju kumulatiivsele hindamisele. See väide lükatakse aga tagasi, sest eespool esitatud analüüsis eristatakse selgelt Kambodža ja Myanmari olukorda.

                     (42)

                     Kokkuvõtteks võib öelda, et Kambodžast ja Myanmarist pärinev import suurenes uurimisperioodil olulisel määral nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Isegi kui kombineeritud impordimaht vähenes veidi aastal 2016/2017, oli see üldiselt jätkuvalt siiski tunduvalt suurem kui uurimisperioodi alguses. Peale selle alanes uurimisperioodil mõlema riigi kombineeritud kaalutud keskmine impordihind, mis lõi liidu hinnad oluliselt alla.

               3.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         3.4.1.   Üldised tähelepanekud

                     (43)

                     Üldiste tariifsete soodustuste kava määruse artikli 23 kohaselt tuleks tõsiseid raskusi pidada ilmnenuks, kui liidu töötlejate majanduslik ja/või rahaline olukord halveneb. Olukorra halvenemise väljaselgitamisel peaks komisjon võtma arvesse liidu töötlejatega seotud asjaolusid, mis on loetletud artiklis 23, kui sellekohane teave on kättesaadav.

                     (44)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 5, kasutas komisjon liidu tootmisharule põhjustatud tõsiste raskuste kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

                     (45)

                     Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid (turuosa, tootmine ja varud; importi on analüüsitud eespool) üldiste kuupõhiselt kogutud turuandmete alusel kroovitud riisi ekvivalendiks ümberarvestatud riisitoodangu põhjal. Usaldusväärsed andmed liidu tootmisharu puudutavate pankrottide ja tööhõive kohta ei ole kättesaadavad ja seepärast ei saanud neid analüüsis arvestada.

                     (46)

                     Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid (hinnad ja kasumlikkus) valimi tasandi kontrollitud andmete põhjal. Makrotasandi andmete puudumise tõttu analüüsiti tootmisvõimsust samuti valimi tasandil.

               3.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

                     (47)

                     Liidu tootmisharu turuosa muutus uurimisperioodil järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Turuosa (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Allikas: komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

                     (48)

                     Turuosa vähenes samuti märkimisväärselt – 61 %st 39 %ni, st rohkem kui 20 protsendipunkti.

                     (49)

                     Liidu tootmisharu puhul näitas indica riisi tootmine uurimisperioodil samuti järsku langustendentsi:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Tootmismaht (tonnides)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Allikas: komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

                     (50)

                     Tootmine vähenes peaaegu 40 %, 685 000 tonnilt 424 000 tonnini.

                     (51)

                     Kroovitud riisi varud suurenesid liidus uurimisperioodil 4 %, 255 000 tonnilt 265 000 tonnini. Alguses suurenesid need märkimisväärselt, st 11 %, ja seejärel vähenesid veidi.

                     (52)

                     Kambodža väitis pärast avalikustamist, et liidu tootmise andmed on ekslikud, sest kui lahutada liidu tootmise andmetest müügiandmed, siis tulemus ei ole võrdne allpool esitatud lõppvarudega. Komisjon esitas tõepoolest ainult osalise arvutuse, sest andmed ei kajasta algvarusid, riisi kasutamist seemnena jms. Sellele vaatamata on arvutus kooskõlas komisjoni kasutatava bilansiarvutusega (vt põhjendus 24).

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Allikas: komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

                     (53)

                     Makrotasandi andmete puudumise tõttu uuris komisjon tootmisvõimsuse andmeid valimi tasandil. Andmed liidus indica riisi kasvatamiseks kasutatava ala kohta annavad siiski üsna hea ettekujutuse töötlejatele kättesaadava indica riisi mahu ja seega nende võimaliku tootmisvõimsuse rakendamise kohta. See ala vähenes uurimisperioodil üldiselt 37 % ja selle suurus muutus järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Pindala (ha)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Allikas: komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

               3.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

                     (54)

                     Liidu töötlejatelt küsimustikule saadud vastuste põhjal muutusid hinnad ja kasumlikkus järgmiselt:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Hind (eurot tonni kohta)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Kasumlikkus (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Allikas: küsimustiku vastused (töötlejate esitatud andmed põhinevad kalendriaastal, mitte turustusaastal. Kuna need perioodid suurel määral kattuvad, on suundumused uurimisperioodi jaoks sellegipoolest tüüpilised).

                     (55)

                     Valimisse kaasatud töötlejate ühikuhinnad suurenesid uurimisperioodil 7 %. Arvestades komisjoni tehtud kontrollide tulemust, näib, et madala hinnaga impordist tuleneva järjest suurema surve tõttu otsustasid valimisse kaasatud liidu töötlejad keskenduda müügitegevuses võimaluse korral poolkroovitud ja kroovitud indica riisi väiksematele mahtudele ning kaubamärgiga toodetele, mitte müüa turustajatele oma tootemargi alt.

                     (56)

                     Algse tootevaliku muutmisega said liidu töötlejad seega säilitada stabiilse kasumlikkuse oma turuosa arvelt, mis vähenes märkimisväärselt. Tootevaliku muutmine võis olla abiks eelkõige aastal 2015/2016 (mil kasumlikkus isegi suurenes), kuid aastal 2016/2017 vähenes kasum taas. Olukorras, kus on leitud, et impordi hinnad lõid liidu hinnad aastal 2016/2017 olulisel määral alla (vastavalt 22 % ja 43 %), saab see strateegia olla vaid lühiajaline lahendus. Töötlejad peavad lähitulevikus tulema toime impordi madalatest hindadest tuleneva järjest suurema survega. Kambodža on juba hakanud osaliselt müüma lahtise riisi asemel väikesi pakendatud tooteid, mida müüakse jaemüüja tasandil. See müügikanal on tasuvam kui lahtise riisi müük ning tõenäoliselt hakkab Kambodža järjest enam müüma ja konkureerima liidu tootmisharuga sellel tasandil, sealhulgas nišiturgudel.

                     (57)

                     Kasumlikkus püsis üsna stabiilsel, kuigi madalal tasemel, kuna hinnatõus tasakaalustas mahu vähenemist. Kuid kasumlikkuse tase 1 %–2 % on tunduvalt madalam kui 6 %, mida peetakse asjakohaseks kasumlikkuse tasemeks, mis on vajalik kõigi kulude ja investeeringute, teadus- ja arendus- ning uuendustegevuse katmiseks.

                     (58)

                     Pärast avalikustamist soovis üks osaleja lisateavet eelmises lõigus kasutatud 6 % kohta. ELi kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamisel 2018. aastal sätestati asjaomases õigusaktis, et kahjumarginaali arvutamisel ei ole tavapärastes konkurentsitingimustes loodetav kasumlikkuse tase madalam kui 6 % (7). Kaubanduskaitset käsitlevates uurimistes kasutatav võrdlusalus on asjakohane ka kaitsemeetmeid käsitlevas uurimises. See selgitab asjaolu, miks komisjon kasutas seda võrdlusalust ka käesoleval juhul.

                     (59)

                     Liidu tootmisharu tootmisvõimsust samasuguse toote, st indica riisi puhul on raske hinnata, sest töötlev tööstus võib kasutada oma tootmisvõimsust nii imporditud kui ka liidus kasvatatud indica ja ka japonica riisi töötlemiseks. Peale selle ei ole ka makrotasandi andmed kättesaadavad (vt eespool). Arvestades valimit, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 22 %st 14 %ni, nagu näidatud allpool. Need protsendid võivad näida üsna väikesed, sest nende aluseks on samasuguse toote (indica riisi) toodangu ja kõigi riisiliikide jaoks olemas oleva tootmisvõimsuse võrdlus.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indeks (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Allikad: küsimustiku vastused.

               3.4.4.   Järeldus

                     (60)

                     Kokkuvõttes liidu tootmisharu olukord majanduslikus mõttes halvenes. Kambodžast ja Myanmarist pärinev import suurenes oluliselt absoluutarvudes ning liidu tootmisharu kaotas ligikaudu 6 % turuosast Myanmarile ja 10 % Kambodžale. Liidu tootmisharu mõjutas ka märkimisväärne hinna allalöömine, nimelt 22 % ja 43 %. Liidu tootmine vähenes veelgi 38 %. Majandusraskused avaldusid seetõttu uurimisperioodil peamiselt mahulises väljenduses. Liidu töötlejad otsustasid oma hinnataset madala hinnaga impordist tulenevale konkurentsile vaatamata mitte alandada ja säilitasid teatava kasumlikkuse taseme. Liidu töötlejad võtsid lisaks vastu ka otsuse võimaluse korral oma tootevalikut muuta ning keskenduda nišisegmentidele ja kaubamärgiga toodetele, et hoida kasumlikkuse taset vaatamata müügi ja tootmismahu vähenemisele. Tegemist on aga vaid ajutise lahendusega, sest Kambodža ja Myanmar on juba hakanud mõningal määral importima lahtise riisi asemel väikestes pakendites riisi ja konkureerima seega liidu tootmisharuga ka jaemüügi tasandil. Arvatakse, et mõlemad riigid suurendavad oma madala hinnaga importi selle tasuvama müügikanali kaudu ning konkureerivad ka niši- ja kaubamärgiga toodete turgudel, mis kahjustab samuti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda.

               4.   PÕHJUSLIK SEOS

                     (61)

                     Komisjon on järgmistele asjaoludele tuginedes määranud kindlaks, et vaatlusaluse toote impordimahu ja liidu töötlejate tõsiste raskuste vahel on põhjuslik seos. Komisjon analüüsis ka seda, kas tõsiseid raskusi võisid põhjustada muud tegurid kui import ja hinnad.

               4.1.   Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi mõju

                     (62)

                     Allpool esitatud graafik tõestab selgelt, et Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi suurenemine ning liidu tootmisharu olukorra halvenemine, mida tõendab turuosa oluline vähenemine, mis põhjustas liidu töötlejatele tõsiseid raskusi, langevad ajaliselt kokku.
                     Kambodža / Myanmar/Birma
                     EL
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Turuosad
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Allikas:

                              Eurostat ja komisjoni koostatud andmed, mis põhinevad liikmesriikidelt saadud andmetel.

                     (63)

                     Komisjon on seisukohal, et Kambodžast ja Myanmarist pärinev import on ka eraldi põhjustanud tõsiseid raskusi. Tõepoolest on nii Kambodžast kui ka Myanmarist pärinev import suurenenud eraldi nii absoluutarvudes (vastavalt 53 % ja üle 2 000 %) kui ka turuosa poolest (vastavalt 9,7 protsendipunkti ja 6,1 protsendipunkti). Peale selle on Kambodžast ja Myanmarist pärinev import eraldi löönud liidu hinna alla (vastavalt ligikaudu 22 % ja 43 %). Seepärast võib järeldada, et nii Kambodžast kui ka Myanmarist pärinev import on samuti põhjustanud liidu tootmisharule tõsiseid raskusi.

                     (64)

                     Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi mahu kiiret suurenemist selgitab nende madal hinnatase, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Indica riis on hinnatundlik toode, eriti seetõttu, et tarbijad ei tee üldiselt vahet liidu ja imporditud toodete vahel. Tarbijatele, kes ostavad riisi jaemüüjalt, on riisi päritolu suurel määral teadmata. See kehtib eelkõige juhul, kui riisi müüakse oma kaubamärgi, st jaemüüja tootemargi all. Tarnides riisi väga madala hinnaga, mida näitavad põhjenduses 33 osutatud hinna allalöömise määrad, õnnestus Kambodžal ja Myanmaril oluliselt ja kiiresti suurendada liidu turule eksporditud riisi kogust. Peale selle müüb Kambodža, kes eksportis riisi enamasti lahtiselt edasiseks töötlemiseks liidus, järjest enam pakendatud riisi otse liidu jaemüüjatele, mis tekitab liidu töötlejatele veelgi suuremat hinnasurvet ja konkurentsi.

               4.2.   Muud tegurid

                     (65)

                     Hinnatud on ka muid tegureid, mis võisid põhjustada liidu tootmisharule tõsiseid raskusi.

               4.2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

                     (66)

                     Ka muudest kolmandatest riikidest pärinev import on uurimisperioodil turuosa mõttes suurenenud – 23 %st 29,3 %ni (+ 6,3 %).

                                 Turuosa (%)

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                    Liit

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodža

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodža ja Myanmar

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Tai

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 India

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Muud riigid

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Kõik muud riigid kokku (v.a Kambodža ja Myanmar)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Allikas: Eurostat

                     (67)

                     Isegi kui muudest kolmandatest riikidest pärinev import võib osaliselt selgitada liidu turuosa vähenemist, on nende riikide turuosa suurenemine ka koos arvestatuna tunduvalt väiksem kui Kambodža ja Myanmari turuosa suurenemine (+ 15 %).

                     (68)

                     Lisaks – mis on kõige olulisem – on muudest riikidest pärineva impordi kaalutud keskmised hinnad uurimisperioodil tunduvalt kõrgemad kui Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi ja liidu hinnad, (8) nagu on näidatud tabelis allpool. Taist ja Myanmarist pärineva impordi hindade võrdlus näitab, et hinnaerinevus on 85 %. Indiast ja Kambodžast pärineva impordi hindade võrdlus näitab, et hinnaerinevus on 72 %. See kinnitab samuti eespool esitatud järeldust, et madalamad hinnad võimaldasid uurimisperioodil Myanmaril ja Kambodžal suurendada kiiresti liitu eksporditud riisi kogust.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Liit

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodža

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Myanmar

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Tai

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 India

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused.

               4.2.2.   Itaalia riisisektori struktuurilised raskused

                     (69)

                     Algatamise järel esitatud esildises märkis Kambodža riisiliit, et Itaalia riisisektori raskused on üldiselt suuremad kui ülejäänud liidus, ja seepärast ei saa neid seostada üksnes impordi suurenemisega.

                     (70)

                     Küsimustikule antud vastused ja kontroll näitasid tõepoolest, et liidu tootmisharu olukord on Itaalias halvem kui Hispaanias. Selle põhjuseks on osaliselt asjaolu, et Hispaania riisiturg on teistsuguse ülesehitusega, mistõttu on see pakkumise ja nõudluse ning ka hinnastamise poolest vastupanuvõimelisem. Komisjon on siiski teinud kogu liitu hõlmava uurimise nii liidu tootmisharu olukorra kohta üldiselt kui ka tüüpilise valimi põhjal. Nagu eespool selgitatud, näitas uurimine, et esinesid üldised liidu tootmisharu mõjutavad raskused.

               4.2.3.   Guyanast pärinev koorimata riis

                     (71)

                     Huvitatud isikud on ka väitnud, et riisi suurem importimine Guyanast on aidanud kaasa tõsiste raskuste tekkimisele. Guyanast imporditud riis ei ole kroovitud (tegemist on koorimata riisiga); seetõttu ei kuulu see uurimise kohaldamisalasse, seda ei ole arvestatud eespool esitatud impordistatistikas ja see ei ole siinjuures oluline.

               4.2.4.   Liidu tootmisharu eksport

                     (72)

                     Kambodža valitsus märkis, et üks asjaolusid, mis on jäetud põhjusliku seose kontekstis tähelepanuta, on liidu tootmisharu ekspordile suunatus. Seda väidet aga ei põhjendatud ja kuigi eksport suurenes uurimisperioodil kogu tootmisest tõepoolest 3 %st 7 %ni, moodustab see sellele vaatamata liidu tootmisest väga väikese osa. Peale selle on ekspordi suurenemine (+ 11 000 tonni) tunduvalt väiksem kui Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi suurenemine (+ 147 000 tonni).

               4.2.5.   Indica riisi tootmise vähenemise põhjuseks on japonica riisi tootmise suurenemine

                     (73)

                     Kambodža valitsus väitis ka seda, et indica riisi tootmist liidus ei ole mõjutanud mitte import, vaid tegemist on japonica ja indica riisi vahelise tsüklilise üleminekuga liidu kasvatajate otsuse tagajärjel.

                     (74)

                     See on õige, et kasvatajad võivad minna indica riisi tootmiselt üle japonica riisi tootmisele. Sellise ülemineku aluseks on aga majanduslikud kaalutlused, sealhulgas nõudlus ja turuhind. Sellega seoses kinnitas uurimine, et seistes silmitsi madala hinnaga indica riisi impordist tuleneva järjest teravama konkurentsiga, ei olnud osal kasvatajatest tõepoolest muud võimalust, kui hakata tootma japonica riisi. Seetõttu ei ole kõnealusel juhul tegemist ei tsüklilise ülemineku ega teadliku valikuga, vaid enesekaitsega. Keskpikas plaanis ei ole aga ka see kestev lahendus, sest üleminek indica riisi tootmiselt japonica riisi tootmisele on omakorda põhjustanud turul japonica riisi ülepakkumise ja hinnasurve seda liiki riisi suhtes. Seetõttu on põllumajandustootjad üldiselt raskes olukorras.

                     (75)

                     Eespool esitatud väide on väheoluline, sest liidu tootmisharu hõlmab riisi töötlejaid, mitte kasvatajaid, kes on tooraine tarnijad.

               4.2.6.   Järeldus põhjusliku seose kohta

                     (76)

                     Komisjon on teinud kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharu tõsiste raskuste ning Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi vahel. Komisjon on teinud kindlaks ka tegurid, millel oli samuti oma osa nende raskuste põhjustamises. Need on eelkõige kolmandatest riikidest pärinev import ja koorimata riisi importimine Guyanast. Leiti aga, et need tegurid ei nõrgenda põhjuslikku seost, isegi kui arvestada nende võimalikku kombineeritud mõju. Seetõttu näib, et eespool nimetatud tegurite mis tahes mõju liidu tootmisharu olukorrale ei nõrgenda Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi mahu ja hindade ning liidu tootmisharu tõsiste raskuste vahelist seost.

               5.   JÄRELDUSED JA MEETMETE VÕTMINE

                     (77)

                     Järeldatakse, et indica riisi imporditakse Kambodžast ja Myanmarist sellises mahus ja sellise hinnaga, et see põhjustab liidu tootmisharule tõsiseid raskusi, mistõttu on põhjendatud kaitsemeetmete võtmine.

                     (78)

                     Üldiste tariifsete soodustuste kava määruse artikli 22 lõike 1 kohaselt tuleks seetõttu taaskehtestada ühise tollitariifistiku maksumäär 175 eurot tonni kohta.

                     (79)

                     Üldiste tariifsete soodustuste kava määruse artikli 28 kohaselt tuleks kaitsemeetmed taaskehtestada ajavahemikuks, mis on vajalik liidu töötlejate majandusliku ja finantsolukorra halvenemise heastamiseks. Tollimakse ei tohiks aga taaskehtestada rohkem kui kolmeks aastaks, v.a juhul, kui seda nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel pikendatakse.

                     (80)

                     Komisjon on seisukohal, et käesoleval juhul tuleks meetmed kehtestada kolmeks aastaks, et liidu tootmisharu saaks täielikult taastuda Kambodžast ja Myanmarist pärineva impordi mõjust.

                     (81)

                     Komisjoni arvates tuleks aga kaitsemeetmeid sellel ajal järk-järgult vähendada järgmistel põhjustel.

                     (82)

                     Üldiste tariifsete soodustuste kava määruse peamine eesmärk on toetada arengumaid nende püüdlustes vaesuse vähendamisel ning hea valitsemistava ja kestliku arengu edendamisel, aidates neil rahvusvahelise kaubanduse kaudu eelkõige töökohti luua, industrialiseerimist hoogustada ja lisatulu saada. Üldiste tariifsete soodustuste kava määruses sätestatud erikord „Kõik peale relvade“ (EBA) aitab maailma kõige vaesematel ja nõrgematel riikidel kasutada ära kaubandusvõimalusi. Nendel riikidel on suures osas sarnane majandusprofiil. Nad on väikesemahulise ja üheülbalise ekspordi tõttu haavatavad ja seepärast kehtib neile üldiste tariifsete soodustuste kava määruse alusel teatav kaitse, näiteks vabastus toote astmestamisest ja automaatsete kaitsemeetmete kohaldamisest.

                     (83)

                     Seetõttu on komisjon seisukohal, et üldiselt on põhjendatud tollimaksu järkjärguline vähendamine EBA erikorra raames soodustatud riikidele kolme aasta jooksul kooskõlas allpool esitatud kavaga.

                     (84)

                     Järkjärguline vähendamine oleks ka piisav selleks, et heastada liidu töötlejate majandusliku ja/või finantsolukorra halvenemine. Samal ajal ei pea Kambodža ja Myanmar maksma kõik kolm aastat tollimaksu täies ulatuses, mis muudaks eksportimise raskemaks, vaid nad saaksid importida indica riisi liitu järk-järgult rohkem.

                     (85)

                     Sellest tulenevalt nähakse ette tollimaksu taaskehtestamine kolmeks aastaks järgmiselt:

                                 1. aasta

                                 2. aasta

                                 3. aasta

                                 Tollimaks (eurot tonni kohta)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Praegu kohaldatavat ühise tollitariifistiku tollimaksumäära 175 eurot tonni kohta võidakse korrigeerida allapoole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (9) artikliga 180. Seepärast tuleks juhul, kui kohaldatavad ühise tollitariifistiku tollimaksud on sellise korrigeerimise tulemusel madalamad kui põhjenduses 85 osutatud tollimaksud, viimaseid kohandada nii, et need ei oleks meetmete kohaldamise ajal suuremad kui kohaldatavad ühise tollitariifistiku tollimaksud. Kohaldatavad kaitsemeetmed on seetõttu kas korrigeeritud tollimaks või põhjenduses 85 osutatud kohaldatav tollimaks, olenevalt sellest, kumb on madalam.

                     (87)

                     Et tagada vaatlusaluse toote importijatele õiguskindlus, nõudis mitu huvitatud isikut, et toodetele, mis on juba teel liitu, ei kohaldataks eespool märgitud meetmeid. Kooskõlas oma kehtiva tavaga kaitsemeetmeid käsitlevates juhtumites on komisjon seisukohal, et selline nn veoklausel on praegusel juhul tõepoolest põhjendatud, ja seetõttu nõue rahuldati.

                     (88)

                     Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 978/2012 artikli 39 lõikes 3 nimetatud üldiste tariifsete soodustuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Kambodžast ja Myanmarist pärineva ning praegu CN-koodide 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 ja 1006 30 98 alla kuuluva indica riisi impordi suhtes taaskehtestatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku tollimaks.

               2.   Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes eurodes tonni kohta kohaldatav tollimaks on alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast esimesel aastal 175, teisel aastal 150 ja kolmandal aastal 125.

               3.   Kui komisjon korrigeerib ühise tollitariifistiku tollimaksu kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 180, tuleks lõikes 2 osutatud tollimaks kehtestada korrigeeritud ühise tollitariifistiku tollimaksu või lõikes 2 osutatud tollimaksu tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

            Artikkel 2
            Artiklis 1 osutatud imporditavate toodete suhtes, mis on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba teel liitu, ja juhul, kui nende toodete sihtkohta ei saa muuta, ei kohaldata artikli 1 lõikes 2 sätestatud tollimaksu.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 16. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

            (2)  ELT C 100, 16.3.2018, lk 30.

            (3)  Komisjoni 28. augusti 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1083/2013, millega kehtestatakse tariifsete soodustuste ajutise peatamise ja üldiste kaitsemeetmete vastuvõtmise menetlusega seotud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (ELT L 293, 5.11.2013, lk 16).

            (4)  Küsimustikud saadeti järgmistele riisikasvatajatele, kelle valdustesse tehti ka kontrollkäigud: Laguna de Santaolalla S.L., Hispaania, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Itaalia, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Itaalia, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Itaalia, Locatelli Francesco, Itaalia.

            (5)  Need huvitatud isikud olid äriühingud Haudecoeur ja Amru Rice, Kambodža valitsus ja Myanmari riisiliit.

            (6)  Kasutati Europa veebilehel avalikult kättesaadavaid andmeid: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en.

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

            (8)  Hinnad ei hõlma impordijärgseid ega transpordikulusid.

            (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/344, 28. veebruar 2019, milles käsitletakse toimeaine etoprofossi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  1.3.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 62/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/344,
         28. veebruar 2019,
         milles käsitletakse toimeaine etoprofossi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (2) kanti toimeaine etoprofoss nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

                     (2)

                     Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

                     (3)

                     Toimeaine etoprofossi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 31. juulil 2019.

                     (4)

                     Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus etoprofossi heakskiidu pikendamiseks.

                     (5)

                     Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

                     (6)

                     Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 15. veebruaril 2017 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

                     (7)

                     Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

                     (8)

                     18. mail 2018 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas etoprofoss võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

                     (9)

                     Toiduohutusamet tegi kindlaks konkreetsed probleemid. Eelkõige ei olnud võimalik teha järeldusi etoprofossi genotoksilise mõju kohta ja seetõttu ei olnud võimalik määrata tervisepõhiseid võrdlusväärtusi. Seetõttu ei saanud hinnata riski tarbijatele ega toiduga mitteseotud riske. Lisaks tehti kindlaks suur vahetud risk lindudele ja suur risk pinnases elavatele sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsetele ja mullaorganismidele. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et mitmes valdkonnas ei olnud võimalik riskihindamist lõpule viia, sealhulgas ei olnud võimalik lõpule viia tarbijatele avalduva mõju hindamist seoses taimses ja loomses toidus esinevate jääkidega, arengutoksilisuse hindamist, põhjaveega kokkupuute hindamist, lindudele avalduva pikaajalise riski hindamist, lindudele ja imetajatele avalduva teisese mürgistuse hindamist, etoprofossi metaboliitidega kokkupuutest tuleneva riski hindamist mullaorganismidele ning vihmaussidele avalduva riski hindamist. Viimasena jõudis toiduohutusamet järeldusele, et etoprofossi võimaliku endokriinfunktsiooni kahjustava toime hindamist ei olnud võimalik lõpule viia

                     (10)

                     Komisjon palus taotlejal esitada oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning kooskõlas määruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõiguga esialgse pikendamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

                     (11)

                     Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse ainega seotud probleeme lahendatuks lugeda.

                     (12)

                     Vähemalt ühe etoprofossi sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses ei ole leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seetõttu on asjakohane jätta toimeaine etoprofossi heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata.

                     (13)

                     Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta.

                     (14)

                     Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega etoprofossi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tagasi võtmiseks.

                     (15)

                     Kui liikmesriigid annavad etoprofossi sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 21. märtsil 2020.

                     (16)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/917 (7) pikendati etoprofossi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2019, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Kuna aga otsus pikendamata jätmise kohta on tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks käesolevat määrust kohaldada nii kiiresti kui võimalik.

                     (17)

                     Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt uut taotlust etoprofossi heakskiitmiseks.

                     (18)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine
            Toimeaine etoprofossi heakskiitu ei pikendata.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osast jäetakse välja 155. rida, milles käsitletakse etoprofossi.

            Artikkel 3
            Üleminekumeetmed
            Liikmesriigid võtavad toimeainet etoprofossi sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 21. septembriks 2019.

            Artikkel 4
            Ajapikendus
            Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb hiljemalt 21. märtsiks 2020.

            Artikkel 5
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 16. augusti 2007. aasta direktiiv 2007/52/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili lisamisega toimeainete hulka (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

            (3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

            (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

            (6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos („Järeldused toimeaine etoprofossi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2018;16(10):5290, 34 lk doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

            (7)  Komisjoni 27. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/917, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, karvooni, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, dikvaadi, etefooni, etoprofossi, etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, isoksaflutooli, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metoksüfenosiidi, metribusiini, milbemektiini, oksasulfurooni, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, pümetrosiini ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 163, 28.6.2018, lk 13).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/695, 26. aprill 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Gönci kajszibarack“ (KGT)]

text:
                  6.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 118/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/695,
         26. aprill 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Gönci kajszibarack“ (KGT)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Ungari taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 484/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Gönci kajszibarack“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab ka nimetuse „Gönci kajszibarack“ muutmist nimetuseks „Gönci kajszibarack“/„Gönci kajszi“.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Gönci kajszibarack“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. aprill 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 18. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 484/2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Gönci kajszibarack“ (KGT)] (ELT L 133, 20.5.2011, lk 4).

            (3)  ELT C 459, 20.12.2018, lk 24.