title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1722, 14. november 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise alusel rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  15.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 287/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1722,
         14. november 2018,
         millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise alusel rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi: alusmäärus), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS
         1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

                     (1)

                     Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Edasise uurimise põhjal, milles tehti kindlaks, et tollimaks absorbeeritakse, muudeti meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 663/98 (3). Pärast dumpinguvastaste tollimaksude esimest aegumise läbivaatamist ja esimest vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (4) artikli 11 lõigetele 2 ja 3 kehtestas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 658/2002 (5) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Kõnealust uurimist nimetatakse edaspidi „2002. aasta läbivaatamiseks“.

                     (2)

                     Seejärel toimus määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel tootevaliku vahepealne läbivaatamine ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 945/2005 (6) kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks vahemikus 41,42–47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärit tahkete väetiste suhtes, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad praegu CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla.

                     (3)

                     Pärast dumpinguvastaste tollimaksude teist aegumise läbivaatamist ja teist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõigetele 2 ja 3 jättis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 661/2008 (7) meetmed jõusse. Kui välja arvata EuroChemi kontsern, mille puhul oli kindlaksmääratud tollimaksumäär 28,88–32,82 eurot tonni kohta, jäeti tollimaks muutmata. Kõnealust uurimist nimetatakse edaspidi „2008. aasta läbivaatamiseks“.

                     (4)

                     Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kiitis otsusega 2008/577/EÜ (8) heaks koguseliste ülemmääradega kohustuste pakkumised järgmistelt Venemaa tootjatelt: valdusühingu Acron liikmed aktsiaselts Acron ja aktsiaselts Dorogobuž ja EuroChemi kontsern.

                     (5)

                     10. septembri 2008. aasta otsusega, (9) mida tõlgendati 9. juuli 2009. aasta otsusega, (10) tühistas üldkohus otsuse (EÜ) nr 945/2005 seoses osaliselt avatud aktsiaseltsile, ühinenud keemiatööstusettevõttele UralChem (edaspidi „Uralchem“) kuuluva aktsiaseltsiga Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat (Kirovo-Tšepetski himitšeski kombinat, edaspidi „Kirovo“). Seejärel muutis nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 989/2009 (11) vastavalt määrust (EÜ) nr 661/2008. Sellest tulenevalt kehtib äriühingu Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

                     (6)

                     Otsusega 2012/629/EL (12) tühistas komisjon EuroChemi kontserni pakkumisele antud heakskiidu, kuna kohustuse täitmine oli teostamatu.

                     (7)

                     Pärast dumpinguvastaste tollimaksude kolmandat aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (13) artikli 11 lõikele 2 jättis komisjon oma rakendusmäärusega (EÜ) nr 999/2014 (14) meetmed jõusse. Kõnealust uurimist nimetatakse edaspidi „viimane aegumise läbivaatamine“.

                     (8)

                     Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/226 (15), millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, mis käsitles Kirovo ümberstruktureerimist Uralchemi filiaalina.

                     (9)

                     Komisjon võttis oma rakendusmäärusega (EL) 2016/415 (16) tagasi valdusühingu Acron jaoks võetud kohustuse aktsepteerimise tingituna kohustuse teostamatusest.

                     (10)

                     Hetkel kehtivad meetmed on kehtestatud kui fikseeritud tollimaks tonni kohta ning põhinevad kahjumarginaalil, välja arvatud EuroChemi puhul. Tase kehtestati EuroChemi suhtes 2008. aasta läbivaatusel, tuginedes dumpingumarginaalile.

               1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

                     (11)

                     Komisjon sai kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 osalise vahepealse läbivaatamise taotluse (edaspidi „läbivaatamise taotlus“) järgmiselt kaheksalt Euroopa põllumajandustootjate ühingult (edaspidi „taotleja“): Association Générale des Producteurs de Blé et autres céréales (edaspidi „AGPB“, Prantsusmaa), Confederazione Italiana Agricoltori (edaspidi „CIA“, Itaalia), Confagricoltura (Itaalia), Coop de France (Prantsusmaa), Irish Farmers' Association (edaspidi „IFA“, Iirimaa), Office of Finnish Agriculture (edaspidi „MTK“, Soome), National Farmers' Union (edaspidi „NFU“, Ühendkuningriik) ja Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos (edaspidi „UPA“, Hispaania). Taotlus piirdus kahju uurimisega. Taotleja väitis, et liidu põllumajandustootjad kui ammooniumnitraadi kasutajad kannatavad dumpinguvastaste meetmete tõttu, mis on kehtinud rohkem kui 20 aastat, ning et tingituna kestvatest muudatustest tuleks liidu tootmisharu kahju olukord läbi vaadata.

                     (12)

                     Eraldi kutsus taotleja komisjoni üles viivitamata peatama meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 4.

               1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

                     (13)

                     Olles pärast liikmesriikide teavitamist otsustanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamise põhjendamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. augustil 2017. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (17) (edaspidi „algatamisteade“) teada sellise osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, mis piirdus kahju uurimisega.

                     (14)

                     Samal päeval teatas komisjon algatamisteate (18) teel teise osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis käsitles Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid ja piirdus alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt dumpingu läbivaatamisega.

               1.4.   Uurimine

         1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (15)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Hindamiseks oluliste suundumuste uurimise periood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.4.2.   Huvitatud isikud

                     (16)

                     Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Peale selle teatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest eraldi taotlejale, liidu tootmisharule (tootjad ja nende ühingud), eksportivatele tootjatele ja nende ühingutele, eksportiva riigi ametiasutustele ning võimalikele teadaolevatele sõltumatutele importijatele ning kutsus neid osalema.

                     (17)

                     Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

                     (18)

                     Taotleja, liidu tootjate ühingu Fertilizers Europe, ühe liidu tootja ja ühe Venemaa tootja jaoks korraldati ärakuulamised komisjoni talituste juures.

                     (19)

                     Lisaks esitasid eri huvitatud isikud, sealhulgas taotleja, Fertilizers Europe, liidu põllumajandustootjate ühing COPA-COGECA (19) ja Venemaa väetisetootjate ühing (edaspidi „RFPA“) uurimise ajal kirjalikke seisukohti.

                     (20)

                     Taotleja väitis 25. aprillil 2018, et komisjon peaks jätma tähelepanuta mõned Fertilizers Europe'i esitatud elemendid tingituna nende seisukohtade esitamise ajast. Kuna uurimine oli pooleli ja komisjon ei olnud kehtestanud ranget tähtaega kõikide isikute lõplike seisukohtade esitamiseks, lükati see nõue tagasi.

               1.4.3.   Väljavõtteline uuring

                     (21)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

               1.4.3.1.   Liidu tootjate valim

                     (22)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et liidu tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Väljavõttelise uuringu vorm saadeti 38 üksusele, sealhulgas 11 teadaolevale liidu tootjate ühingule. Komisjon sai väljavõttelist uuringut käsitlevat teavet 12 liidu äriühingult või kontsernilt.

                     (23)

                     Komisjon moodustas esialgse valimi, tuginedes samasuguse toote tootmisele liidus ja müügimahule liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning viimasel aegumise läbivaatamisel valitud valimile. Esialgne valim koosnes neljast liidu tootjast, kes asusid Leedus, Poolas, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis (20).

                     (24)

                     Samas pärast huvitatud isikutelt saadud märkuseid pidas komisjon asjakohaseks asendada Poola äriühing Bulgaaria äriühinguga (21) ja lisada ühe Madalmaade äriühingu (22).

                     (25)

                     Lõplikult valitud valim koosnes seega viiest äriühingust, kes olid pärit viiest riigist ja moodustasid ligikaudu 40 % koostööd tegevate äriühingute kogutoodangust. Seega on valim liidu tootmisharu puhul tüüpiline.

               1.4.3.2.   Venemaa eksportivate tootjate valim

                     (26)

                     Ehkki käesolev osaline vahepealne läbivaatamine ei hõlma dumpingu aspekte, pidas komisjon asjakohaseks koguda teavet Venemaa eksportivatelt tootjatelt, näiteks nende toodangu, tootmisvõimsuse, liitu suunatud müügi ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi kohta, et saada teavet kahju hindamiseks.

                     (27)

                     Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks teavitas ta Venemaa alalist esindust liidus ja Venemaa ühingut RFPA.

                     (28)

                     Kuus Venemaa tootjat esitas nõutava teabe. Kuna üksnes kaks tootjat eksportisid liitu, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Kahe Venemaa äriühingu tootmismaht vastab 38 % koostööd tegevate Venemaa äriühingute tootmismahust.

                     (29)

                     Venemaa eksportiv kontsern Acron, mis taotles paralleelse vahepealse läbivaatamise algatamist, mis piirdus dumpinguga (23), ei täitnud väljavõttelise uuringu vormi. Äriühing andis sellegipoolest uurimise käigus piiratud teavet küsimustikule antud osalise vastuse vormis. Osa esitatud andmeid ei olnud täpsed andmed, mida oli ajakohastatud paralleelsel uurimisel toimunud kontrollimise jooksul, ning neid ei saanud kasutada.

               1.4.3.3.   Sõltumatute importijate valim

                     (30)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Samas ükski sõltumatu importija ei vastanud.

               1.4.4.   Küsimustike vastused

                     (31)

                     Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kuuluvale liidu tootjale ja kahele Venemaa eksportivale tootjale ning sai kõigilt vastused.

                     (32)

                     Lisaks kogus ta teavet põllumajandustootjate ühingutelt, saates käesoleva uurimise raames küsimustiku taotlejale, ja teistelt põllumajandusettevõtjatelt, kes olid endast kui huvitatud isikutest teatanud (24). Komisjon sai vastused Iirimaa põllumajandustootjate ühingult ja Ühendkuningriigi põllumajandustootjate ühingult NFU ning konsolideeritud vastuse taotlejalt 15 liikmesriigis tegutsevate ühingute nimel (25). Leedu põllumajandustootjate ühing selgitas hiljem, et ta ei võtnud käimasoleva uurimise suhtes seisukohta.

               1.4.5.   Kontrollkäigud

                     (33)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas uurimise jaoks vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                                 a)

                                 Liidu tootjad:

                                             —

                                             AB Achema;

                                             —

                                             CF Fertilisers UK Limited;

                                             —

                                             Neochim PLC.;

                                             —

                                             Yara France;

                                             —

                                             Yara Sluiskil B.V.

                                 b)

                                 Koostööd tegevad eksportivad tootjad Venemaal:

                                             —

                                             osaliselt avatud aktsiaselts KuibyshevAzot;

                                             —

                                             aktsiaselts Uralchem ning Uralchem Trading SIA Lätis.

               1.4.6.   Avalikustamine

                     (34)

                     Komisjon teavitas 31. augustil 2018 kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku kohaldatava tollimaksumäära muutmiseks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkuseid 12. septembriks 2018 ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

                     (35)

                     Üheksa üksust, sealhulgas Euroopa põllumajandustootjate ühingud, liidu tootjad, liidu tootjate ühing Fertilizers Europe ja Venemaa ühing RFPA esitasid avalikustamise kohta märkuseid. Taotluse alusel peeti ärakuulamised taotlejaga, Grupa Azoty S.A.-ga ja Agropolychim AD-ga ning RFPAga.

                     (36)

                     Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (37)

                     Vaatlusaluseks tooteks on Venemaalt pärit tahked väetised, mis sisaldavad ammooniumnitraati üle 80 % massist (edaspidi „vaatlusalune toode“) ning mis tavaliselt klassifitseeritakse CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 20 alla. Samas Uralchemi kontserni Kirovo filiaali toodetud ammooniumnitraadi puhul on üksnes praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluv ammooniumnitraat määruse (EÜ) nr 989/2009 alusel vaatlusalune toode.

                     (38)

                     Esialgu määratleti vaatlusalune toode kui ammooniumnitraat, aga seejärel määratleti see ümber tahketeks väetisteks, millel on konkreetne ammooniumnitraadi sisaldus. See tulenes toote määratluse selgitamisest 2005. aastal (26) eesmärgiga hõlmata ka ammooniumnitraat, millele on lisatud toiteelemente fosforit ja/või kaaliumi (nii-öelda ebapuhas või stabiliseeritud ammooniumnitraat, edaspidi „ebapuhas ammooniumnitraat“), sest leiti, et nimetatud segudel olid peamiselt samad füüsikalised, keemilised ja põllumajanduslikud omadused. Sellele tootele viidatakse ühiselt kui ammooniumnitraadile.

                     (39)

                     Nagu punktis 1.1 märgitud, kehtib äriühingu Kirovo suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks (47,07 eurot tonni kohta) üksnes sellise ammooniumnitraadi impordi puhul, mis kuulub praegu CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla.

                     (40)

                     Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavapäraselt põllumajanduses, aga mida kasutatakse ka tööstuslikul eesmärgil, näiteks lõhkeainete tootmisel (kasutusel näiteks mäetööstuses). Nii põllumajanduses kui ka lõhkeainete tootmisel kasutatav ammooniumnitraat on kehtivate dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud. Mõlemat liiki ammooniumnitraadil on samad tehnilised ja keemilised omadused, need on hõlpsasti vastastikku asendavad ning mõlemat käsitatakse vaatlusaluse tootena.

                     (41)

                     Põllumajanduses kasutatakse ammooniumnitraati muu hulgas teravilja, näiteks nisu jaoks. Ammooniumnitraadi kasutamist piiratakse mitmes liikmesriigis tulenevalt selle plahvatusohtlikest omadustest. Näiteks Iirimaal kasutavad põllumajandustootjad kaltsiumammooniumnitraati.

                     (42)

                     Ammooniumnitraadi tootmisel kasutatakse põhitoorainena maagaasi, mis moodustab kogu tootmiskuludest enamiku.

                     (43)

                     Ammooniumnitraadi tavapärane tollimaksumäär on 6,5 % (27).

               2.2.   Samasugune toode

                     (44)

                     Nagu punktis 1.1 kirjeldatud varasematel uurimistel, leidis komisjon, et järgmistel toodetel on samad peamised füüsikalised ja keemilised omadused: a) vaatlusalune toode; b) ammooniumnitraat, mida toodetakse ja müüakse Venemaa siseturul ja teistel eksporditurgudel; ja c) ammooniumnitraat, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

                     (45)

                     Komisjon järeldas seega, et need tooted on käesoleva uurimise puhul samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

                     (46)

                     Alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt uuris komisjon, kas asjaolud, mille põhjal kehtestati praegused meetmed, on muutunud ja kas see muutus on püsiva iseloomuga.

               3.1.   Restruktureerimine

                     (47)

                     Liidu tootmisharu kontsentreerumine on mitme ühinemise ja omandamise tõttu suurenenud. Mitu liidu tootjat, näiteks Yara International ASA (edaspidi „Yara“) Norrast ning Borealis Agrolinz Melamine GmbH (edaspidi „Borealis“) Austriast on üleilmsed osalised. Alates 2002. aastast on ühinemised ja omandamised hõlmanud näiteks järgmisi äriühinguid (28): Anwil SA, Azomures, BASF SE, Borealis, Fertiberia S.A., CF Fertilisers UK Limited, Yara ja Grupa Azoty S.A.

                     (48)

                     Taotleja väitis, et liidu tootmisharu suudab nüüd konkureerida Venemaa impordiga tulenevalt suuremast tõhususest, mis on saavutatud investeeringute ja restruktureerimisega, erinevalt 2002. aasta läbivaatamise ajal valitsenud olukorraga, mil mitmed väikesed ja keskmise suurusega tootjad tegutsesid sõltumatult. Liidu tootmisharu väitis, et liidu turul esinev konkurents on tervistav, sest liidus on rohkem kui kümme tootjat ja neist ühegi turuosa ei ole üle 20 % (29).

                     (49)

                     Tuginedes koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud andmetele, toodab neli suurt kontserni (Yara, CF, Borealis ja EuroChem) ligikaudu kuus miljonit tonni liidu ammooniumnitraadi tootmise kogumahust ehk kaheksast miljonist tonnist. Seega on liidu ammooniumnitraadi tootmises praegu turgu valitsevas seisundis paar märkimisväärse suurusega suurt kontserni.

                     (50)

                     Et hinnata rohkem kui 15 aasta jooksul toimunud nii paljusid äriühinguid hõlmava konsolideerumise mõju, analüüsis komisjon ühenduse tootmisharu arengut, nagu on märgitud 2002. aasta läbivaatamisel.

                     (51)

                     2002. aasta läbivaatamisel oli külastatud nelja äriühingut: Grande Paroisse (Prantsusmaa), Kemira Ince (Ühendkuningriik), Terra Nitrogen (Ühendkuningriik) ja Hydro Agri France. Kuna Grand Paroisse'i ammooniumnitraadi tehases toimus 2001. aastal plahvatus, mis põhjustas Prantsusmaal mitu surmajuhtumit, kõrvaldas komisjon selle äriühingu analüüsist.

                     (52)

                     Esiteks kuulub kaks Ühendkuningriigi äriühingut nüüd samale äriühingule CF Fertilizers UK Limited, mis on USA kontserni CF Industries (edaspidi „CF“) osa. 2007. aastal moodustasid need kaks äriühingut ühisettevõtte. Tehingut käsitlevas aruandes (30) märkis Ühendkuningriigi konkurentsiamet, et „pooled väitsid, et kumbki neist ei teeni ega prognoosi aktsepteeritaval tasemel kasumit oma Ühendkuningriigi väetiseettevõtetest. Kavandatava ühisettevõtte eesmärk on seega asutada elujõuline pikaajaline Ühendkuningriigis põhinev lämmastikväetiste tootja, luues suurema ettevõtte, millel on väiksem kulubaas, kui kumbki pool suudab praegu eraldi saavutada“. Seejärel omandas CF 2010. aastal Terra Industriesi, eeldades, et tehing toob kaasa üleilmse kulude sünergia kuni 135 miljonit USA dollarit (31). Oma 2011. aasta aruandes kinnitas CF, et ta suudab „saavutada suurema sünergia kui omandamise ajal eeldatud“ (32). Kuna Ühendkuningriigi ettevõte oli sel ajal endiselt ühisettevõte, omandas CF täieliku kontrolli hiljem ehk 2015. aastal. „Tehingu põhimõte [oli] suurendada tootmist 10 % ilma täiendavate kapitalikuludeta“ (33). CF tegi oma 2017. aasta aruandes (34) tehingu tulemustest järgmise kokkuvõte: „Pärast CF Fertilisers UK omandamist ja tema tegevuse üle täieliku kontrolli saamist oleme suurendanud varade kasutamist ligikaudu 20 %, saavutades samal ajal sünergia rohkem kui 35 miljoni dollari ulatuses aastas“. CF Fertilizers UK Limited kuulub nüüd 3 000 töötajaga kontserni, mis on „juhtiv üleilmne väetise- ja keemiaettevõte, millel on silmapaistev tegevussuutlikkus ja väga hea kulueelisega tootmis- ja turustamisplatvorm“.

                     (53)

                     Teiseks oli Hydro Agri France osa Norra kontserni Norsk Hydro tütarettevõtjast Hydro Agri, mis eraldus 2004. aastal ja millest sai Yara. Yara kontsernil on rohkem kui 15 000 töötajat ja tema tulu on ligikaudu 10 miljardit eurot (35). Kooskõlas Yara väetisetööstuse 2017. aasta käsiraamatuga (36) oli Yara „juhtiv lämmastikväetiste ettevõte“ ja „üleilmne juhtiv nitraatide ja kolme põhitoiteelemendi (NPK) tootja ning teisel kohal asuv ammoniaagitootja“, kui Hiina tootjad välja arvata. Yara märkis, et „Yara positsioon pakub talle ainulaadseid võimalusi tagada mastaabisäästu võimendus ja edendada parimaid tavasid suures tehaste võrgustikus. Tegevuse ulatus ja üleilmne haare on Yara konkurentsivõime peamised tagajad“. Peale selle „on Yara turuosa ligikaudu 20 % üleilmsest ammoniaagikaubandusest. See juhtpositsioon annab äriühingule hea ülevaate ammoniaagi üleilmse pakkumise ja nõudluse tasakaalust ning võimaldab paremini optimeerida tema üleilmseid tootmisvooge“.

                     (54)

                     Ülejäänud viiest äriühingust, mida 2002. aasta läbivaatamise ajal ei külastatud, aga mis olid ühenduse tootmisharu osad, olid veel kaks Hydro Agri osad ja üks Kemira (Belgia) osa, mis kuuluvad nüüd lõpuks Yara kontserni.

                     (55)

                     Peale selle viis Venemaa kontsern EuroChem 2012. aastal lõpule oma BASFi väetisetootja varade omandamise (37). EuroChem märkis oma 2012. aasta aruandes, et „nende ettevõtete [EuroChem Antwerpen ja EuroChem Agro 2012. aastal] lõimimine on käimas, aga praegu saame kindlalt öelda, et see on olnud strateegiliselt edukas. Tegevusega seotud sünergia ja kultuuriline sobivus on kaasa toonud tugevad suhted, millel on olnud positiivne mõju kogu kontsernile“ (38). EuroChemi kontsernil on üle 25 000 töötaja, rohkem kui nelja miljardi USA dollari suurune kogutulu ning ta saab kasu oma vertikaalselt lõimitud ärimudelist (39).

                     (56)

                     Lisaks ostis Hispaania Fertiberia kontsern 2009. aastal Adubos do Portugali ning tal on veel mitu tütarettevõtjat Prantsusmaal ja Alžeerias. Fertiberia kinnitusel „on kontserni kui juhtiva äriühingu konsolideerimine põhinenud peamiselt strateegilisel positsioonil tütarettevõtjate loomisel ja omandamisel. See turustamismudel on võimaldanud saavutada suurema turundusliku, tootmisega seotud ja logistilise tõhususe, mis on sellise konkurentsiga turul peamised aspektid“ (40). Täpsemalt märkis Fertiberia oma 2014. aasta aruandes Adubos do Portugali kohta, et „ADP Fertilizantesi tegevuse meie kontserniga lõimimise konsolideerimine on samuti oluline, rakendades uut sünergiat, mis on võimaldanud sellel äriühingul suurendada EBITDAt 18 miljoni euroni“ ning „see sünergia ulatub toorainete tarnimisest ja tema rajatiste sujuvast haldamisest ulatuslike turuteadmiste loomiseni, et suurendada oma suure lisaväärtusega toodete pakkumist“ (41).

                     (57)

                     Ülaltoodud avalikest teadetest tuleneb, et ühinemised toovad muu hulgas kaasa kulude vähenemise (Ühendkuningriik), mastaabisäästu (Yara), tegevuse sünergia (EuroChem) ja logistilise tõhususe (Fertiberia). Seepärast täheldati kõikide sel ajal ühenduse tootmisharusse kuuluvate ammooniumnitraadi tootjate puhul tõhususe suurenemist. See hõlmas ostujõu kasvu ja võimalust optimeerida tootmis- ja müügiprotsessi. Samal ajal laienes liidu tootmisharu 2004., 2007. ja 2013. aasta ühinemiste kaudu, muutes iga äriühingu kogukulude võrdluse võimatuks. Samas nagu on märgitud põhjenduses 47, osales restruktureerimisel ka mitu läbirääkijariikide äriühingut.

                     (58)

                     Komisjon tegi järelduse, et liidu tootmisharu on kontsentreerunum kui 2002. aasta läbivaatamisel, see konsolideerumine on püsivat laadi ja see avaldas kogukulude struktuurile kasulikku mõju.

                     (59)

                     Pärast avalikustamist väitsid kaks liidu tootjat, et EuroChemi ei tohiks analüüsida tingituna seostest Venemaa äriühinguga ning Ühendkuningriigi tootja kaasamine on küsitav, sest Ühendkuningriik lahkub peagi liidust. Komisjon lükkas need väited tagasi. EuroChemi analüüsiti tollase ühenduse tootmisharu osana ning Ühendkuningriigi tootja oli liidu tootmisharu nõuetekohane osa, sest Ühendkuningriik on uurimise ajal liidu liikmesriik.

                     (60)

                     Lisaks väitsid need tootjad, et komisjon ei ole teinud kindlaks, kuidas liidu tootmisharu restruktureerimise muutunud asjaolu mõjutas otse kahju arvutamist. Komisjon tuletas meelde, et ta tegi esimest korda kindlaks püsivate muudatuste olemasolu, mis mõjutasid liidu tootmisharu alates 2002. aasta läbivaatamisest, kui meetmete tase viimati kehtestati. Seejärel hindas ta liidu tootmisharu praegust olukorda, mis tõi kaasa uue kahjumarginaali arvutused. Need kaks analüüsi viiakse läbi eraldi ja teineteisest sõltumatult.

                     (61)

                     Peale selle väitis Fertilizers Europe, et liidu tootmisharu restruktureerimisega seotud muudatused ei ole võrreldes Venemaa gaasi eelisega märkimisväärsed. Komisjon märkis, et avastatud püsiv muudatus ei puuduta Venemaa gaasi olukorda, vaid liidu tootmisharu, mis konsolideerus alates 2002. aasta läbivaatamisest.

               3.2.   Gaasi maksumus liidu turul

                     (62)

                     Taotleja väitis, et gaasihinnad tõusid liidus alates 2002. aastast kuni 2013. aasta teise kvartalini ning seejärel langesid märkimisväärselt alates 2013. aasta kolmandast kvartalist. Ta leidis, et ehkki maagaasi hinnad peaksid järgmise kümne aasta jooksul veidi tõusma, jäävad need märkimisväärselt allapoole tasemeid, mis saavutati viimase aegumise läbivaatamise ajal. Näiteks tabelis 1 on näidatud Maailmapanga maagaasi hindade prognoos aastateks 2018–2030 (42):

                        Tabel 1

                        Gaasihinna prognoos

                                 Prognoosid

                                 Toore
                                 Energia

                                 Ühik

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 2021

                                 2022

                                 2023

                                 2024

                                 2025

                                 2030

                                 Kivisüsi, Austraalia

                                 dollarit tonni kohta

                                 70,1

                                 57,5

                                 65,9

                                 88,4

                                 85,0

                                 75,0

                                 65,0

                                 64,5

                                 64,0

                                 63,5

                                 63,0

                                 62,4

                                 60,0

                                 Toorõli, keskmine

                                 dollarit barreli kohta

                                 96,2

                                 50,8

                                 42,8

                                 52,8

                                 65,0

                                 65,0

                                 65,4

                                 65,9

                                 66,3

                                 66,8

                                 67,2

                                 67,7

                                 70,0

                                 Maagaas, Euroopa

                                 dollarit miljoni Briti soojusühiku kohta

                                 10,1

                                 7,3

                                 4,6

                                 5,6

                                 6,5

                                 6,6

                                 6,7

                                 6,8

                                 7,0

                                 7,1

                                 7,2

                                 7,3

                                 8,0

                                 Maagaas, USA

                                 dollarit miljoni Briti soojusühiku kohta

                                 4,4

                                 2,6

                                 2,5

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 3,2

                                 3,3

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,6

                                 4,0

                                 Veeldatud maagaas (LNG), Jaapan

                                 dollarit miljoni Briti soojusühiku kohta

                                 16,0

                                 10,2

                                 6,9

                                 8,0

                                 8,8

                                 8,9

                                 9,1

                                 9,3

                                 9,4

                                 9,6

                                 9,7

                                 9,9

                                 10,0

                                    Allikas: Maailmapanga toormehindade prognoos.

                     (63)

                     Venemaa ühing RFPA esitas Gazpromi hinnaprognoosi aastani 2021 (43), et tõendada väidet, et gaasihindade langus on püsiv.

                     (64)

                     Fertilizers Europe väitis, et ei ole toimunud muutuseid seoses muu hulgas dumpinguga ja gaasihinna kujundusega Venemaal (44). Pärast avalikustamist kordas Fertilizers Europe Venemaa gaasiolukorraga seotud väiteid.

                     (65)

                     Komisjon märkis, et gaas on tõepoolest kõige olulisem ammooniumnitraadi tooraine, mis moodustab üle 60 % kogu tootmiskulust. Ta tegi kindlaks, et Venemaal reguleerib siseturu gaasihindasid riik föderaalsete seaduste kaudu ning need hinnad ei kajasta tavapäraseid turutingimusi, kus hinnad kehtestatakse peamiselt tootmiskulude ja kasumiootuste järgi.

                     (66)

                     Venemaal siseturu gaasihindasid puudutav olukord on asjakohane üksnes dumpingu kindlaks tegemiseks, sest see puudutab üksnes normaalväärtuse määramist. Komisjon tuletas meelde, et see läbivaatamine on seotud üksnes kahju olukorraga.

                     (67)

                     Pärast avalikustamist märkisid Fertilizers Europe ja üks liidu tootja, et gaasihind olid tõusnud juba kiiremini, kui Maailmapanga 2018. aprilli prognoosis eeldatud (eespool tabel 1). Maailmapank muutis samuti oma prognoosi 2018. aasta septembri väljaandes.

                     (68)

                     Komisjon täheldas, et alates 2002. aasta läbivaatamisest, mil määrati kindlaks meetmete tase, on esinenud palju kõikumist. Aastatel 2014–2016 esines märkimisväärne langus, aga alates sellest ajast hinnad taas tõusevad stabiilselt. See muudatus on osaliselt kajastunud liidu tootjate tootmiskulus. Alates 2014. aastast on valimisse kaasatud äriühingute tootmiskulu vähenenud valimisse kaasatud äriühingute puhul üle 20 %. Hiljutised muutused 2018. aastal kinnitavad gaasihinna märkimisväärset kõikumist Euroopas.

                     (69)

                     Siseturu toormehindade muutused ei kvalifitseeru põhimõtteliselt püsivat laadi muutustena, sest need tulenevad tavaliselt volatiilsetest turujõududest. Liidus kehtestatakse gaasihinnad avatud turul. Peale selle ei ole esinenud stabiilset suundumust alates 2002. aastast. Seepärast tegi komisjon järelduse, et gaasihindade muutuseid liidus ei saa käsitleda kestvat laadi muutustena.

               3.3.   Üleilmsed turu muutused

                     (70)

                     Komisjon leidis ka seda, et üleilmsed ammooniumnitraadi turu muutused, mida on täheldatud alates 2002. aastast, on hindamisel oluline element.

                     (71)

                     Esiteks on Venemaa ammooniumnitraadi tarbimine alates 2002. aastast rohkem kui kolmekordistunud:

                                 —

                                 2002. aasta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,2 miljonit tonni (45);

                                 —

                                 2014. aastal 5,5 miljonit tonni (46);

                                 —

                                 2016. aastal 7 miljonit tonni (46).

                     (72)

                     Peale selle väitis Venemaa ühing RFPA 2017. aastal lisaks, et Venemaa põllumajandusministeeriumi avaldatud esialgsete andmete kohaselt suurenes lämmastikväetiste kogutarbimine siseturul veel 8,7 % (47). Venemaa tarbimine peaks kuni 2030. aastani jätkuvalt veidi kasvama (48).

                     (73)

                     Teiseks on ka kolmandate turgude (peamiselt Ladina-Ameerika ja eelkõige Brasiilia) jätkuvalt nõudlus kasvanud. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul on Brasiilias esinenud kasv 0,9 miljonilt tonnilt 2002. aastal 1,5 miljoni tonnini 2016. aastal (49). Lisaks ainult ammooniumnitraadile peaks Ladina-Ameerikas lämmastikväetiste nõudluse suurenemine jätkuma (50).

                     (74)

                     Samal ajal on EL 28 ammooniumnitraadi põllumajanduslik tarbimine alates 2002. aastast veidi vähenenud (51). Liidu tarbimine jääb tulevikus tõenäoliselt stabiilseks.

                     (75)

                     Selles kontekstis on liidu turg mahu poolest vähem atraktiivne kui 2002. ja 2014. aastal (51).

                     (76)

                     Lisaks on USAs valitsev olukord alates 2002. aasta läbivaatamisest muutunud. USA peatas 2016. aasta augustis oma dumpinguvastased meetmed, mis olid kehtestatud Venemaalt pärit ammooniumnitraadi suhtes. See toimus kildagaasi buumi tõttu, mis tõi USA tootjate jaoks kaasa odavamad gaasihinnad. USA kildagaasi tootmine on alates 2000. aastast järsult suurenenud ja peaks edaspidi veelgi kasvama. Kildagaasi buum on kaasa toonud ja toob edaspidigi kaasa USA tootjate lämmastikväetiste tootmisvõimsuse arengu.

                     (77)

                     Samal ajal on teised riigid nagu Ukraina, Austraalia ja India (52) kehtestanud ammooniumnitraadi ja eriti Venemaalt pärit ammooniumnitraadi suhtes dumpinguvastased meetmed.

                     (78)

                     Need ammooniumnitraadi turu üleilmsed muutused on püsivad ja võivad mõjutada kahju olukorda, sealhulgas kahju kordumise tõenäosust.

               3.4.   Järeldus püsivat laadi muutuste kohta

                     (79)

                     Komisjon tegi järelduse, et kaks asjaolu ehk liidu tootmisharu restruktureerimine ja ammooniumnitraadi üleilmne turg on alates 2002. aasta läbivaatamisest muutunud ning need muutused on püsivad.

               4.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

                     (80)

                     Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määratleti vaatlusalusel perioodil liidus tegutsevad ammooniumnitraadi tootjad.

                     (81)

                     Nagu märgitud punktis 1.4, koostati viiest äriühingust koosnev valim ning andmeid koguti valimilt ja kontrolliti kohapeal. Lisaks esitasid huvitatud isikud, eelkõige taotleja, liidu tootjate ühing Fertilizers Europe ja Venemaa ühing RFPA lisaandmeid. Võimaluse korral kasutas komisjon ka avalikult kättesaadavaid andmeid.

                     (82)

                     Valimisse kuulub viis äriühingut. Seepärast on liidu tootmisharuga seotud näitajad allpool indekseeritud üksnes siis, kui need on seotud ühe äriühinguga.

               5.   LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD
         5.1.   Liidu tarbimine

                     (83)

                     Liidu tarbimine, mis on 7–8 miljonit tonni, oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, nagu on näidatud tabelis 2.

                        Tabel 2

                        Liidu tarbimine (miljonites tonnides)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine

                                 7,7

                                 8,0

                                 7,8

                                 7,9

                                 Indeks
                                 (2014 = 100)

                                    100

                                    105

                                    102

                                    103

                                    Allikas: turuteabe allikalt Fertecon saadud andmed.

                     (84)

                     Lisaks sellele stabiilsele suundumusele vaatlusalusel perioodil peaks liidu ammooniumnitraadi turg jääma kuni 2030. aastani üldiselt muutumatuks (53).

               5.2.   Venemaalt pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

                     (85)

                     Komisjon tegi alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud impordistatistika andmete (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) alusel kindlaks Venemaalt pärit impordi mahu ja hinnad. Venemaalt pärit impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad muutusid nii, nagu on näidatud tabelis 3.

                        Tabel 3

                        Koguimpordi mahud ja Venemaalt pärit impordi mahud (tonnides), turuosa ja Venemaalt pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 KOGUIMPORT (KÕIK RIIGID)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 VENEMAALT PÄRIT IMPORT

                                 356 456

                                 364 574

                                 118 354

                                 112 025

                                 Indeks

                                    100

                                    102

                                    33

                                    31

                                 Venemaalt liitu suunduva impordi osakaal

                                 58,0 %

                                 49,7 %

                                 40,4 %

                                 34,7 %

                                 Venemaa turuosa

                                 4,6 %

                                 4,5 %

                                 1,5 %

                                 1,4 %

                                 Keskmine CIF-hind

                                 249

                                 222

                                 173

                                 183

                                 Indeks

                                    100

                                    89

                                    70

                                    73

                                    Allikas: artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmed.

                     (86)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus Venemaa ammooniumnitraadi import liitu ja moodustas sel perioodil 0,1 miljonit tonni (ligikaudu 35 % koguimpordist Gruusia järel).

                     (87)

                     Venemaalt pärit import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madalal tasemel ja on vaatlusaluse perioodi jooksul järsult vähenenud. Märgitakse, et ebapuhta ammooniumnitraadi müük Kirovo poolt, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastast tollimaksu, moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valdava osa Venemaa ekspordist liitu. Kui ebapuhta ammooniumnitraadi müük Kirovo poolt välja arvata, moodustas Venemaalt pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [0–50 000] tonni ning selle turuosa on vähem kui 0,5 % liidu turust.

                     (88)

                     Venemaa impordi turuosa oli viimasel aegumise läbivaatamisel 3,1 % (54) ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnangute kohaselt vähem kui 2 %. 2002. aasta läbivaatamisel moodustas Venemaa import 5 % liidu tarbimisest (enne liidu laienemist) (55).

                     (89)

                     Venemaalt imporditud ammooniumnitraadi keskmised impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil ning sel ajal langesid ka gaasihinnad, seejuures gaas on ammooniumnitraadi tootmisel peamine kuluartikkel.

               5.3.   Hinna allalöömine

         5.3.1.   Venemaa ekspordihind

                     (90)

                     Nagu märgitud punktis 1.4.3.2, kogus komisjon andmeid kahelt koostööd tegevalt Venemaa eksportivalt tootjalt.

                     (91)

                     Üks eksportiv tootja, osaliselt avatud aktsiaselts KuibyshevAzot, eksportis otse liitu, tegeledes vaatlusaluse toote otsemüügiga. Samas ei olnud see müük liitu tüüpiline, kui vaadata selle kogust ([alla 1 000] tonni (56)) ja ainsat konkreetset klienti, keda vaadeldi.

                     (92)

                     Teine eksportiv tootja Uralchem eksportis Lätis asuva seotud müügiesinduse kaudu. Uralchemi nii-öelda tavapärase ammooniumnitraadi müük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samuti väga piiratud ehk [vähem kui 1 000] tonni (57).

               5.3.2.   Venemaa hinna allalöömise kohta tehtud järeldused

                     (93)

                     Arvestades koostööd tegevate Venemaa eksportivate tootjate väikseid ja ebatüüpilisi mahte läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud punktis 5.3.1, ei saanud komisjon teha hinna allalöömise kohta otsustavat järeldust.

                     (94)

                     Pärast avalikustamist väitsid taotleja ja RFPA, et komisjon peaks kasutama tabelist 3 saadud andmeid, et teha kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei toimunud hinna allalöömist. Komisjon märkis, et need andmed hõlmavad ebapuhta ammooniumnitraadi märkimisväärset müüki ning erinevad seega liidu tootjate ammooniumnitraadi müügi andmetest. Seega ei käsitletud neid andmeid hinna allalöömise piisava ja usaldusväärse arvutuse jaoks asjakohasena.

               5.3.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

                     (95)

                     Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ning nende turuosa ja hinnad vaatlusalusel perioodil on esitatud tabelis 4.

                        Tabel 4

                        Impordimaht (tonnides), turuosa ja impordihinnad (eurodes tonni kohta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 KOGUIMPORT
                                 (KÕIK RIIGID)

                                 615 009

                                 732 986

                                 292 839

                                 323 113

                                 IMPORT MUUDEST RIIKIDEST KUI VENEMAA

                                 258 553

                                 368 412

                                 174 485

                                 211 088

                                 Indeks

                                    100

                                    142

                                    67

                                    82

                                 Muude riikide liitu suunduva impordi osakaal

                                 42 %

                                 50 %

                                 60 %

                                 65 %

                                 Muude riikide turuosa

                                 3,4 %

                                 4,6 %

                                 2,2 %

                                 2,7 %

                                 Keskmine hind (CIF)

                                 263

                                 245

                                 222

                                 207

                                 Indeks

                                    100

                                    93

                                    84

                                    79

                                 Peamised muud riigid

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 % ekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

                                 Gruusia

                                 119 570

                                 276 787

                                 119 583

                                 155 867

                                 48,2 %

                                 Türgi

                                 6 142

                                 4 398

                                 10 658

                                 12 861

                                 4,0 %

                                 Serbia

                                 37 691

                                 34 405

                                 2 068

                                 1 556

                                 0,5 %

                                 Egiptus

                                 13 549

                                 15 475

                                 7 560

                                 7 822

                                 2,4 %

                                    Allikas: Eurostat.

                     (96)

                     Muud asjaomased liitu eksportivad riigid olid Gruusia, kelle maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,15 miljonit tonni (ligikaudu 48 % koguimpordist), ning vähemal määral eri riigid nagu Türgi, Serbia, Egiptus, Maroko ja Norra. Gruusia eksport liitu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurim enne Venemaad. Muude riikide turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,9 % liidu turust ning püsis vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Muudest riikidest pärit impordi keskmised koguhinnad langesid koos Venemaa hindade (vt punkt 5.2) ja liidu hindade (vt punkt 5.4.4) sama suundumusega, arvestades langevat gaasi hinda vaatlusalusel perioodil.

               5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

                     (97)

                     Kookõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 uuris komisjon vaatlusalusel perioodil kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

                     (98)

                     Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda makromajanduslike (tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, töötajate arv ja tootlikkus) ning mikromajanduslike (keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime) näitajate põhjal. Makromajanduslikud näitajad põhinevad huvitatud isikutelt saadud seisukohtades esitatud andmetel ja statistikal; need on väikeste eranditega seotud kõigi teadaolevate liidu tootjatega. Mikromajanduslikud näitajad põhinevad valimis sisalduvatele liidu tootjatele saadetud küsimustikule laekunud vastuste andmetel, mida on uurimise käigus kontrollitud.

                     (99)

                     Viimasel aegumise läbivaatamisel, samuti 2008. aasta läbivaatamisel olid kahju näitajad kokkuvõttes positiivsed ja liidu tootmisharu kahju ei kannatanud. Kuna käesolev uurimine põhineb teistsugusel valimil, ei saa tuletada mingit suundumust sellest, kui võrreldakse käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi teatavate elementide andmeid viimase aegumise läbivaatamisega.

               5.4.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (100)

                     Praegune aegumise läbivaatamine on kinnitanud eelmiste uurimiste tähelepanekuid, et täpsete ja usaldusväärsete andmete kogumine vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse ja tootmise kohta on keeruline ülesanne, eelkõige kuna vedelat ammooniumnitraati saab kasutada tahke toote tootmiseks, aga ka teistes järgmise tootmisetapi toodetes. Statistilised kõrvalekalded võivad tekkida mitmeotstarbelistes tehastes, mida saab kohandada kiiresti ümber muude väetiste või nende baasil tootmiseks. Väikese tootmisvõimsuse määra kasutamine vaatlusaluse toote puhul on seega liidu tootmisharu üldise majandusolukorra kirjeldamisel vähem tähenduslik näitaja.

                     (101)

                     Pidades silmas neid vastuväiteid, muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine, samuti valimisse kaasatud äriühingute samad näitajad vaatlusalusel perioodil nii, nagu on näidatud tabelis 5.

                        Tabel 5

                        Tootmine, tootmisvõimsus (miljonites tonnides) ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Kokku

                                 Tootmismaht

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 [7–8]

                                 Indeks

                                    100

                                    95

                                    96

                                    97

                                 Tootmisvõimsus

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 [16–18]

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 48 %

                                 45 %

                                 45 %

                                 46 %

                                 Valimisse kaasatud äriühingud

                                 Tootmismaht valimisse kaasatud äriühingutes

                                 3,0

                                 3,0

                                 3,1

                                 3,2

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    103

                                    107

                                 Valimisse kaasatud äriühingute tootmisvõimsus

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 4,9

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Valimisse kaasatud äriühingute tootmisvõimsuse rakendamine

                                 62 %

                                 62 %

                                 64 %

                                 66 %

                                 Indeks

                                    100

                                    100

                                    103

                                    106

                                    Allikas: Ferteconi andmed (vahemikud), mille kogusummat on ristkontrollitud väljavõttelise uuringu vormi vastustega ning valimisse kaasatud äriühingute küsimustike vastustega.

                     (102)

                     Võrreldes Venemaa hinnangulise tootmismahuga ligikaudu 10 miljonit tonni (58), oli liidu toodang üle 7 miljoni. Liidu tootjate tootmise tase on sarnane viimasel aegumise läbivaatamisel täheldatud tasemega (59).

                     (103)

                     Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Valimisse kaasatud äriühingute tootmine suurenes, mis tõi kaasa tootmisvõimsuse suurema rakendamise. Kogu liidu tootmisharu puhul on tootmisvõimsuse rakendamine olnud vaatlusalusel perioodil stabiilne.

               5.4.2.   Müügimaht, turuosa ja kasv

                     (104)

                     Liidu turul sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht ja liidu kogu tootmisharu turuosa muutus vaatlusalusel perioodil nii, nagu on näidatud tabelis 6.

                        Tabel 6

                        Müügimaht (miljonites tonnides) ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul

                                 7,1

                                 7,3

                                 7,5

                                 7,6

                                 Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Turuosa

                                 92,0 %

                                 90,9 %

                                 96,3 %

                                 95,9 %

                                 Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    104

                                    Allikas: liidu tarbimine, millest on maha arvatud Venemaalt ja muudest riikidest pärit import, nagu on näidatud eespool esitatud tabelites.

                     (105)

                     Müügimaht sõltumatutele klientidele on vaatlusalusel perioodil veidi suurenenud. Valimisse kaasatud äriühingute jaoks ei ole olulised üksnes andmed, sest esineb ilmne kasv, mis on tingitud peamiselt kahe valimisse kuuluva äriühingu vahelise ühisettevõtte lõpetamisest vaatlusalusel perioodil.

                     (106)

                     Liidu kogu tootmisharu turuosa oli vaatlusalusel perioodil rohkem kui 90 %, nagu ka 2014. aasta aegumise läbivaatamisel (92 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, 93 % 2010. aastal). Käesoleval läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suureneb liidu tootjate turuosa 96 %. Esialgsel 1999.–2000. aasta uurimisperioodil oli 2002. aasta läbivaatamise puhul turuosa 68 % (tuginedes liidule enne laienemist).

               5.4.3.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (107)

                     Valimisse kaasatud viie äriühingu tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil nii, nagu näidatud tabelis 7.

                        Tabel 7

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 1 095

                                 1 028

                                 1 044

                                 1 026

                                 Indeks

                                    100

                                    94

                                    95

                                    94

                                 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                                 2 778

                                 2 989

                                 3 004

                                 3 170

                                 Indeks

                                    100

                                    108

                                    108

                                    114

                                    Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (108)

                     Tööhõive püsis kogu vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne ja pigem vähenes. Samal ajal on tootlikkus töötaja kohta suurenenud.

               5.4.4.   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

                     (109)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil nii, nagu on näidatud tabelis 8.

                        Tabel 8

                        Müügihinnad liidus ja ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Ühiku keskmine ex works müügihind liidus

                                 268

                                 270

                                 190

                                 185

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    71

                                    69

                                 Ühiku tootmiskulu

                                 229

                                 224

                                 177

                                 176

                                 Indeks

                                    100

                                    98

                                    77

                                    77

                                    Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (110)

                     Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad sõltumatutele liidus asuvatele tarbijatele vähenesid alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini järsult ehk 30 %. See müügihinna langus on perioodil peamine suundumus: 2014. aastal oli hind 268 eurot tonni kohta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 185 eurot tonni kohta. Taotleja väitis, et hind oleks pidanud langema isegi rohkem kooskõlas peamise kuluartikli ehk gaasihinna langusega (60).

                     (111)

                     Keskmine ühiku tootmiskulu ei ole langenud nii järsult kui müügihind: 229 eurolt tonni kohta 2014. aastal 176 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (112)

                     Samal ajal kahekordistus vaatlusalusel perioodil netomüük väljaspool liitu asuvatele sõltumatutele pooltele (190 926 tonnini), nii et ühiku müügihind väljaspool liitu oli sama järsu langussuundumusega.

                     (113)

                     Pärast avalikustamist väitis taotleja, et ammooniumnitraadi hinnad on pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tõusnud Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal ning et seetõttu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmiskulu arvesse võttes liidu tootjad tugeval positsioonil. Komisjon märkis, et tootmiskulu mõjutab tugevalt gaasihinna tase. Seepärast ei ole asjakohane võrrelda teatavaid 2018. aasta augusti müügihindasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal valimisse kaasatud äriühingute tootmiskuluga.

                     (114)

                     Taotleja väitis ka seda, et müük väljaspool liitu näitas, et liidu tootjad suudavad Venemaa tootjatega konkureerida. Komisjoni uurimine on seotud liidu turul valitseva olukorraga. Asjaolu, et Venemaa eksportivad tootjad ja liidu tootmisharu võivad konkureerida muudel kolmandate riikide turgudel, millel on teistsugused turuomadused, ei ole selle analüüsiga otse seotud.

               5.4.5.   Tööjõukulud

                     (115)

                     Valimisse kaasatud äriühingute keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil nii, nagu näidatud tabelis 9.

                        Tabel 9

                        Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)

                                 44 715

                                 50 367

                                 47 258

                                 47 818

                                 Indeks

                                    100

                                    113

                                    106

                                    107

                                    Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (116)

                     Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel.

               5.4.6.   Laovarud

                     (117)

                     Valimisse kaasatud äriühingute laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil nii, nagu on näidatud tabelis 10.

                        Tabel 10

                        Laovarud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 199 106

                                 255 877

                                 133 866

                                 167 203

                                 Indeks

                                    100

                                    129

                                    67

                                    84

                                 Lõppvarud protsendina toodangust

                                 7 %

                                 8 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 Indeks

                                    100

                                    127

                                    65

                                    79

                                    Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (118)

                     Lõppvarud kõiguvad vaatlusalusel perioodil nii, et aastatel 2014–2015 need kasvasid ja seejärel vähenesid järsult.

               5.4.7.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (119)

                     Valimisse kaasatud äriühingute kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil nii, nagu on näidatud tabelis 11. Ühe huvitatud isiku märkuse alusel ajakohastas komisjon tasuvusega seotud kaks rida tehnilise vea tõttu.

                        Tabel 11

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                                 12,5 %

                                 13,6 %

                                 7,8 %

                                 5,1 %

                                 Indeks

                                    100

                                    109

                                    62

                                    41

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 134 204 393

                                 120 273 261

                                 100 004 695

                                 75 785 111

                                 Indeks

                                    100

                                    90

                                    75

                                    56

                                 Investeeringud (eurodes)

                                 45 377 547

                                 48 718 848

                                 51 507 723

                                 41 664 854

                                 Indeks

                                    100

                                    107

                                    114

                                    92

                                 Investeeringutasuvus

                                 19,8 %

                                 19,9 %

                                 10,0 %

                                 6,9 %

                                 Indeks

                                    100

                                    101

                                    50

                                    35

                                    Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (120)

                     Nagu punktis 5.4.4 märgitud, on müügihind vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt langenud eelkõige seoses madalamate gaasihindadega, aga keskmine ühiku tootmiskulu ei ole sama järsult vähenenud.

                     (121)

                     Seepärast vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus 12,5 %-lt 2014. aastal 5,1 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See on allpool kasumieesmärki ehk 8 %. Samas mõjutab kasumlikkust suurel määral Ühendkuningriigi valimisse kuuluva tootja tegevus (61) ning müügi-, üld- ja halduskulude (SG&A) ja üldkulude suur kasv kahe teise valimisse kaasatud tootja puhul vaatlusalusel perioodil.

                     (122)

                     Seevastu 2002. aasta läbivaatamisel oli esialgse uurimisperioodi kasumlikkus (1. juulist 1999 kuni 30. juunini 2000) – 18,0 %.

                     (123)

                     Tundub, et kasumlikkuse muutus vaatlusalusel perioodil ei ole seotud Venemaa ekspordiga, sest see eksport on alates 2014. aastast vähenenud, vaid kogu majandustsükliga, samuti mõnede konkreetsete elementidega kahe äriühingu/kontserni puhul.

                     (124)

                     Nagu varasematel uurimistel, vaidlustas liidu tootmisharu kasumieesmärgi 8 % ning väitis, et see tootmisharu vajab märkimisväärseid investeeringuid ning kasutatud kapitalilt saadav tulu peab olema vähemalt 12 % (62). Fertilizers Europe esitas enda tellitud ekspertuuringu (63), väites, et keskmise kasutatud kapitalilt saadava tulu 12 % saavutamiseks peab keskmine kasum enne tulumaksu olema 94 eurot tonni kohta, mis on samaväärne müügitulu marginaaliga 36 % (64).

                     (125)

                     Rahavoog ja investeeringutasuvus vähenesid märkimisväärselt alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Selle muutused vastasid kasumlikkuse negatiivsele suundumusele. Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle muutused kajastasid suurel määral negatiivse suundumusega kasumlikkuse muutust. Samal ajal kõikusid investeeringud vaatlusalusel perioodil, nii et aastatel 2014–2016 esines kasv, aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenemine.

                     (126)

                     Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kuulunud liidu tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.

               5.4.8.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (127)

                     Nii 2008. aasta läbivaatamisel kui ka viimasel aegumise läbivaatamisel tehti järeldus, et liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale ei ole kahju tekitatud.

                     (128)

                     Käesoleval uurimisel viitavad mitmed kahjunäitajad teistsugusele olukorrale ja langussuundumusele. Müügihinnad mõjutavad negatiivselt kasumlikkuse olukorda. Kuigi selliste finantsnäitajate nagu kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse areng oli negatiivne, ei osuta nende absoluutne tase kahjule. Liidu tootmisharu turuosa oli vaatlusalusel perioodil üle 90 %.

                     (129)

                     Kahjunäitajad kinnitavad, et tootmisharu finantstulemused ja majanduslik seis on negatiivse suundumusega. Samas on olukord palju parem kui 2002. aasta läbivaatamisel, mil kasumlikkus oli uurimisperioodil – 18 % ja liidu tootmisharu turuosa 68 % (enne liidu laienemist).

                     (130)

                     Komisjon tegi seega järelduse, et loodu tootmisharu ei kannata olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ehkki ta ei ole sama heas seisus kui viimasel aegumise läbivaatamisel ja tundub pigem halvenevat, mis on seotud eelkõige hindade langusega.

               6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

                     (131)

                     Komisjon hindas, mis juhtub tõenäoliselt liidu tootmisharu olukorraga, kui meetmed lõpetada.

                     (132)

                     Nagu märgitud punktis 1.4.3.2, kogus komisjon sel eesmärgil andmeid koostööd tegevatelt Venemaa eksportivatelt tootjatelt, näiteks müügihindade ning tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta.

               6.1.   Vaba tootmisvõimsus Venemaal

                     (133)

                     Viimasel aegumise läbivaatamisel avastati ligikaudu ühe miljoni tonni ulatuses vaba tootmisvõimsust (kogutootmisvõimsuse 9,6 miljoni tonni kohta).

                     (134)

                     Ferteconi andmetele tuginedes on ammooniumnitraadi tootmine Venemaal alates 2013. aastast 7 % suurenenud ning peaks 2030. aastaks veelgi kasvama. Venemaa sisetarbimine on märkimisväärselt suurenenud, nagu on näidatud punktis 2.4. Tootmisvõimsuse rakendamine ületab 95 % ja peaks jääma sellele tasemele järgmistel aastatel.

                     (135)

                     Fertilizers Europe väitis, et Venemaa vaba tootmisvõimsus oli 1,3 miljonit tonni ehk 18 % liidu turust (65). Pärast avalikustamist ta kordas oma väidet ning viitas ka komisjoni järeldustele viimasel aegumise läbivaatamisel.

                     (136)

                     Venemaa ühing RFPA väitis, et Venemaa vaba tootmisvõimsus ulatus ligikaudu 174 000 tonnini (Ferteconi hinnang), mis on ligikaudu 2 % liidu tarbimisest (66). Ta väitis, et Fertilizers Europe'i hinnang oli vale, sest selles võeti arvesse üksnes tahket ammooniumnitraati, ning et tuleks kasutada Ferteconi andmeid.

                     (137)

                     Nagu komisjon viimasel aegumise läbivaatamisel leidis, kipuvad Venemaa eksportivad tootjad teatama ülesseatud võimsusest, mis põhineb teoreetilisel nimivõimsusel. Ka käesoleval uurimisel ei võtnud komisjon Venemaa koostööd tegevate äriühingute esitatud nimivõimsuse andmeid arvesse, sest need äriühingud tootsid tegelikult rohkem kui nende teoreetiline võimsus. Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja hinnanguline tootmisvõimsuse kasutamine oli üle 94 %.

                     (138)

                     Tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks Venemaal kasutas komisjon koostööd tegevatelt äriühingutelt saadud kontrollitud andmeid ning kõikide teiste Venemaa eksportijate andmeid, mida vajaduse korral korrigeeriti (67). Ta leidis, et tootmisvõimsus oli Venemaal ligikaudu 11 miljonit tonni ja vaba tootmisvõimsus 0,6 miljonit tonni. See näitaja on kuni 7,7 % liidu tarbimisest, mis on ligikaudu 7,9 miljonit tonni. Vaba tootmisvõimsus on seega väiksem kui viimasel aegumise läbivaatamisel. Aga kui see suunataks täielikult liidu turule, saaks siiski eksportida märkimisväärseid koguseid ning see avaldaks suurt mõju mõnele naaberpiirkonnale.

                     (139)

                     Fertilizers Europe väitis ka seda, et Venemaa tootmisvõimsust suurendatakse, pidades silmas Venemaa hiljutist 2018. aasta märtsi kava väetisetootjate kohta (68). Venemaa ühing RFPA vaidlustas Fertilizers Europe'i aruande tõlgenduse oma hilisemas seisukohas (69). Ehkki aruandes ei osutata ammooniumnitraadi puhul otse suurenemisele, viidatakse selles väetisetootjate olulisusele Venemaa majanduse jaoks ning valitsuse soovile tagada riigis suurem tootmisvõimsus.

                     (140)

                     Pärast avalikustamist väitis Venemaa ühing RFPA, et seda vaba tootmisvõimsust ei suunata liitu, pidades silmas Venemaa sisetarbimise edasist arengut (vt punkt 3.3). Komisjon lükkas selle väite tagasi. Ehkki Venemaa tarbimine peaks veidi suurenema, et saa teha järeldust, et olemasolevat vaba tootmisvõimsust kasutataks täielikult sisenõudluse rahuldamiseks. Igal juhul ei võeta RFPA väite puhul arvesse Venemaa tulevast täiendavat ammooniumnitraadi tootmisvõimsust.

                     (141)

                     Peale selle väitis taotleja, et isegi kui tootmisharu kaotas 7,7 % turust, jääb liidu tootmisharu turuosa suuremaks kui 2002. aasta läbivaatamisel. Komisjon märkis, et kui võrrelda liidu tootmisharu turuosa 1999.–2000. ja 2016.–2017. aastal, tuleb arvesse võtta laiemat konteksti. 2002. aastal koosnes liidu tootmisharu peamiselt Lääne-Euroopa äriühingutest, mis seisid silmitsi impordiga mitte üksnes Venemaalt, vaid ka Ida-Euroopa riikidest, mis on pärast seda saanud liidu liikmeks. Seega suurendas liidu laienemine liidu tootmisharu turuosa märkimisväärselt. Seepärast ei ole 2002. aasta olukord käesoleva läbivaatamise olukorraga otse võrreldav.

               6.2.   Venemaa eksportijate käitumine kolmandate riikide turgudel

                     (142)

                     Venemaa siseturg on peamine Venemaa tootjate turg. Brasiilia on kindlasti suurim eksporditurg koostööd tegevate Venemaa äriühingute jaoks. Liidu tootmisharu väitis, et Venemaa eksportijad kavatsevad mahud liitu ümber suunata (70).

                     (143)

                     Koostööd tegevate äriühingute müügihinnad viitavad teistsugusele olukorrale: mõnes kolmandas riigis on hinnad vähem atraktiivsed kui liidu hinnad, ehkki mõne riigi puhul kehtib vastupidine. Komisjon tegi seega järelduse, et mõned Venemaa mahud võidakse vähem atraktiivsetelt kolmandate riikide turgudelt suunata ümber liidu turule, kui meetmed aeguvad.

                     (144)

                     Ümbersuunamise riski suurendab ka lämmastikväetiste tootmisvõimsuse eeldatav tulevane areng USAs, nagu on märgitud punktis 3.3.

                     (145)

                     Pärast avalikustamist väitsid taotleja ja Venemaa ühing RFPA, et ümbersuunamine on ebatõenäoline, sest eelkõige üks liidu tootja ostab Venemaalt üleilmseks müügiks märkimisväärses mahus ammooniumnitraati ja tõenäoliselt ei suuna oma müüki liitu. Komisjon märkis, et see nähtus puudutab üksnes mõnda tootjat ning kui meetmed lõpetatakse, siis ammooniumnitraati müüvate Venemaa eksportivate tootjate käitumine tõenäoliselt muutub.

                     (146)

                     Peale selle väitis Venemaa ühing RFPA, et Venemaa eri eksportivate tootjate investeeringud Brasiilias näitavad Brasiilia atraktiivsust võrreldes liiduga. Komisjon märkis, et need investeeringud kinnitavad Venemaa tootjate soovi eksportida kolmandatesse riikidesse. Need investeeringud tehti sel ajal, kui liidus on meetmed kehtinud. Need ei viita sellele, kas liidu turg oleks atraktiivne või mitte, kui meetmed lõpetataks (vt punkt 6.4).

               6.3.   Venemaa ekspordihindade tõenäoline tulevane areng

                     (147)

                     Nagu on märgitud punktis 5.3.2, ei saanud komisjon teha hinna allalöömise kohta otsustavat järeldust.

                     (148)

                     Nagu märgitud punktis 5.3.1, ei olnud osaliselt avatud aktsiaselts KuibyshevAzoti müük tingituna selle mahust ja konkreetsest kliendisuhtest esindav.

                     (149)

                     Pidades silmas oma tulevast analüüsi kahju kordumise tõenäosuse kohta, võttis komisjon vastavalt arvesse Uralchemi kogumüüki liidus, sealhulgas ebapuhta ammooniumnitraadi müüki Uralchemi Kirovo filiaali poolt. Ta tuletas meelde, et ebapuhas ammooniumnitraat on käesoleval uurimisel asjaomase toote osa ning moodustab suurema osa Venemaa ekspordist liitu.

                     (150)

                     Kui vaadata esiteks Uralchemi ammooniumnitraadi müüki, siis korrigeeriti näitajaid allapoole seoses transpordi ja mahalaadimisega (vahemikus [5–15 eurot tonni kohta]). Teiseks, nagu on märgitud punktis 5.3.1, müüb Uralchem seotud kaupleja kaudu. Komisjon tegi ekspordihinna kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Kõiki kulusid, mis ilmnesid impordi ja edasimüügi vahelisel ajal, sealhulgas SG&Ad (vahemikus [1–3 %]] ja mõistlikku kasumimarginaali korrigeeriti allapoole. Kui vaadata kasumimarginaali, siis tingituna sõltumatute importijate koostöö puudumisest praegusel uurimisel, samuti varasemate sama toote määratlust hõlmavate uurimiste kontrollitud andmete puudumisest kasutas komisjon sõltumatu importija kasumimarginaali, mis saadi teise sarnase kemikaali ehk melamiini käsitlevast hiljutisest uurimisest ja oli vahemikus [2–4 %] (71).

                     (151)

                     Pärast teabe avaldamist väitis Venemaa ühing RFPA Uralchemi nimel, et komisjon on transpordi ja mahalaadimiskulusid valesti korrigeerinud. Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud mõne äriühingu konkreetsete mõnesse liikmesriiki toimuvate tarnete tingimuste puhul.

                     (152)

                     Lisaks väitis RFPA, et artikli 2 lõike 9 kohane korrigeerimine on põhjendatud, sest Uralchem Trading SIA Lätis ei importinud liitu ammooniumnitraati. Komisjon tuletas meelde, et see äriühing oli seotud ühe eksportiva tootjaga. Seepärast oli tal õigus määrata ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel.

                     (153)

                     Seoses ebapuhta ammooniumnitraadi müügiga Uralchemi Kirovo filiaali poolt võrdles komisjon hinda, millega Uralchem müüs ebapuhast ja tavapärast ammooniumnitraati suure kolmanda riigi turul, mille puhul komisjon leidis, et nii ebapuhta kui ka tavapärase ammooniumnitraadi müüdud kogused on tüüpilised. Oli võimalik teha järeldus üldise suundumuse kohta, et Uralchem müüb ebapuhast ammooniumnitraati kõrgema hinnaga kui tavapärast ammooniumnitraati. Seepärast korrigeeriti näitajat allapoole (vahemikus [8–10 %]), et teha kindlaks hind, millega tavapärane ammooniumnitraat tõenäoliselt liidu turule siseneb.

                     (154)

                     Pärast avalikustamist väitis Venemaa ühing RFPA, et selle korrigeerimise jaoks kasutatud andmed olid valed. Komisjon märkis, et alternatiivsete andmete kasutamine pärast RFPA väidet oleks vähem asjakohane tingituna võrdlemise eesmärgil kasutatavast väiksemast kogusest, aga tooks igal juhul kaasa sarnase korrigeerimise, mis erineks vähem kui üks protsendipunkt, mis kinnitab seega tuvastatud suundumuse asjakohasust korrigeerimise põhjendusena.

                     (155)

                     Peale selle pidas komisjon asjakohaseks võtta arvesse asjaolu, et tulevane ekspordihind puudutaks kogu võimalikku Venemaa eksporti liitu seoses eri müügikanalite ja tarnetingimustega, mida kõik Venemaa eksportivad tootjad tõenäoliselt kasutaksid. Seepärast võttis komisjon seda elementi tulevase ekspordihinna kindlaksmääramisel arvesse.

                     (156)

                     Selle alusel tegi komisjon kindlaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi tulevase ja tõenäolise hinna esimesele sõltumatule kliendile liidus, mis on kehtestatud CIF-hinnana (hind, kindlustus, prahiraha) ja mida on korrigeeritud asjakohaselt ülespoole, et võtta arvesse tavapärast tollimaksu (6,5 %) ja impordikulusid (vahemikus [1–3 %]). Komisjon leidis, et asjaomast toodet müüdaks tõenäoliselt liidu turul hinnaga, mis on alla sellise müügihinna kaalutud keskmist, mille liidu tootjad kehtestavad sõltumatutele klientidele liidu turul.

                     (157)

                     Liidu tootmisharu väitis, et Venemaa hindasid, mis kehtivad Brasiiliale, tuleks korrigeerida, et asendada Venemaa ekspordihind liitu (72). Pärast avalikustamist kordas liidu tootmisharu seda väidet. Pidades silmas Venemaa ammooniumnitraadi märkimisväärseid mahte, mis jõuavad liidu turule Venemaa koostööd tegevate äriühingute jaoks, võttes arvesse ebapuhast ammooniumnitraati, mida müüb Uralchemi Kirovo filiaal, ja asjakohast korrigeerimist, ei olnud see metoodika asjakohane.

                     (158)

                     Seevastu väitsid taotleja ja Venemaa ühing RFPA, et komisjon peaks kasutama Uralchemi tegelike kontrollitud müügiandmete asemel statistilisi andmeid, et teha kindlaks kahjumarginaal. RFPA väitis, et komisjon on kasutanud statistilisi andmeid eri uurimistes, mis käsitlevad ammooniumnitraati või muid tooteid.

                     (159)

                     Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest ta leidis, et kontrollitud andmed, mida kasutati, olid usaldusväärsemad kui kontrollimata statistilised andmed. Seoses sellega tuletas komisjon meelde, et kontrollitud andmed olid seotud märkimisväärses mahus Venemaa ammooniumnitraadiga, mis jõudis liidu turule, võttes arvesse ka ebapuhast ammooniumnitraati, mida müüs Uralchemi Kirovo filiaal. Seevastu 2002. aasta läbivaatamisel ei esinenud ainsal koostööd tegeval eksportival tootjal asjaomase toote eksporti ühendusse. Peale selle kehtisid viimasel aegumise läbivaatamisel hinnakohustused.

               6.4.   Liidu turu atraktiivsus

                     (160)

                     Üleilmselt on uurea juhtiv väetis, mille puhul kasutatakse üle 50 miljoni tonni lämmastikku, võrreldes ligikaudu 10 miljoniga ammooniumnitraadi puhul (73). Liidus on siiski ammooniumnitraat peamine väetis. Liit on suurim ammooniumnitraadi turg maailmas, ehkki sellele järgneb nüüd tihedalt Venemaa. Nagu eespool märgitud, on liitu suunduva koguimpordi tase langenud, aga mõned riigid on selle aja jooksul rohkem eksportinud, näiteks naaberriigid Gruusia ja Türgi. Venemaa tootjad võisid käsitleda liitu naaberturuna ning eelistada eksporti Euroopasse ekspordile Ladina-Ameerikasse. Peale selle jääb liidu turg atraktiivseks, kui arvestada hindasid.

                     (161)

                     Pidades silmas liidu turu suurust, geograafilist lähedust ja hindasid, käsitletakse seda seega Venemaa tootjate jaoks atraktiivsena.

                     (162)

                     Komisjon tegi simulatsiooni, et võtta arvesse, mis juhtuks liidu tootmisharu kasumlikkusega stsenaariumi puhul, kus liidu tootmisharu peaks oma mahu säilitamiseks järgima Venemaa keskmist hinda, mis on tehtud kindlaks punktis 6.3. Selle simulatsiooni alusel muutuks liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivseks.

                     (163)

                     Pärast avalikustamist väitsid Ühendkuningriigi põllumajandustootjad, et tulenevalt liidu tootmisharu headest majandustulemustest on kahju kordumine ebatõenäoline. Pidades silmas eelkõige simulatsiooni tulemusi, lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (164)

                     Peale selle rõhutas taotleja Venemaa ühingu RFPA väidet, et Venemaa mahud ei siseneks liidu turule muu hulgas tingituna Venemaa äriühingute taristu puudumisest liidus. Samas eeldati taotleja samas seisukohas, et kui meetmed lõpetatakse, oleks Venemaa äriühingutel stiimul investeerida rajatistesse.

                     (165)

                     Lisaks märkisid Venemaa ühing RFPA ja taotleja, et liitu suunduva ebapuhta ammooniumnitraadi vähenev maht vaatlusalusel perioodil tõendas liidu turu atraktiivusse puudumist. RFPA väitis ka seda, et kaltsiumammooniumnitraadi import Venemaalt liitu on vähenenud. Komisjon tuletas meelde, et ta ei uurinud kaltsiumammooniumnitraadi turgu. Ehkki hiljuti täheldati ebapuhta ammooniumnitraadi mahu vähenemist, ei ole täheldatud pikaajalist suundumust, mis näitaks, et meetmete lõppedes ei oleks kogu Euroopa turg Venemaa ammooniumnitraadi tootjate jaoks enam atraktiivne.

               6.5.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

                     (166)

                     Esineb tõenäosus, et Venemaa tootjad võivad kasutada oma ikka veel olemasolevat, ehkki piiratud vaba tootmisvõimsust, et eksportida liitu, kui meetmed peaks lõpetatama. Samuti on tõenäoline, et mõned mahud, mida praegu eksporditakse kolmandatesse riikidesse, suunataks ümber, arvestades liidu turu suhtelist atraktiivsust ja Venemaale lähedust. Kuna liidu tootmisharu ei ole võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega sama heas seisus (punkt 5), võivad suuremad mahud põhjustada kahju kordumise. Venemaa ekspordihindade tõenäoline tulevane areng on samuti selge märk, et kahju võib kiiresti korduda.

                     (167)

                     Selle alusel tehakse järeldus, et esineb kahju kordumise tõenäosus, kui meetmed lõpetatakse.

               7.   DUMPINGUVASTASTE MEETMETE TASE
         7.1.   Tollimaksu taseme kindlaksmääramine

                     (168)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 9 järgis komisjon võimalikus ulatuses meetmete kehtestamisel kasutatud meetodit. Ta tegi kindlaks tollimaksu summa, mis on vajalik liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise ärahoidmiseks.

                     (169)

                     Kahjumarginaali arvutamisel on 2002. aasta läbivaatamisel kahjuga mitteseotud hind saadud, lisades täieliku ühiku kogutootmiskulule kasumimarginaali, mille võib mõistlikult saavutada kahju tekitava dumpingu puudumise korral. Selle arvutamisel kasutati 8 % suurust kasumimarginaali. Komisjon järgis punktis 6.3 kirjeldatud loogikat ja kasutas sama kasumimarginaali kooskõlas eelmiste uurimistega, mis puudutasid ammooniumnitraati.

                     (170)

                     Liidu tootmisharu tellis ja esitas eksperdi uuringu, et tõendada, miks tema arvates on märkimisväärselt kõrgem kasumieesmärk ehk tegevuskasum 36 % (12 % ROCE) põhjendatud (74). See väide on esitatud ja komisjoni poolt eelmisel uurimisel tagasi lükatud. Nagu eelmistelgi uurimistel, lükati väide tagasi, kuna analüüsis sisalduv sihtkasum peab piirduma kasumiga, mida liidu tootmisharu võiks oodata tavapärastes konkurentsitingimustes, kus dumpinguhinnaga importi ei esine.

                     (171)

                     Pärast teabe avaldamist kordasid kaks liidu tootjat sama väidet, taotledes kasumieesmärki ehk tegevuskasumit 36 %. Teise võimalusena väitsid nad, et liidu tootmisharu oli viimastel aastatel saavutanud kahekohalise kasumlikkuse, mis õigustaks suuremat kasumimarginaali kui 8 %. Komisjon märkis, et liidu tootmisharu kasumlikkus on nii vaatalusalusel perioodil kui ka eelmistel aastatel kõikunud, kui on kehtinud meetmed nii ülal- kui ka allpool sihtkasumit. Komisjon leidis seega, et dumpingu puudumisel on kasumieesmärk 8 %, nagu eelmistel uurimistel kindlaks tehtud, endiselt kehtiv.

                     (172)

                     Peale selle väitsid kaks liidu tootjat, et liidu tootjate tootmiskulu tuleks muuta, et võtta arvesse muutuseid, mis järgnesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodile seoses gaasihinnaga ja CO2 heitkogustega. Komisjon lükkas selle väite tagasi ja tuletas meelde, et alusmääruse artikli 6 alusel ei peaks uurimisele järgneva perioodiga seotud teavet tavapäraselt arvesse võtma.

                     (173)

                     Saadud tase on 32,71 eurot tavapärase ammooniumnitraadi korral. See on allpool 2002. aasta läbivaatamisel kehtestatud taset 47,07 eurot. Komisjon tegi seejärel kindlaks eri tooteliikide jaoks kehtestatud meetmete taseme (vt punkt 9) kooskõlas eelmistel uurimistel kasutatud meetodiga.

               7.2.   Kasutajate taotlus meetmete lõpetamiseks

         7.2.1.   Uurimise ajal kasutajate esitatud argumendid.

                     (174)

                     Uurimise ajal väitis taotleja, et kahju olukord on muutunud püsivate muutuste tõttu, mis muudavad omakorda tasakaalustamise tulemust liidu huvide kontrollimisel (75). Lisaks esitasid COPA-COGECA ning liidu tüüpilised põllumajandustootjad ja -ühistud seisukohti ning kutsusid üles dumpinguvastaseid meetmeid lõpetama. COPA-COGECA väitis, et dumpinguvastased meetmed kahjustavad liidu põllumajandusekspordi ja põllumajanduslike pereettevõtete konkurentsivõimet.

                     (175)

                     Nagu sätestatud punktis 1.4.4, saatis komisjon küsimustiku põllumajandustootjate ühingutele ja peaaegu kõik huvitatud isikud (põllumajandustootjate ühingud, liidu tootmisharu ja Venemaa ühendus) on esitanud märkuseid selle punkti kohta.

                     (176)

                     Pärast teabe avaldamist kordas mitu Euroopa põllumajandustootjate ühingut, et meetmed kahjustavad Euroopa põllumajandustootjaid ja vähendavad nende üleilmset konkurentsivõimet. Taotleja väitis, et komisjon oleks pidanud läbi viima ulatuslikuma liidu huvi hindamise. Tuletatakse meelde, et algatamisteates märgiti, et „osaline vahepealne läbivaatamine piirdub tekitatud kahju uurimisega“. Sellegipoolest käsitles komisjon punktis 7.2.2 nii taotleja kui ka Fertilizers Europe'i poolt uurimise käigus esitatud kõiki argumente. Taotleja väitis ka, et Fertilizers Europe'i esitatud märkuseid tuleks eirata tingituna nende esitamise ajast. Pidades silmas asjaolu, et Fertilizers Europe tõstatas oma argumendid õigel ajal käimasoleva uurimise ajal, lükatakse see väide tagasi.

               7.2.2.   Hinnang

                     (177)

                     Esiteks väitsid põllumajandustootjate ühingud, et meetmed on mitu aastat muutnud peamise tooraine kallimaks. Väetiste osa põllumajandustootjate tootmiskuludes võib ulatuda 40 %ni. Komisjon tunnistas, et ammooniumnitraat on oluline väetis ja peamine tooraine Euroopa eri põllumajandustootjate jaoks. Kasutatud ammooniumnitraadi kogus sõltub kasvatatavast teraviljast (nisu, oder, kaer, rukis, tritik), rapsiõlikook, kartul, suhkrupeet või rohumaa. Peale selle erinevad ammooniumnitraadi kulud põllumajandustootjate jaoks riigiti. Näiteks Ühendkuningriigi puhul moodustas ammooniumnitraat 8–45 % väetistest, mida kasutati nimetatud põllumajanduskultuuride jaoks. Komisjon leidis seega, et ammooniumnitraadi kasutamine väetisena hõlmab väga mitmesuguseid valdkondi ning väetise kulu on keskmiselt on alla 10 %. Kuna meetmed ei piirdu geograafiliselt piirkondadega, kus väetiste kulu on erakordselt suur, on põllumajandustootjate kogukulu kogu liidus seega ebaproportsionaalselt suur.

                     (178)

                     Lisaks väitis taotleja, et ammooniumnitraadi hinda ei kujundatud liidus võrdselt uureaga ning et see tulenes meetmete laadist. Liidu tootmisharu ei lükanud tagasi väidet, et ammooniumnitraadil on võrreldes uureaga hinnalisand, ent väitis, et see tuleneb toote eripäradest. Komisjon tuletas meelde, et käesolev uurimine piirdub ammooniumnitraadi turuga ega hõlma teiste väetiste turge.

                     (179)

                     Teiseks väitis taotleja, et liidu põllumajandustootjad kannatavad konkurentsi tõttu, sest Venemaa põllumajandustootjad, kes saavad kasu madalatest väetisekuludest, sisenevad liidu turule teraviljaga. Liidu teraviljatootjad on eelkõige märkinud, et nad kannatavad tingituna üleilmsest konkurentsist ja piiratud juurdepääsust konkurentsivõimelise hinnaga sisendile, sealhulgas ammooniumnitraadile. Ta märkis, et liidu põllumajandustootjad ei pea tulema toime üksnes suurema konkurentsiga liidus, vaid nad on ka eksporditurgudelt, näiteks Egiptusest välja tõrjutud. Pärast avalikustamist väitis taotleja, et analüüs peaks keskenduma kõige rohkem mõjutatud sektoritele, nagu põllukultuurid ja piimandus. Ta märkis, et aastatel 2015–2016 oli liit maailma suuruselt teine teraviljaeksportija, aga 2018. aastal prognoositakse, et ta on alles suuruselt viies eksportija. Komisjon täheldas, et 2015.–2016. aastal kehtisid meetmed ajal, mil konkurentsivõime tundus suur. Seevastu rõhutas Fertilizers Europe, et pikas perspektiivis on ELi põllumajanduslik eksport olnud väga edukas. Komisjon leidis, et kummagi poole esitatud elemendid ei ole ammendavad, sest olukord erineb riigiti ja põllumajanduskultuuriti ning ei saa teha kindlat järeldust, et põllumajandustootjate eksporditegevus peaks kallutama huve põllumajandustootjate suunas.

                     (180)

                     Kolmandaks märkis Iirimaa ühing ka pakkumise vähesust, eriti 2017. aastal. Samas leidis komisjon, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus võiks hõlmata tarbimist. Peale selle tekkisid Iirimaa turul turustamiseahelas konkreetsed tarneprobleemid, mida ei saanud üldistada.

                     (181)

                     Lisaks on Iirimaal ammooniumnitraat seadusega seotud põhjustel keelatud. Iirimaa põllumajandustootjad väitsid, et nad kasutavad selle asemel kaltsiumammooniumnitraati, aga ammooniumnitraadi kõrged hinnad mõjutavad ka kaltsiumammooniumnitraadi hindasid. Samas ei takista kehtestatud meetmed Venemaa äriühinguid kaltsiumammooniumnitraati tootmast ja eksportimast. Venemaa ühing märkis, et võttes arvesse tavapärast 6,5 % tollimaksu, on Venemaalt Iirimaale eksporditava kaltsiumammooniumnitraadi keskmine hind kõrgem kui Belgiast või kogu liidust pärit kaltsiumammooniumnitraadi hind. Seepärast märkis Venemaa ühing, et Iirimaa kaltsiumammooniumnitraadi turg ei ole Venemaa tootjate jaoks atraktiivne isegi ilma dumpinguvastaste tokkimaksudeta.

                     (182)

                     Lisaks märkis komisjon viimasel aegumise läbivaatamisel, et põllumajandustootjad ei pruugi saada kasu võimalikust hinnalangusest pärast meetmete võimalikku lõppemist. Põllumajandustootjad ostavad tavaliselt turustajatelt, kes ei pruugi kasu neile üle kanda. Pärast avalikustamist märkis taotleja, et põllumajandustootjad võivad moodustada ühistuid ja saada kasu suuremast konkurentsist Venemaa eksportivate tootjatega liidu turul, alandades põllumajandustootjate tootmiskulusid. Komisjon tunnistas, et ühistute olemasolu võib aidata põllumajandustootjatel saada kasu suuremast konkurentsist ammooniumnitraadi pakkumisel.

               7.2.3.   Järeldus

                     (183)

                     Tuginedes uurimise ajal esile tõstetud elementide hindamisele, ei ole meetmete lõpetamine põhjendatud.

               8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (184)

                     Arvestades kahjuga piirdunud osalise vahepealse läbivaatamise tulemusi, järeldab komisjon, et Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete taset tuleks muuta.

                     (185)

                     Tase kehtestati EuroChemi suhtes 2008. aasta läbivaatamisel, tuginedes dumpingumarginaalile. Kuna käesoleval läbivaatamisega seotud uurimisel leitud kahjumarginaal on väiksem kui praegu kehtiv tollinaksumäär, tuleks meetmete uut taset kohaldada ka EuroChemi suhtes.

                     (186)

                     Kirovo puhul tuleks uusi tollimaksumäärasid, mis on sätestatud tabelis 12, kohaldada üksnes CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 suhtes.

                     (187)

                     Dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, peaksid seega olema sellised, nagu on näidatud tabelis 12.

                        Tabel 12

                        Uus tollimaksude tase

                                 Toote kirjeldus

                                 CN-kood

                                 TARICi kood

                                 Meetmete praegune tase EuroChemi puhul (eurodes tonni kohta)

                                 Meetmete praegune tase Kirovo puhul (eurodes tonni kohta)

                                 Meetmete praegune tase kõikide teiste isikute puhul (eurodes tonni kohta)

                                 Uus tollimaks (eurodes tonni kohta)

                                 Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                                 3102 30 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                                 3102 40 90

                                 —

                                 32,82

                                 47,07

                                 47,07

                                 32,71

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                 3102 29 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                 3102 60 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                 3102 90 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

                                 3105 10 00

                                 10

                                 32,82

                                 47,07

                                 32,71

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                 3105 10 00

                                 20

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                 3105 10 00

                                 30

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                 3105 10 00

                                 40

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                 3105 10 00

                                 50

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                 3105 20 10

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                 3105 20 10

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                 3105 20 10

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                 3105 20 10

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                                 3105 51 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                 3105 51 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                 3105 51 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                                 3105 51 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                                 3105 59 00

                                 10

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                 3105 59 00

                                 20

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                 3105 59 00

                                 30

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                                 3105 59 00

                                 40

                                 29,41

                                 42,17

                                 29,31

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                 3105 90 20

                                 30

                                 31,84

                                 45,66

                                 31,73

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                 3105 90 20

                                 40

                                 30,85

                                 44,25

                                 30,75

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                 3105 90 20

                                 50

                                 29,87

                                 42,83

                                 29,76

                                 Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9 massiprotsenti, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                 3105 90 20

                                 60

                                 28,88

                                 41,42

                                 28,78

                     (188)

                     Pärast avalikustamist palus taotleja kehtestada minimaalse impordihinna, tuginedes võrdlusalusele (FOB Läänemeri, hind 2018. aasta augustiks, nagu on avaldanud konsultant, korrigeeritud mõnede transpordikuludega, kokku 188 eurot tonni kohta). Kuna võrdlusaluse avaldas konsultant, väitis taotleja, et miinimumhind tuleks kord kvartalis läbi vaadata. Samas ei saa minimaalset impordihinda teostatavuse ja tõhususega seotud põhjustel ette näha. Esiteks pidades silmas suhteid mõnede Venemaa eksportivate tootjate ja liidu üksuste vahel ning eri tooteliike, ei oleks minimaalne impordihind kasutatav. Teiseks pidades silmas gaasihindade volatiilsust, ei pruugi minimaalne impordihind olla tõhus, et tegeleda kahju kordumise riskiga. Isegi taotleja välja pakutud kvartaalse korrigeerimise korral jääb ebakindlaks, kas teataval ajal kehtestatud minimaalne hind avaldaks soovitud mõju, et pakkuda piisavat kaitset liidu tootmisharule kolme kuu jooksul alates selle kohaldamisest.

                     (189)

                     Pidades silmas punktis 6 avaldatud kahju kordumise tõenäosust, punktis 2 kirjeldatud gaasi tähtsust ammooniumnitraadi tootmisel ning Venemaa tavasid gaasi hinnakujundusel, pidas komisjon vajalikuks ka jälgida Venemaalt pärit ammooniumnitraadi importi alates käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäevast kuni dumpinguvastaste meetmete aegumise kuupäevani 2019. aasta septembris. Jälgimine võimaldab komisjonil jälgida teatavaid turumuutuseid liidus ja leevendada vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.

                     (190)

                     Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime või aadressi, võib taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (76). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab teha kindlaks, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus või aadressimuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse või aadressi muutumise kohta.

               9.   AVALIKUSTAMINE JA JÄRELDUS

                     (191)

                     Nagu sätestatud punktis 1.4.6, teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku kohaldatava tollimaksumäära muutmiseks. Märkusi analüüsiti ja võeti arvesse, kui need olid õigustatud.

                     (192)

                     Eeltoodust tuleneb, et dumpinguvastaseid meetmeid tuleks muuta, nagu on sätestatud punktis 8.

                     (193)

                     Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 999/2014 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

                        1)

                        Punktides a ja c asendatakse tabel järgmisega:

                                    Toote kirjeldus

                                    CN-kood

                                    TARICi kood

                                    Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                                    Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                    3102 29 00

                                    10

                                    32,71

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                    3102 60 00

                                    10

                                    32,71

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi

                                    3102 90 00

                                    10

                                    32,71

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

                                    3105 10 00

                                    10

                                    32,71

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                    3105 10 00

                                    20

                                    31,73

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                    3105 10 00

                                    30

                                    30,75

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                    3105 10 00

                                    40

                                    29,76

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja/või kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                    3105 10 00

                                    50

                                    28,78

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                    3105 20 10

                                    30

                                    31,73

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                    3105 20 10

                                    40

                                    30,75

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                    3105 20 10

                                    50

                                    29,76

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) ja kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                    3105 20 10

                                    60

                                    28,78

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                                    3105 51 00

                                    10

                                    31,73

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                    3105 51 00

                                    20

                                    30,75

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                    3105 51 00

                                    30

                                    29,76

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                                    3105 51 00

                                    40

                                    29,31

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on alla 3 massiprotsendi

                                    3105 59 00

                                    10

                                    31,73

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                    3105 59 00

                                    20

                                    30,75

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                    3105 59 00

                                    30

                                    29,76

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille fosforisisaldus (väljendatuna P2O5) on vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

                                    3105 59 00

                                    40

                                    29,31

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on alla 3 massiprotsendi

                                    3105 90 20

                                    30

                                    31,73

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 3 massiprotsenti, kuid alla 6 massiprotsendi

                                    3105 90 20

                                    40

                                    30,75

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 6 massiprotsenti, kuid alla 9 massiprotsendi

                                    3105 90 20

                                    50

                                    29,76

                                    Tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ja mille kaaliumisisaldus (väljendatuna K2O) on vähemalt 9 massiprotsenti, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

                                    3105 90 20

                                    60

                                    28,78

                        2)

                        Punktis b asendatakse tabel järgmisega:

                                    Toote kirjeldus

                                    CN-kood

                                    TARICi kood

                                    Kindlaksmääratud tollimaksu määr (eurodes tonni kohta)

                                    Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

                                    3102 30 90

                                    —

                                    32,71

                                    Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

                                    3102 40 90

                                    —

                                    32,71

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. november 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 16. augusti 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1).

            (3)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 663/98, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 93, 26.3.1998, lk 1).

            (4)  Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

            (5)  Nõukogu 15. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 658/2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1).

            (6)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 945/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

            (7)  Nõukogu 8. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 185, 12.7.2008, lk 1).

            (8)  Komisjoni 4. juuli 2008. aasta otsus 2008/577/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mis pakuti seoses Venemaalt ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 185, 12.7.2008, lk 43).

            (9)  Kohtuasi T-348/05.

            (10)  Kohtuasi T-348/05 INTP.

            (11)  Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 989/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 278, 23.10.2009, lk 1).

            (12)  Komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/629/EL, millega muudetakse otsust 2008/577/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mis pakuti seoses Venemaalt pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 277, 11.10.2012, lk 8).

            (13)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

            (14)  Komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 280, 24.9.2014, lk 19).

            (15)  Komisjoni 17. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/226, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 41, 18.2.2016, lk 13).

            (16)  Komisjoni 21. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/415, millega tühistatakse kahe eksportiva tootja hinnakohustuse heakskiit ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/577/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mis pakuti seoses Venemaalt pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega (ELT L 75, 22.3.2016, lk 10).

            (17)  Teade Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 271, 17.8.2017, lk 15).

            (18)  Teade Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 271, 17.8.2017, lk 9).

            (19)  Euroopa Liidu professionaalsete põllumajandusorganisatsioonide komitee (COPA) / ELi põllumajandusühistute üldine liit (COGECA).

            (20)  AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe, CF Fertilisers UK Limited ja Yara France.

            (21)  Neochim PLC., mis on seotud Borealise kontserniga.

            (22)  Yara Sluiskil B.V. Erinevalt Yara France'ist on Yara Sluiskil B.V.-l kohalik ammoniaagitootmine.

            (23)  Teade Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 271, 17.8.2017, lk 9).

            (24)  Rohkem kui 20 Euroopa põllumajandustootjat on avaldanud soovi olla huvitatud isikud.

            (25)  Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Läti, Poola, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome, Taani, Ungari ja Ühendkuningriik.

            (26)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 945/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

            (27)  Vt komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 294, 28.10.2016, lk 1), ja komisjoni 12. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1925, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 31.10.2017, lk 1).

            (28)  See hõlmab äriühinguid, mis said liidu tootjateks pärast 2004., 2007. ja 2013. aasta ühinemisi.

            (29)  Fertilizers Europe'i 21. novembri 2017. aasta ärakuulamise slaidid.

            (30)  Õiglase kaubanduse ameti (Office of Fair Trading) aruanne https://assets.publishing.service.gov.uk/media/555de39fe5274a74ca0000af/Kemira.pdf

            (31)  https://www.ft.com/content/7683d0ce-2dad-11df-a971-00144feabdc0

            (32)  http://www.snl.com/Cache/25347763.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=25347763&iid=4533245

            (33)  CF Industriesi 2016. aasta sügise/talve esitlus investoritele https://www.snl.com/Cache/1500093371.PDF?O=PDF&T=&Y=&D=&FID=1500093371&iid=4533245

            (34)  https://www.cfindustries.com/globalassets/cf-industries/media/documents/reports/annual-reports/cf-industries-2017-annual-report.pdf

            (35)  Yara 2017. aasta aruanne https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/annual-reports/2017/yara-annual-report-2017-web.pdf/

            (36)  https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer_industry_handbook_2017_with_notes.pdf/

            (37)  http://www.eurochemgroup.com/en/press-releases/eurochem-completes-acquisition-of-basf-fertilizer-assets/

            (38)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/EuroChem_Annual_Report_2012_eng12.pdf

            (39)  http://www.eurochemgroup.com/wp-content/uploads/2016/02/2018_02_08-EuroChem-FY2017-IFRS-Conference-Call-1.pdf

            (40)  http://www.grupofertiberia.com/en/structure/

            (41)  http://www.fertiberia.com/media/312748/fertiberia-annual-report-2014.pdf

            (42)  Maailmapanga toormehindade prognoos, aprill 2018 http://pubdocs.worldbank.org/en/458391524495555669/CMO-April-2018-Forecasts.pdf

            (43)  RFPA 2. oktoobri 2017. aasta seisukoht.

            (44)  Fertilizers Europe'i 9. novembri 2017. aasta, 22. märtsi 2018. aasta ja 12. aprilli 2018. aasta ärakuulamise slaidid.

            (45)  Nõukogu 15. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1, põhjendus 37).

            (46)  Rahvusvaheliselt väetisetootjate ühingult saadud andmed, mille esitas Venemaa eksportiv tootja. Vt RFPA 13. märtsi 2018. aasta seisukoht.

            (47)  RFPA 13. märtsi 2018. aasta seisukoht. RFPA varasemas 2. oktoobri 2017. aasta seisukohas esitati väiksemad hinnangulised näitajad.

            (48)  Taotleja esitatud läbivaatamise taotlus.

            (49)  FAO veebisaiti vaadatud 2018. aasta juunis.

            (50)  Vt näiteks rahvusvahelise väetisetootjate ühingu dokument „Väetisetootjate väljavaade 2017–2021“ https://www.fertilizer.org/images/Library_Downloads/2017_IFA_Annual_Conference_Marrakech_PIT_AG_Fertilizer_Outlook.pdf või Yara väetisetööstuse käsiraamat jaanuar 2017 https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/.

            (51)  Fertilizers Europe'i 21. novembri 2017. aasta ärakuulamise slaidid.

            (52)  Vt riikide 2018. aasta poolaastaaruanded WTO veebisaidil https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm.

            (53)  Taotleja esitatud läbivaatamise taotlus. Vt ka Ferteconi nitraadituru väljavaade, mida on tsiteeritud Fertilizers Europe'i 21. novembri 2017. aasta ärakuulamise slaididel, ning RFPA 13. märtsi 2018. aasta seisukohas esitatud Ferteconi andmed.

            (54)  Komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 280, 24.9.2014, lk 19, põhjendus 111).

            (55)  Nõukogu 15. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1, põhjendus 48).

            (56)  Osaliselt avatud aktsiaselts KuibyshevAzoti vastus küsimustikule.

            (57)  Aktsiaselts Uralchemi Azoti filiaali vastus küsimustikule.

            (58)  Tuginedes väljavõttelise uuringu vormi vastustele. See on kooskõlas Ferteconi andmetega, mida on tsiteeritud RFPA 13. märtsi 2018. aasta seisukohas viimasel aegumise läbivaatamisel (komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 280, 24.9.2014, lk 19, põhjendus 72)).

            (59)  Komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 280, 24.9.2014, lk 19, põhjendused 120 ja 121).

            (60)  Vt näiteks taotleja esitatud läbivaatamise taotlus.

            (61)  See oli osaliselt seotud tehase avariiga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille jooksul kasumlikkus langes järsult võrreldes 2015. ja 2016. aastal.

            (62)  Tulu kapitali kasutamiselt on finantsnäitaja, mis mõõdab äriühingu kasumlikkust ja tema kapitali kasutamise tõhusust.

            (63)  Fertilizers Europe'i 8. veebruari 2018. aasta seisukoht, esitatud käesoleva uurimise käigus 5. aprillil 2018. Eksperdi nimi on konfidentsiaalne, et ära hoida võimalikku negatiivset mõju sellele.

            (64)  Fertilizers Europe'i 8. veebruari 2018. aasta ärakuulamise slaidid.

            (65)  Fertilizers Europe'i 22. märtsi 2018. aasta ärakuulamise slaidid.

            (66)  RFPA 13. märtsi 2018. aasta seisukoht.

            (67)  Tuginedes väljavõttelise uuringu vormi vastustele ja ühe äriühingu veebisaidile. Tulemust korrigeeriti, et võtta arvesse Venemaa äriühingute nimivõimsuse kasutamise küsimust.

            (68)  Fertilizers Europe'i 12. aprilli 2018. aasta ärakuulamise slaidid ja lisa „Mineraalväetiste tootmise arengukava kuni 2025. aastani“.

            (69)  RFPA 24. aprilli 2018. aasta seisukoht.

            (70)  Fertilizers Europe'i 22. märtsi 2018. aasta ärakuulamise slaidid.

            (71)  Komisjoni 30. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1171, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes (ELT L 170, 1.7.2017, lk 62, põhjendus 156). Märgitakse, et nii melamiin, mis on saadud uureast, kui ka ammooniumnitraat on maagaasi tuletised ning tootvate äriühingute vahel esineb teatav kattuvus.

            (72)  Fertilizers Europe'i 22. märtsi 2018. aasta ärakuulamise slaidid.

            (73)  Vt Yara tootmisharu käsiraamat 2017 https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/other/2017/fertilizer-industry-handbook_2017_slides_only.pdf/.

            (74)  Fertilizers Europe'i 8. veebruari 2018. aasta seisukoht, esitatud käesoleva uurimise käigus 5. aprillil 2018. Eksperdi nimi on konfidentsiaalne, et ära hoida võimalikku negatiivset mõju sellele.

            (75)  Vt näiteks taotleja 9. novembri 2017. aasta seisukoht ning taotleja 3. jaanuari 2018. aasta ärakuulamise slaidid. Vt ka erinevad e-kirjad, mis saadi 2017. aasta septembris põllumajandustootjate ühingutelt, mis taotlesid huvitatud isiku staatust.

            (76)  Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.