title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2197, 27. november 2017, 2017. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

text:
               28.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 312/86

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2197,
   27. november 2017,
   2017. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 6,
   olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (2) artikli 169 lõike 3 kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1306/2013 artikli 4 lõikes 1 kohaste Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastatud meetmetega, üle kanda järgmisse eelarveaastasse. Ülekandmine peab jääma 2 % piiresse esialgsetest assigneeringutest ning ei tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi kohandati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1307/2013 (3) artiklile 8. Seega võidakse teha täiendav makse lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohandamist kohaldati.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt ja erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõikest 3 peavad liikmesriigid maksma tagasi määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõikes 3 osutatud assigneeringud, mis kanti üle lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldati kohandamise määra eelarveaastal, millesse assigneeringud üle kanti. Nimetatud tagasimakset lõplikele toetusesaajatele kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kus eelmisel eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini (4).

               (3)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 7 tuleb ülekantavate summade kindlaksmääramisel arvesse võtta kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud põllumajandussektori kriisireservi summasid, mida ei ole eelarveaasta lõpuks kriisimeetmete jaoks kättesaadavaks tehtud.

               (4)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1948 (5) artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse finantsdistsipliini 2016. kalendriaasta otsetoetuste suhtes, et luua kriisireserv suurusega 450,5 miljonit eurot. 2017. eelarveaastal ei ole seda kriisireservi kasutatud.

               (5)

               Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada. Rumeenia puhul ei ole üksikasjalikus kuludeklaratsioonis täielikult arvesse võetud 2 000 euro suurust künnist, mida kohaldatakse finantsdistsipliini suhtes vastavalt määruse (EL) nr1307/2013 artikli 8 lõikele 1. Usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil ei tuleks seepärast praeguses etapis Rumeeniale kättesaadavaks teha ühtegi summat, mis on tagasimakseteks ette nähtud.

               (6)

               Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2017. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2017. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

               (7)

               Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringuid kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse. Seepärast on asjakohane, et komisjon määrab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohase tagasimaksmise puhul liikmesriikide kulude toetuskõlblikkuse kuupäevad, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklis 39 määratletud põllumajanduslikku eelarveaastat.

               (8)

               Kuna andmete avaldamisest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2016 kuni 15. oktoobrini 2017 EAGFi 2017. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jääb väga vähe aega kuupäevani, millal käesolevat määrust tuleks kohaldama hakata, s.o 1. detsembrini 2017, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatakse assigneeringute summad, mis kantakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 kohaselt üle 2017. eelarveaastast ning mis tehakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt kättesaadavaks liikmesriikidele, kes maksavad need tagasi lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldatakse kohandamise määra 2018. eelarveaastal.
   Ülekantavate summade kohta võtab komisjon vastu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 169 lõike 3 viienda lõigu kohase ülekandmisotsuse.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide kulud, mis on seotud ülekantud assigneeringute tagasimaksmisega, on liidu rahastamiseks kõlblikud üksnes juhul, kui asjaomased summad on toetusesaajatele välja makstud enne 16. oktoobrit 2018.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. november 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

      (4)  Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikele 2 ei kohaldata finantsdistsipliini 2017. eelarveaastal Horvaatias.

      (5)  Komisjoni 7. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1948, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra seoses 2016. kalendriaastaga ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1153 (ELT L 300, 8.11.2016, lk 10).

      LISA

         Ülekantud assigneeringute tagasimaksmiseks kasutatavad summad

                  (summa eurodes)

                  Belgia

                  6 129 769

                  Bulgaaria

                  7 720 511

                  Tšehhi Vabariik

                  10 764 025

                  Taani

                  10 476 968

                  Saksamaa

                  58 035 302

                  Eesti

                  1 288 878

                  Iirimaa

                  13 229 176

                  Kreeka

                  16 182 344

                  Hispaania

                  54 860 187

                  Prantsusmaa

                  89 884 134

                  Itaalia

                  37 765 185

                  Küpros

                  355 813

                  Läti

                  1 952 848

                  Leedu

                  3 923 157

                  Luksemburg

                  406 406

                  Ungari

                  14 828 231

                  Malta

                  33 643

                  Madalmaad

                  8 821 818

                  Austria

                  6 908 717

                  Poola

                  24 870 087

                  Portugal

                  6 699 290

                  Sloveenia

                  931 120

                  Slovakkia

                  5 554 196

                  Soome

                  5 885 783

                  Rootsi

                  7 897 927

                  Ühendkuningriik

                  37 930 754


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2200, 28. november 2017, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

text:
               29.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 313/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2200,
   28. november 2017,
   millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkte a ja c,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1566 (2) on ette nähtud kohaldada teatavate Ukrainast pärit toodete impordi suhtes soodustollimakse. Kõnealuse määruse II lisas osutatud imporditariifikvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 184. Kõnealuseid kvoote kohaldatakse kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2018.

               (2)

               Ukrainast pärit ja kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud teatavate teraviljade impordi korrapärasuse tagamiseks ning spekulatsioonide vältimiseks on asjakohane ette näha, et kõnealust importi korraldatakse impordilitsentside abil. Selleks tuleks kohaldada komisjoni määrusi (EÜ) nr 1301/2006, (3) (EÜ) nr 1342/2003 (4) ja komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1239, (5) v.a käesolevas määruses sätestatud erandite korral.

               (3)

               Nende kvootide nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks kehtestada impordilitsentsitaotluste esitamise tähtajad ning määrata kindlaks taotlustel ja litsentsidel esitatav teave.

               (4)

               Haldustõhususe huvides peaksid liikmesriigid kasutama komisjoni teavitamiseks komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 (6) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1185 (7) ette nähtud infosüsteeme.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Tariifikvootide avamine ja haldamine
   1.   Käesoleva määruse lisas osutatud teatavate Ukrainast pärit toodete impordi tariifikvoodid avatakse igal aastal alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020.
   2.   Lõikes 1 osutatud impordi tariifikvootide raames maksustatakse importi määraga 0 eurot tonni kohta.
   3.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määruseid (EÜ) nr 1342/2003, (EÜ) nr 1301/2006 ja rakendusmäärust (EL) 2016/1239.
   Artikkel 2
   Impordilitsentsi taotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise eeskirjad
   1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 ei tohi taotleja esitada ühe nädala jooksul ühe ja sama järjekorranumbriga kvoodi kohta rohkem kui ühe impordilitsentsitaotluse. Juhul kui sama isik esitab mitu taotlust, keeldutakse kõigi taotluste vastuvõtmisest ning taotluste esitamisel antud tagatised jäetakse asjaomase liikmesriigi tuludesse.
   Impordilitsentside taotlused esitatakse liikmesriikide pädevatele asutustele igal nädalal hiljemalt reedel kell 13.00 Brüsseli aja järgi.
   2.   Igal impordilitsentsi taotlusel näidatakse täisarvuna kogus kilogrammides, mis ei tohi olla suurem kui asjaomase kvoodi üldkogus.
   3.   Impordilitsentsid antakse välja neljandal tööpäeval pärast artikli 4 lõike 1 kohast teatise esitamise tähtpäeva.
   4.   Impordilitsentsi taotlusele ja impordilitsentsile kantakse lahtrisse 8 riigi nimi „Ukraina“ ning tehakse rist lahtrisse „jah“. Litsentsid kehtivad üksnes Ukrainast pärit kaupade kohta.
   Artikkel 3
   Impordilitsentside kehtivus
   Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 7 lõikele 2 arvestatakse impordilitsentsi kehtivusaega alates litsentsi väljaandmise tegelikust päevast kuni väljaandmise kuule järgneva teise kuu lõpuni.
   Artikkel 4
   Teavitamine
   1.   Impordilitsentsi taotluste esitamise nädalale järgneval esmaspäeval hiljemalt kell 18.00 Brüsseli aja järgi edastavad liikmesriigid komisjonile elektrooniliselt teabe, milles on esitatud iga taotlus järjekorranumbri kaupa, viitega toote päritolule ja taotletavale kogusele CN-koodide kaupa, sealhulgas tühiteated. Teade koostatakse kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2017/1183 ja rakendusmäärusega (EL) 2017/1185.
   2.   Impordilitsentside väljaandmise päeval edastavad liikmesriigid komisjonile elektrooniliselt teabe väljaantud litsentside kohta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis b, sealhulgas väljaantud impordilitsentsidega hõlmatud üldkoguste kohta CN-koodide kaupa.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. november 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1566, millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone (ELT L 254, 30.9.2017, lk 1).

      (3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      (4)  Komisjoni 28. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad (ELT L 189, 29.7.2003, lk 12).

      (5)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1239, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga (ELT L 206, 30.7.2016, lk 44).

      (6)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

      (7)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

      LISA
      Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava kohaldamisala käesoleva lisa mõistes on kindlaks määratud 1. jaanuaril 2017 kehtivate CN-koodidega. Kui CN-koodile eelneb „ex“, on sooduskohtlemise kohaldamine määratud kindlaks CN-koodi ja toote määratluse alusel.

                  Jrk-nr

                  Toode

                  CN-kood

                  Kogus tonnides

                  09.4277

                  Speltanisu, harilik nisu ja meslin, v.a seemneks

                  1001 99 00

                  65 000

                  Püülijahu harilikust nisust ja speltanisust

                  1101 00 15

                  Meslinijahu

                  1101 00 90

                  Muust teraviljast kui nisust, meslinist, rukkist, maisist, odrast, kaerast ja riisist jahvatatud jahu

                  1102 90 90

                  Harilikust nisust ja speltanisust tangud ja lihtjahu

                  1103 11 90

                  Nisugraanulid

                  1103 20 60

                  09.4278

                  Mais, v.a seemneks

                  1005 90 00

                  625 000

                  Maisijahu

                  1102 20

                  Maisitangud ja lihtjahu

                  1103 13

                  Maisigraanulid

                  1103 20 40

                  Töödeldud maisiterad

                  1104 23

                  09.4279

                  Oder, v.a seemneks

                  1003 90 00

                  325 000

                  Odrajahu

                  1102 90 10

                  Odragraanulid

                  ex 1103 20 25


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2208, 29. november 2017, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient

text:
               30.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 314/33

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2208,
   29. november 2017,
   millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (2) III peatüki 3. jaoga on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord kõnealuse riigi jaoks avatud kvoodi alusel.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikliga 29 on ette nähtud ettevõtjate jaoks võimalus esitada litsentsitaotlusi 1. novembrist 10. novembrini, kui pärast kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud litsentsitaotluste esitamise ajavahemikku on kõnealuse kvoodi alla kuuluvaid koguseid veel järele jäänud.

               (3)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1095 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et kvoodiaastaks 2017/2018 järele jäänud kogus on 8 745 tonni.

               (4)

               Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2017 esitatud taotlused kestva kvoodiaasta 2017/2018 allesjäänud ajavahemikuks hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Sellest tulenevalt on vastavalt määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 31 lõike 3 neljandale lõigule asjakohane sätestada järelejäänud koguse jaotamine. Sellise allesjäänud koguse jaoks ekspordilitsentside väljaandmise tingimuseks peaks olema asjaomase ettevõtja poolt pädevale asutusele esitatud teave vastuvõetud täiendava koguse kohta ja huvitatud ettevõtjate antud tagatis,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2017 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kestva kvoodiaasta 2017/2018 allesjäänud ajavahemikuks on vastu võetud.
   Esimeses lõigus osutatud ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 27 lõikes 2 osutatud toodetele korrutatakse jaotuskoefitsiendiga 1,177619.
   Kogustele, mis ületavad taotletud koguseid ning mis jaotatakse vastavalt teises lõigus osutatud koefitsiendile, antakse ekspordilitsents pärast seda, kui ettevõtja on käesoleva määruse avaldamisest arvates ühe nädala jooksul teatanud vastuvõtmisest ning vastav tagatis on esitatud.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. november 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1187/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1).

      (3)  Komisjoni 20. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1095, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient (ELT L 158, 21.6.2017, lk 29).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2206, 29. november 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  30.11.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 314/12

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2206,
      29. november 2017,
      millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:
      1.   MENETLUS

      1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

                  (1)

                  2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed seisnesid 7,6–46,7 % suuruse väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises (edaspidi „esialgsed meetmed“).

                  (2)

                  2008. aasta juulis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast ex officio osalist vahepealset läbivaatamist, täpsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 684/2008 (3) meetmete ulatust ja jättis esialgsete dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja teatavad tooted, nagu tõstukid, virnastajad, käärkahveltõstukid ja kaaluga kahveltõstukid, mis leiti erinevat käsikahveltõstukitest oma omaduste, erifunktsioonide ning kasutusotstarbe poolest.

                  (3)

                  2009. aasta juunis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (4)„kõigi ülejäänud äriühingute suhtes“ kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1174/2005, Taist lähetatud käsikahveltõstukitele, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taist pärinevana või mitte.

                  (4)

                  2011. aasta oktoobris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist, kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (5) HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

                  (5)

                  2013. aasta aprillis, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist, muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013 (6) määrust (EL) nr 1008/2011 ja kehtestas HRVst pärit käsikahveltõstukite liitu impordi suhtes 70,8 % suuruse tollimaksumäära.

                  (6)

                  2014. aasta septembris, pärast alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist, muutis komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014 (7) määrust (EL) nr 1008/2011, kehtestades Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. käsikahveltõstukite impordi suhtes 54,1 % suuruse individuaalse tollimaksumäära.

                  (7)

                  2016. aasta augustis, pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendas komisjon kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (8) HRVst pärit väheste muudatustega (šassiisse (tõstekahvlitesse) sisseehitamata kaalunäidusüsteemiga) käsikahveltõstukite impordile.

                  (8)

                  Kehtivad meetmed seisnevad 70,8 % suuruse määraga väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu kohaldamises HRVst pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes.

            1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                  (9)

                  Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon taotluse HRV suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

                  (10)

                  Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. – (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade kogutoodangust.

                  (11)

                  Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule kahju tekitamise jätkumise.

            1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                  (12)

                  Olles pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. oktoobril 2016Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (10) (edaspidi „algatamisteade“) teada aegumise läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.

            1.4.   Võimaliku kõrvalehoidmise samaaegne uurimine

                  (13)

                  19. juulil 2017 algatas komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 13 rakendusmäärusega (EL) 2017/1348 (11) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Vietnamist lähetatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist pärinevatena või mitte.

            1.5.   Uurimine

      1.5.1.   Huvitatud isikud

                  (14)

                  Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid, kutsudes neid uurimises osalema.

                  (15)

                  Huvitatud isikutel oli võimalus teha oma seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

            1.6.   Võrdlusriik

                  (16)

                  Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Brasiiliat (edaspidi „võrdlusriik“). Huvitatud isikutel oli võimalus selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei esitatud.

                  (17)

                  Komisjon võttis ühendust Brasiilia ametiasutustega ja teatas Brasiilia kahele teadaolevale käsikahveltõstukite tootjale uurimise algatamisest ning kutsus neid üles uurimises osalema. Üks Brasiilia tootja oli valmis koostööd tegema. Ükski teine teadaolev tootja ega ükski teine Brasiilia tootja ei vastanud.

                  (18)

                  Komisjon soovis teha koostööd ka muude võimalike võrdlusriikide teadaolevate tootjatega ning võttis ühendust India, Kambodža, Malaisia, Taiwani, Türgi ja USA asjaomaste ametiasutustega, paludes neil esitada nende tootjate ühenduste ja tootjate nimed ja aadressid, kes teadaolevalt toodavad ja müüvad käsikahveltõstukeid nende turul. Ükski riik, kellega ühendust võeti, sellist teavet siiski ei esitanud, ja ükski nende riikide tootja ei nõustunud koostööd tegema.

                  (19)

                  Nagu eespool põhjenduses 17 mainitud, tegi koostööd ainult Brasiilia, mille kahest suurest tootjast üks soostus koostööd tegema. Igal juhul peetakse Brasiiliat pärast kättesaadava turuteabe täiendavat uurimist sobivaks võrdlusriigiks ka tema konkurentsivõimelise turu pärast. Tõelisest konkurentsist annavad tunnistust vähemalt kahe omamaise tootja olemasolu ja faktid impordi kohta. Brasiilias ei ole kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja 14 % suurusest tavapärasest enamsoodustusrežiimi imporditollimaksust hoolimata leiti, et Brasiilia turg on impordile avatud, nagu Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse avalikult kättesaadavad impordiandmed (12) 2012.–2016. aasta kohta näitavad. Uurimisel ei tuvastatud, et Brasiilia ei oleks sobiv valik, arvestades tema konkurentsivõimelist turuolukorda. Seega valiti võrdlusriigiks Brasiilia.

            1.7.   Väljavõtteline uuring

                  (20)

                  Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

            1.7.1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                  (21)

                  Arvestades HRV eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

                  (22)

                  Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti HRV eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski eksportiv tootja sellele üleskutsele ei vastanud. Seetõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

            1.7.2.   Importijate valim

                  (23)

                  Arvestades sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teha väljavõtteline uuring kooskõlas alusmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuid ükski sõltumatu importija ei avaldanud soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud väljavõttelise uuringu tegemist vajalikuks.

            1.7.3.   Liidu tootjate valim

                  (24)

                  Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Läbivaatamistaotluse kohaselt on liidus kuus käsikahveltõstukite tootjat. Käesoleva uurimise raames andis endast teada viis liidu tootjat. Uurimise algatamise ajal oli teada veel üks liidu tootja. Nende kuue liidu tootja toodang moodustab kogu liidu toodangu. Komisjon kavatses uurida kõiki kuut tootjat ja väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. Komisjon teatas sellest kõigile huvitatud isikutele ja kutsus neid üles märkusi esitama. Ettenähtud tähtajaks ei saadud ühtegi märkust.

            1.8.   Küsimustikud

                  (25)

                  Küsimustikud saadeti kuuele teadaolevale liidu tootjale ja kahele Brasiilia käsikahveltõstukite tootjale. Komisjoni küsimustikule vastas viis liidu tootjat ja üks Brasiilia käsikahveltõstukite tootja.

                  (26)

                  Ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

            1.9.   Kontrollkäigud

                  (27)

                  Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                                 Liidu tootjad:

                                          —

                                          PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Itaalia

                                          —

                                          Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Rootsi

                                          —

                                          Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Taani

                                          —

                                          ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Poola

                                          —

                                          VMH – Material Handling s.r.o., Veľký Šariš, Slovakkia

                                 Võrdlusriigi tootja:

                                          —

                                          Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brasiilia

            1.10.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                  (28)

                  Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine kestis 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

            2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

                  (29)

                  Vaatlusaluseks tooteks on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st šassii ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011, 8427900013 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011, 8431200013 ja 8431200019) alla. Selle toote suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid laiendati samasugusele tootele, mis esitatakse importimisel koos nn kaalunäidusüsteemiga, mis koosneb šassiisse sisseehitamata kaalumismehhanismist, see tähendab, mis ei ole käsikahveltõstukisse sisse ehitatud, ning mis praegu kuulub TARICi koodide 8427900030 ja 8431200050 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Seda tootemääratlust ajakohastati komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1346 parandusega (13).

                  (30)

                  Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalusel tootel ning HRVs toodetud ja selle siseturul müüdud toodetel, võrdlusriigis toodetud ja selle turul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad, ning seega käsitatakse neid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

            3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

      3.1.   Sissejuhatavad märkused

                  (31)

                  Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning kas kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise.

                  (32)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 22, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Seepärast teatas komisjon Hiina ametiasutustele, et alusmääruse artikli 18 kohaselt võidakse Hiina eksportiva tootja puhul kasutada kättesaadavaid andmeid, et kindlaks teha, kas dumpingut praegu esineb ja milline on dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Komisjon ei saanud Hiina ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

                  (33)

                  Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu olemasolu ning selle jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest, mille hulka kuulusid eelkõige:

                              i)

                              taotluses sisaldunud teave;

                              ii)

                              Eurostati statistika ja komisjonile liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmed (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“);

                              iii)

                              avalikult kättesaadav Hiina ekspordistatistika;

                              iv)

                              USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni interaktiivse kaubandusandmete veebi (USITC DataWeb) avalikult kättesaadavad andmed, mille puhul on kasutatud USA statistikaametist (Bureau of the Census) saadud andmeid;

                              v)

                              Šveitsis Genfis asuva Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse (ITC) turuanalüüsi ja -uuringute osakonna statistikavahendi Trade Map avalikult kättesaadav statistika.

            3.2.   Dumping

      3.2.1.   Eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldati esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

      3.2.1.1.   Normaalväärtus

                  (34)

                  Ühe eksportiva tootja suhtes kohaldati alusmääruse artikli 11 lõike 4 kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise raames turumajanduslikku kohtlemist, nagu on märgitud põhjenduses 7. Selle eksportiva tootja koostööst keeldumise tõttu võeti tema puhul normaalväärtuse arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid.

                  (35)

                  Normaalväärtus määrati kindlaks, lähtudes ekspordihindadest toodete eksportimisel asjaomasesse kolmandasse riiki, korrigeerituna Hiina tehasehindade tasemele. Käesoleval juhul kasutati Hiinast pärit käsikahveltõstukite USAsse impordi andmeid (14). 2016. aasta imporditi USAsse umbes 424 000 HRVst pärit käsikahveltõstukit väärtusega umbes 76,115 miljonit USA dollarit. Pärast sama aasta euro keskmise vahetuskursi kohaldamist ning samas ulatuses mereveo- (5,5 %), merekindlustus- (0,05 %) ja riigisisese veo kulude (1,67 %) kohanduste mahaarvamist, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalises vahepealses läbivaatamises, arvutati tehasehind.

                  (36)

                  Seda peeti käesoleva aegumise läbivaatamise raames kõige põhjendatumaks meetodiks, kuna koostööst keeldumise tõttu ei olnud muu teave kättesaadav.

            3.2.1.2.   Ekspordihind

                  (37)

                  Selle eksportiva tootja ekspordihinna arvutamisel tugineti tema vaatlusaluse toote impordile liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu see on registreeritud artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis.

            3.2.1.3.   Võrdlus

                  (38)

                  Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati nii ekspordihinda kui ka normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega.

            3.2.1.4.   Dumpingumarginaal

                  (39)

                  Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

                  (40)

                  Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. puhul 5,7 %.

            3.2.2.   Eksportivad tootjad, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist

      3.2.2.1.   Normaalväärtus

                  (41)

                  Nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, tuleks normaalväärtus kindlaks määrata alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt, st asjaomases turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

                  (42)

                  Nagu põhjendustes 16–18 selgitatud, valiti võrdlusriigiks Brasiilia ja uurimises tegi koostööd üks Brasiilia tootja. Normaalväärtus määrati sellega seoses kindlaks võrdlusriigis toimunud käsikahveltõstukite kasumliku müügi (mis moodustas üle 20 % kogumüügist) tehasehindade põhjal ja kõigil muudel juhtudel arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt.

            3.2.2.2.   Ekspordihind

                  (43)

                  Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tehti ekspordihinnad vastavalt alusmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel, millest selgus kõnealuste tootjate import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selleks et arvutada ekspordihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutati eelkõige impordihindu, mis on esitatud põhjenduses 70 ja millest arvati maha samas ulatuses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kulude kohandused, nagu kasutati põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes.

            3.2.2.3.   Võrdlus

                  (44)

                  Komisjon võrdles normaalväärtust ja tehasehindade põhjal arvutatud ekspordihinda. Õiglase võrdluse eesmärgil kohandati põhjendatud juhtudel ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja nende võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Alusmääruse artikli 18 kohaselt tehti põhjenduses 5 märgitud osalise vahepealse läbivaatamise järeldustes kasutatud teabe põhjal kohandusi seoses mereveo-, käitlemis- ja riigisisese veo kuludega.

            3.2.2.4.   Dumpingumarginaal

                  (45)

                  Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

                  (46)

                  Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist kõigi selliste HRV tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud esialgse uurimise raames turumajanduslikku kohtlemist, 29,2 %.

            3.2.3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                  (47)

                  Lisaks dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

                  (48)

                  Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtuti dumpingu kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest andmetest, nimelt põhjenduses 22 mainitud allikatest.

            3.2.4.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                  (49)

                  Muude teabeallikate puudumise tõttu analüüsiti Hiina toodangut ja tootmisvõimsust taotluse esitajate poolt uurimise käigus 22 suurima Hiina tootja kohta esitatud andmete alusel.

                  (50)

                  Selle põhjal hinnati Hiina tootmisvõimsuse suuruseks vähemalt 2,5 miljonit ühikut aastas, tegeliku toodangu suuruseks umbes 2 miljonit ühikut aastas ja Hiina vaba tootmisvõimsuse suuruseks seega vähemalt pool miljonit ühikut aastas. See on siiski tagasihoidlik hinnang, sest taotluse esitajate väitel on veel 34 teadaolevat Hiina äriühingut, kes toodavad Hiinas käsikahveltõstukeid väiksemas mahus.

                  (51)

                  See hinnanguline vaba tootmisvõimsus vastab umbes 100 %-le liidu turu keskmisest aastasest kogutarbimisest 2014.–2016. aastal. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu pidas komisjon seda hinnangut põhjendatuks.

            3.2.5.   Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

                  (52)

                  Seoses Hiina eksporditegevusega muudes kolmandates riikides ei ole vaatlusaluse toote kohta eraldi statistika kättesaadav. Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjakohased kaubakoodid hõlmavad ka muid tooteid, täpsemalt tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid, millel on käsikahveltõstukitest kõrgem ühikuhind, mis tõstab keskmist ekspordihinda.

                  (53)

                  Läbivaatamistaotluses ei ole andmeid esitatud. Ekspordimahu suundumuste ligikaudse näitajana saab kasutada Hiina ekspordistatistika andmebaasi, kuid siiski eespool põhjenduses 52 esile toodud piirangutega (15). Selle põhjal tehti kindlaks, et ekspordimahud püsisid 2014.–2016. aastal märkimisväärsed ja suhteliselt stabiilsed.

                  (54)

                  Hiina ekspordiandmebaasi kohaselt oli keskmine müügihind ELis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 221 eurot ühiku kohta, samal ajal kui muude kolmandate riikide turgudel oli see ainult 162 eurot ühiku kohta. Samadel põhjustel, mida on kirjeldatud eespool põhjenduses 52, tuleks meenutada, et vaatlusaluse toote hinnatase muudes kolmandates riikides on tegelikult isegi madalam.

                  (55)

                  Hiina sisetarbimise kohta oli taotluses märgitud, et see on umbes pool miljonit ühikut aastas. Arvestades koostööst keeldumist ja muude andmete puudumist, ei ole siiski täiendavaid tõendeid Hiina suutlikkuse kohta vabast tootmisvõimsusest tulenev toodang tulevikus ära tarbida. Sellegipoolest on liidu turg vaatlusalusele tootele eeldatavasti atraktiivne, nagu selgub allpool põhjendustest 56 ja 57.

            3.2.6.   Liidu turu atraktiivsus

                  (56)

                  Liidu turg on Hiina eksportivatele käsikahveltõstukite tootjatele alati atraktiivne olnud. Seda näitavad nende pidev kohalolek alates esialgsest uurimisest ning varem kehtinud meetmetest Tai kaudu (nagu märgitud põhjenduses 3) ja väheste muudatustega toote abil (nagu märgitud põhjenduses 7) kõrvalehoidmiseks tehtud jõupingutused.

                  (57)

                  Lisaks kinnitab liidu turu atraktiivsust asjaolu, et Hiina eksportivad tootjad saavad liidu turul küsida kõrgemat hinda kui muude kolmandate riikide turgudel keskmiselt, nagu mainitud põhjenduses 54.

            3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                  (58)

                  Komisjon leidis eeltoodu põhjal, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalide põhjal liidu turule suunatud impordi puhul on tõenäoline, et Hiinast pärit import jätkub dumpinguhinnaga. Lisaks, pidades silmas Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust (olgugi et puuduvad viited tarbimissuutlikkusele) ning liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et see import siseneb liidu turule endiselt suurtes kogustes, mis tõenäoliselt märkimisväärselt suurenevad, kui meetmetel lastakse aeguda.

            4.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

      4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                  (59)

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kuus liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                  (60)

                  Ainult viis liidu tootjat vastasid küsimustikule. Kuues liidu tootja oli valmis koostööd tegema, kuid ei vastanud küsimustikule. Tema toodang moodustab 2 % liidu kogutoodangust. Seetõttu sai komisjon teha oma järeldused viie tootja põhjal, kelle toodang moodustab 98 % liidu kogutoodangust, ning kuuendat tootjat käsitleva hinnangu põhjal, mis saadi käesoleva uurimise käigus esitatud teabest.

            4.2.   Liidu tarbimine

                  (61)

                  Komisjon arvutas liidu tarbimise liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.

                  (62)

                  Liidu tootmisharu kogumüügi kindlakstegemisel lähtuti viie liidu tootja poolt küsimustikule antud vastustest ja kuuenda äriühingu puhul tema turuosal põhinevast hinnangust.

                  (63)

                  Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt.

                     Tabel 1

                     Liidu tarbimine

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Liidu tarbimine (ühikut)

                              363 641

                              543 535

                              427 879

                              529 212

                                 Indeks (2013 = 100)

                                 100

                                 149

                                 118

                                 146

                                 Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku vastused ja Eurostati statistika.

                  (64)

                  Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tarbimine 46 %. 2014.-2015. aastal see vähenes, kuid suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2014. aastaga samale tasemele.

            4.3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

                  (65)

                  Kuna ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutas komisjon vaatlusalusel perioodil HRVst liitu suunatud impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks kättesaadavat Eurostati statistikat.

            4.3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                  (66)

                  Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi maht ja turuosa kujunesid järgmiselt.

                     Tabel 2

                     Impordi maht ja turuosa

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Import Hiinast (ühikut)

                              239 251

                              113 929

                              85 976

                              85 482

                                 Indeks

                                 100

                                 48

                                 36

                                 36

                              Hiina turuosa (%)

                              66

                              21

                              20

                              16

                                 Indeks

                                 100

                                 32

                                 31

                                 25

                                 Allikas: Eurostati statistika.

                  (67)

                  Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 64 %. Import vähenes peamiselt 2013.–2015. aastal, ent läbivaatamisega seotud uurimisperioodi impordi maht oli 2015. aasta mahuga samal tasemel.

                  (68)

                  Selle vähenemise puhul tuleb silmas pidada 2013. aastal pärast põhjenduses 5 mainitud vahepealset läbivaatamist toimunud dumpinguvastase tollimaksu tõusu (46,7 %-st 70,8 %-ni).

                  (69)

                  Hiina turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 66 %-st 16 %-ni, mis tähendab kokkuvõttes 50-protsendipunktilist (ehk 75 %) vähenemist.

            4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                  (70)

                  Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

                     Tabel 3

                     Impordihinnad

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Hiinast pärit impordi hinnad (eurot/ühik)

                              117

                              119

                              146

                              154

                                 Indeks

                                 100

                                 102

                                 125

                                 132

                              Hinnad ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse.

                                 Allikas: Eurostati statistika.

                  (71)

                  Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil pidevalt ja 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kokku 32 %.

                  (72)

                  Kuna ükski käesoleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, võrdles komisjon hinna allalöömise kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmist:

                              —

                              liidu tootja kaalutud keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele, korrigeerituna tehasehindade tasemele, ning

                              —

                              Hiinast pärit impordi keskmine hind (sh dumpinguvastased tollimaksud) Eurostati statistika põhjal.

                  (73)

                  Selle põhjal lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad 1,9 % alla (või 41 %, kui arvestada Hiina impordihindu ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta).

            4.4.   Import kolmandatest riikidest

                  (74)

                  Liitu suunatud impordi maht muudest kolmandatest riikidest kui vaatlusalusest riigist on esitatud allpool toodud tabelis. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. Nende põhjal muutus kolmandatest riikidest pärit import liitu järgmiselt.

                     Tabel 4

                     Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, turuosa ja hinnad

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Malaisia (ühikut)

                                 2 933

                                 252 004

                                 136 046

                                 182 177

                                 Indeks

                                 100

                                 8 592

                                 4 638

                                 6 211

                              Turuosa (%)

                              1

                              46

                              32

                              34

                                 Indeks

                                 100

                                 5 748

                                 3 942

                                 4 268

                              Keskmine hind (eurot/ühik)

                              118

                              146

                              153

                              149

                                 Indeks

                                 100

                                 124

                                 130

                                 127

                                 Vietnam (ühikut)

                                 6 817

                                 22 133

                                 30 329

                                 58 512

                                 Indeks

                                 100

                                 325

                                 445

                                 858

                              Turuosa (%)

                              2

                              4

                              7

                              11

                                 Indeks

                                 100

                                 217

                                 378

                                 590

                              Keskmine hind (eurot/ühik)

                              112

                              123

                              141

                              135

                                 Indeks

                                 100

                                 110

                                 126

                                 121

                                 Muud kolmandad riigid
                                  (*1)
                                 (ühikut)

                                 6 893

                                 9 328

                                 11 442

                                 17 528

                                 Indeks

                                 100

                                 135

                                 166

                                 254

                              Turuosa (%)

                              2

                              2

                              3

                              3

                                 Indeks

                                 100

                                 91

                                 141

                                 175

                              Keskmine hind (eurot/ühik)

                              951

                              430

                              288

                              346

                                 Indeks

                                 100

                                 45

                                 30

                                 36

                                 Kolmandad riigid kokku (ühikut)

                                 16 643

                                 283 465

                                 177 817

                                 258 217

                                 Indeks

                                 100

                                 1 703

                                 1 068

                                 1 552

                              Turuosa (%)

                              5

                              52

                              42

                              49

                                 Indeks

                                 100

                                 1 139

                                 908

                                 1 066

                              Keskmine hind (eurot/ühik)

                              461

                              153

                              160

                              160

                                 Indeks

                                 100

                                 33

                                 35

                                 35

                  (75)

                  Kolmandate riikide turgudelt pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (suurenedes 16 643 ühikust 2013. aastal 258 217 ühikuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes nende ühendatud turuosa 49 %-ni. Selle suurenemise puhul tuleks silmas pidada põhjenduses 69 käsitletud Hiina impordi turuosa vähenemist (– 75 %).

                  (76)

                  Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel 13 %.

                  (77)

                  Kõnealuse impordi puhul suurenes vaatlusalusel perioodil järsult Malaisiast pärit impordi maht ja selle turuosa kasvas 1 %-st 2013. aastal 34 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Malaisiast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 27 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 3 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 13 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

                  (78)

                  Vietnamist pärit impordi maht suurenes samuti märkimisväärselt ja selle turuosa kasvas 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 2 %-st 11 %-ni. Vietnamist pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 21 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid need keskmiselt 12 % madalamad kui Hiina hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) ja 22 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

            5.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

      5.1.   Üldised märkused

                  (79)

                  Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.

                  (80)

                  Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastustes esitatud andmete põhjal ning andis kuuenda tootja kohta hinnangu käesoleva uurimise käigus esitatud teabe põhjal. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid viie küsimustikule vastanud liidu tootja vastustes esitatud andmete põhjal.

                  (81)

                  Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine.

                  (82)

                  Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, keskmine ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

            5.2.   Makromajanduslikud näitajad

      5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                  (83)

                  Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 5

                     Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Tootmismaht (ühikut)

                              134 632

                              187 979

                              194 129

                              226 379

                                 Indeks

                                 100

                                 140

                                 144

                                 168

                              Tootmisvõimsus (ühikut)

                              412 539

                              412 305

                              422 716

                              422 862

                                 Indeks

                                 100

                                 100

                                 102

                                 103

                              Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                              33

                              46

                              46

                              54

                                 Indeks

                                 100

                                 140

                                 141

                                 164

                                 Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

                  (84)

                  2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tootmisharu toodang pidevalt, 68 % kogu vaatlusalusel perioodil, samal ajal kui tema tootmisvõimsus püsis suhteliselt stabiilne, kasvades sel perioodil vaid 3 %. Sellest tulenevalt suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 64 %. Sellest suurenemisest hoolimata jäi tootmisvõimsuse rakendamine madalale tasemele ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 54 %-ni.

            5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                  (85)

                  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 6

                     Müügimaht ja turuosa

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Müügimaht (ühikut)

                              107 747

                              146 141

                              164 086

                              185 513

                                 Indeks

                                 100

                                 136

                                 152

                                 172

                              Turuosa (%)

                              30

                              27

                              38

                              35

                                 Indeks

                                 100

                                 91

                                 129

                                 118

                                 Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

                  (86)

                  Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja märkimisväärselt (kokku 72 %).

                  (87)

                  Turuosa vähenes 2013.-2014. aastal 9 %, sest müügimaht kasvas aeglasemalt (36 %) kui tarbimine (49 %). Järgmisel aastal suurenes müügimaht 12 %, samal ajal kui tarbimine vähenes 21 %. Sellest tulenevalt kasvas turuosa 42 %. Lõpuks vähenes liidu turuosa 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 %.

            5.2.3.   Kasv

                  (88)

                  Alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, kui tarbimine kasvas (34 %), suurenes müügimaht (72 %), nagu märgitud põhjenduses 64. Peale selle suurenes sel perioodil 34 % ka muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordi maht, nagu on märgitud põhjenduses 75, samal ajal kui Hiinast pärit impordi maht vähenes 64 % (vt põhjendus 67). Sellest tulenevalt suurenes liidu tootmisharu turuosa 30 %-st 2013. aastal 35 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (5-protsendipunktine kasv).

            5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                  (89)

                  Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 7

                     Tööhõive ja tootlikkus

                              Indeks

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Töötajate arv

                              222

                              265

                              271

                              289

                                 Indeks

                                 100

                                 119

                                 122

                                 130

                              Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

                              607

                              710

                              716

                              785

                                 Indeks

                                 100

                                 117

                                 118

                                 129

                                 Allikas: küsimustiku vastused, hinnang kuuenda tootja kohta (olemasolevate vastuste põhjal).

                  (90)

                  Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kuna toodang suurenes sel perioodil veelgi kiiremini (st 68 %), kasvas tootlikkus, mis kajastab töötaja kohta toodetud keskmist ühikuarvu, 29 %.

            5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                  (91)

                  HRVst pärit impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed esimest korda 2005. aastal. Nende meetmete määra tõsteti 2013. aastal pärast vahepealset läbivaatamist.

                  (92)

                  Nagu märgitud põhjendustes 40 ja 46, ületasid tuvastatud dumpingumarginaalid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil miinimumtaset. HRVst pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 34 %, mis tähendas ka Hiina turuosa vähenemist 66 %-st 2013. aastal 16 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu kirjeldatud põhjenduses 73, lõid Hiinast pärit impordi hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul 1,9 % alla. Kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid võib seetõttu pidada tõhusaks. Liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil oma müügimahtu ja turuosa märkimisväärselt suurendada, mis mõjus positiivselt tema finantsolukorrale ja võimaldas seetõttu taastuda varasema kahjustava dumpingu mõjust.

            5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

      5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                  (93)

                  Viie liidu tootja keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 8

                     Keskmised müügihinnad ja ühikuhinnad

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/ühik)

                              304

                              283

                              280

                              277

                                 Indeks

                                 100

                                 93

                                 92

                                 91

                              Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik)

                              321

                              285

                              285

                              264

                                 Indeks

                                 100

                                 89

                                 89

                                 82

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (94)

                  Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil kokku 9 %. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu 18 %. Vähenemise peamine põhjus oli tooraine (st terase) hinna langus.

            5.3.2.   Tööjõukulud

                  (95)

                  Küsimustikule vastanud viie liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 9

                     Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                              31 607

                              35 860

                              32 403

                              30 519

                                 Indeks

                                 100

                                 113

                                 103

                                 97

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (96)

                  Liidu tootja keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini veidi (3 %). 2013.-2014. aastal see esialgu suurenes, kuid vähenes seejärel pidevalt, langedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastast madalamale tasemele.

            5.3.3.   Varud

                  (97)

                  Küsimustikule vastanud viie liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 10

                     Varud

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Lõppvarud (ühikut)

                              5 949

                              9 509

                              6 011

                              8 048

                                 Indeks

                                 100

                                 160

                                 101

                                 135

                              Lõppvarud protsendina toodangust (%)

                              4

                              5

                              3

                              4

                                 Indeks

                                 100

                                 114

                                 70

                                 80

                                 Allikas: küsimustiku vastused

                  (98)

                  Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2013.-2014. aastal 60 % ja vähenesid seejärel 2014.-2015. aastal 59 %. 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid varud taas 34 %. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid lõppvarud kokkuvõttes 35 %.

                  (99)

                  Kui aga lõppvarusid vaadelda protsendina toodangust, toimus vaatlusalusel perioodil 20 % suurune vähenemine.

            5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                  (100)

                  Küsimustikule vastanud viie liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 11

                     Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele
                              (protsendina (%) müügikäibest)

                              – 5,7

                              – 0,7

                              – 1,7

                              4,6

                                 Indeks

                                 100

                                 187

                                 170

                                 281

                              Rahavoog (eurodes)

                              1 351 755

                              850 864

                              3 391 912

                              4 086 913

                                 Indeks

                                 100

                                 63

                                 251

                                 302

                              Netoinvesteeringud (eurodes)

                              689 176

                              2 072 908

                              782 675

                              837 146

                                 Indeks

                                 100

                                 301

                                 114

                                 121

                              Investeeringutasuvus (kasum protsendina (%) investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

                              – 96

                              – 9

                              – 23

                              68

                                 Indeks

                                 100

                                 190

                                 176

                                 270

                                 Allikas: küsimustiku vastused.

                  (101)

                  Komisjon tegi viie küsimustikule vastanud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks liidus sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus suurenes – 5,7 %-lt 2013. aastal + 4,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Liidu tootmisharu oli kahjumis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  (102)

                  Rahavoog, mis näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada, kahekordistus vaatlusalusel perioodil.

                  (103)

                  Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 21 % ja eriti 2014. aastal, kui need olid 201 % suuremad kui aasta varem. Selle peamiseks põhjuseks oli see, et üks liidu tootja omandas äriüksuse, mis toodab osaliselt käsikahveltõstukeid.

                  (104)

                  Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes – 96 %-lt 2013. aastal 68 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Investeeringutasuvuse kasv (+ 170 %) on kokkuvõttes üldiselt kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega (181 %) vaatlusalusel perioodil.

            5.4.   Järeldus kahju kohta

                  (105)

                  Tänu kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele, eriti pärast nende tõusu 70,8 %-ni 2013. aastal põhjenduses 5 mainitud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi möödudes, sai liidu tootmisharu hakata varasema kahjustava dumpingu mõjust taastuma.

                  (106)

                  Vaatlusalusel perioodil paranesid märgatavalt peaaegu kõik näitajad, täpsemalt tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, tööhõive, tootlikkus, varud, investeeringud ja investeeringutasuvus ning lõpuks kasumlikkus. Ühiku tootmiskulu vähenes osaliselt väiksemate toorainekulude ja tootmismahu suurenemise tulemusena.

                  (107)

                  Ent liidu tootmisharu hakkas varasemast dumpingust taastuma alles hiljuti ja see taastumine on siiski tagasihoidlik. Seda tõendab asjaolu, et liidu tootmisharul õnnestus saada kasumit alles vaatlusaluse perioodi lõpus, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samuti sai liidu tootmisharu hoolimata tarbimise järsust kasvust (+ 46 %) oma turuosa suurendada vaid 5 protsendipunkti võrra.

                  (108)

                  Kokkuvõttes ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Nagu eespool mainitud, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, sest see hakkas taastuma alles hiljuti.

            6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

      6.1.   Sissejuhatav märkus

                  (109)

                  Uurimisel selgus, et import Hiinast toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

                  (110)

                  Arvestades järeldust, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, analüüsiti, kas meetmete aegumise korral oluline kahju korduks. Komisjon võttis seda analüüsi tehes arvesse põhjendustes 49–57 kirjeldatud järeldusi:

                              —

                              HRV märkimisväärne toodang ja vaba tootmisvõimsus (põhjendused 49–51),

                              —

                              Hiina eksportivate tootjate eksporditegevus muude kolmandate riikide turgudel (põhjendused 52–55) ning

                              —

                              liidu turu atraktiivsus (põhjendused 56 ja 57).

                  (111)

                  Lisaks hindas komisjon Hiina impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharule, kui see peaks jätkuma suurtes kogustes.

            6.2.   Hiina impordi võimalikud hinnad liidu turul

                  (112)

                  Selleks et hinnata Hiinast liidu turule suunatud impordi tõenäolisi hindu meetmete kehtetuks tunnistamise korral, kasutas komisjon Hiina impordi hindu ilma läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatud dumpinguvastaste tollimaksudeta. Selle põhjal lööksid Hiina hinnad liidu tootmisharu müügihinnad keskmiselt umbes 41 % alla, nagu on märgitud eespool põhjenduses 73.

                  (113)

                  Sellise suure hinnasurvega kokku puutudes väheneb liidu tootmisharu kasumlikkus tõenäoliselt kohe, millega kaasneb isegi tagasi kahjumisse jõudmise risk. Liidu tootmisharu on kas sunnitud oma hindu langetama, millel on kasumlikkusele otsene negatiivne mõju, või ta võib oma hinnad muutmata jätta, püüdes kasumlikkust säilitada. Nagu varem täheldatud, mõjuks see siiski tema müügimahule negatiivselt, tuues kasu Hiina eksportijatele. Müügimahu vähenemise korral suureneks ka püsikulude osakaal ühiku kohta, eriti kuna tegemist on kapitalimahuka tootmisharuga. See mõjuks omakorda negatiivselt liidu tootmisharu kasumlikkusele. Seega ei oleks liidu turul müügihindade hoidmine läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga samal tasemel toimiv strateegia, kuna see ei oleks pikas perspektiivis jätkusuutlik.

                  (114)

                  Lisaks peab kirjeldatud stsenaarium paika isegi juhul, kui arvestada tarbimise kasvu. Kuna Hiinas on väga suur vaba tootmisvõimsus, mis eksporditaks tõenäoliselt liidu turule hindadega, mis löövad liidu tootmisharu hinnad umbes 41 % alla, ei suudaks liidu tootmisharu Hiinast pärit impordi eeldatava olulise taastumisega toime tulla ning see import ei võtaks üle üksnes liidu tootmisharu praeguse turuosa, vaid tõenäoliselt ka suurenenud tarbimise. Sellega seoses meenutatakse, et esimese aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina impordi turuosa 83 %.

                  (115)

                  Hiinast pärit impordi hindadel (ilma tollimaksuta) põhinev turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 75 %, mis võimaldab anda põhjendatud hinnangu ka võimalikele turuhinnast madalama hinnaga müümise marginaalidele meetmete aegumise korral.

            6.3.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

                  (116)

                  Nagu põhjenduses 77 kirjeldatud, võttis vaatlusalusel perioodil suureneva tarbimisega turul suure osa Hiina turuosast üle Malaisiast pärit import. Seega sellal kui Malaisia turuosa suurenes 33 protsendipunkti võrra, vähenes Hiina oma 50 protsendipunkti võrra. Samal ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa ainult 5 protsendipunkti.

                  (117)

                  Meetmete aegumise korral lööksid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad tõenäoliselt märkimisväärselt alla, nagu nähtub põhjendusest 112. Hiinast pärit impordi hinnad (ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta) on vaatlusalusel perioodil olnud pidevalt madalamad ka Malaisiast pärit impordi hindadest samal perioodil, välja arvatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui need olid 3 % kõrgemad.

                  (118)

                  Tõenäoliselt saaksid Hiina eksportivad tootjad oma hindu turuosa taastamiseks veelgi alandada. Seda näitab selgelt Hiina ekspordi andmebaasis registreeritud muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatase, mida on kirjeldatud põhjenduses 54 (16).

                  (119)

                  Selle põhjal võib eeldada, et Hiinast pärit madala hinnaga import mõjutab tõenäoliselt nii liidu tootmisharu müügimahtu kui ka Malaisiast pärit impordi mahtu. Kuna liidu tootmisharu hinnad olid Malaisiast pärit impordi hindadest keskmiselt kõrgemad, võib eeldada ka seda, et Hiinast pärit import mõjutab liidu tootmisharu müüki palju negatiivsemalt kui Malaisiast pärit importi, sest liidu tootmisharu klientidel on Malaisia tarnijate klientidest tunduvalt mõjuvam põhjus minna üle Hiina tarnijatele.

                  (120)

                  Selle põhjal on tõenäoline, et Hiina import, mis (taas)siseneks liidu turule madala hinnaga, suudaks oma turuosa taastada peamiselt liidu tootmisharu arvelt.

                  (121)

                  Mis puudutab Vietnamist pärit importi, mille turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 9 protsendipunkti võrra, siis selle suhtes toimub praegu põhjenduses 7 mainitud meetmetest kõrvalehoidmise uurimine, mis algatati seetõttu, et see import on väidetavalt pärit Hiinast.

                  (122)

                  Põhjenduses 78 esitatud Vietnamist pärit impordi hind oli igal juhul kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalam kui liidu tootmisharu müügihind. Nagu eespool kirjeldatud, leitakse seetõttu, et liidu tootmisharu klientidel on rohkem põhjust Hiinast pärit madala hinnaga impordile üle minna kui Vietnami tarnijate klientidel. Vietnami tarnijad müüsid käsikahveltõstukeid liidu turul juba Hiinast pärit impordi hinnast madalama hinnaga, välja arvatud 2014. aastal. Selle põhjal võib eeldada, et tõenäoliselt mõjutab Hiina import liidu tootmisharu palju negatiivsemalt kui Vietnami importi.

            6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

                  (123)

                  Kokkuvõttes näitas uurimine, et Hiinast pärit import toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et HRV toodang ja vaba tootmisvõimsus on märkimisväärsed; leidis, et Hiina eksportivad tootjad müüvad kolmanda riigi turul madalama hinnaga kui liidu turul; võttis arvesse Hiina eksportivate tootjate pidevat kohalolekut liidu turul ning märkis, et kehtivatest meetmetest on püütud kõrvale hoida. Peale selle lööksid komisjoni hinnangul meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiinast pärit impordi tõenäolised hinnad liidu hinnad märkimisväärselt alla ja oleksid liidu tootmisharu hindadest madalamad. Kõigele lisaks leidis komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks muudest kolmandatest riikidest pärit impordil liidu tootmisharule väiksem mõju kui Hiinast pärit impordil. Eeltoodu põhjal võib järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise.

            7.   LIIDU HUVID

                  (124)

                  Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

            7.1.   Liidu tootmisharu huvid

                  (125)

                  Komisjon leidis, et liidu tootmisharu on hakanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast dumpingust taastuma. Kui aga Hiina suhtes kehtestatud meetmed kehtetuks tunnistataks, on kahju taasteke tõenäoline, kuna liidu tööstusharu oleks avatud potentsiaalselt suuremahulisele dumpinguhindadega impordile Hiinast, mis tooks kaasa märkimisväärse hinnasurve.

                  (126)

                  Selle tagajärjel liidu tootmisharu majanduslik olukord tõenäoliselt halveneks, mis tähendaks müügimahu ja turuosa märkimisväärset vähenemist ning tooks tõenäoliselt kaasa kahjumi.

                  (127)

                  Meetmete säilitamine seevastu võimaldaks liidu tootmisharul oma hiljuti saavutatud positiivset majanduslikku olukorda kindlustada.

            7.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

                  (128)

                  Komisjon võttis uurimismenetluse algatamisel ühendust 12 teadaoleva importija ja üheksa teadaoleva kasutajaga. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu vormile ega esitanud märkusi. Vastust uuringu vormile ega märkusi ei saadud ka üheltki kasutajalt.

                  (129)

                  Meenutatakse, et 2005. aastal esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimise ja 2011. aastal nende meetmete pikendamiseni viinud aegumise läbivaatamise käigus leiti, et meetmetel ei oleks liidu importijatele ja kasutajatele erilist mõju.

                  (130)

                  Kuna puuduvad uued tõendid, mille põhjal saaks jõuda teistsugusele järeldusele, järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid või kasutajaid märkimisväärselt.

            7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

                  (131)

                  Komisjon järeldas eeltoodu põhjal, et ei ole mõjuvaid liidu huvidega seotud põhjusi, mis räägiksid vastu lõplike dumpinguvastaste meetmete säilitamisele HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes.

            8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                  (132)

                  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ei esitatud ühtegi eespool esitatud järeldusi vaidlustavat märkust.

                  (133)

                  Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks HRVst pärit käsikahveltõstukite impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

                  (134)

                  Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei avaldanud arvamust,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011, 8427900013 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011, 8431200013 ja 8431200019) alla kuuluvate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade, st šassii ja hüdraulikaseadmete impordi suhtes, mida on laiendatud samasugusele tootele, mis esitatakse importimisel koos nn kaalunäidusüsteemiga, mis koosneb šassiisse sisseehitamata kaalumismehhanismist, see tähendab, mis ei ole käsikahveltõstukisse sisse ehitatud, ning kuulub praegu TARICi koodide 8427900030 ja 8431200050 alla. Määruse kohaldamisel käsitatakse käsikahveltõstukeid kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmeid, mida liigendkäepideme abil käsitsi lükatakse, tõmmatakse ja juhitakse siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud üksnes koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine nende kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks (tõstukid); ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad); iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) või iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).
      2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                  Äriühing

                  Tollimaksumäär (%)

                  TARICi lisakood

                  Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, HRV

                  70,8

                  A603

                  Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd.

                  54,1

                  A070

                  Kõik muud äriühingud

                  70,8

                  A999

            3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 29. november 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

         (2)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1174/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate kaubaaluste käsivedukitele [termin on muutunud, uus termin on: „käsikahveltõstukid“] ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 189, 21.7.2005, lk 1).

         (3)  Nõukogu 17. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 684/2008, milles täpsustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala (ELT L 192, 19.7.2008, lk 1).

         (4)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 499/2009, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taist pärinevana või mitte (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1).

         (5)  Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte (ELT L 268, 13.10.2011, lk 1).

         (6)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 372/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 112, 24.4.2013, lk 1).

         (7)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 946/2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 265, 5.9.2014, lk 7).

         (8)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1346, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile (ELT L 214, 9.8.2016, lk 1).

         (9)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 34, 29.1.2016, lk 15).

         (10)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 373, 12.10.2016, lk 3).

         (11)  Komisjoni 19. juuli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1348, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013, kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Vietnamist lähetatud asjaomaste toodete impordi puhul, olenemata sellest, kas neid tooteid deklareeritakse Vietnamist lähetatud impordina või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimiskohustus (ELT L 188, 20.7.2017, lk 1).

         (12)  www.trademap.org, turuanalüüs ja -uuringud, Rahvusvaheline Kaubanduskeskus (ITC).

         (13)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1346 (millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile) parandus (ELT L 202, 3.8.2017, lk 8).
      (14)

         Allikas: USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni interaktiivne kaubandusandmete veeb (USITC DataWeb), kus kasutatakse USA statistikaametilt (Bureau of the Census) saadud andmeid.

         (15)  Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjaomane kaubakood hõlmab ka muid tooteid, täpsemalt tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid, mille ühikuhind on kõrgem. Sellise andmebaasi kasutamine võib näidata käsikahveltõstukite ekspordihindu liiga kõrgena.

         (*1)  Välja arvatud Malaisia ja Vietnam.

         Allikas: Eurostati statistika ja artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav statistika (Malaisia kohta 2014. aastal).

         (16)  Siinkohal tuleb meenutada, et Hiina ekspordistatistika andmebaasi asjaomane CN-kood hõlmab ka muid tooteid, täpsemalt „tõste- või teisaldusmehhanismiga varustatud mootorita veokeid“, millel on kõrgem ühikuhind.