title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1799, 7. oktoober 2016, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid krediidiriski puhul krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 ja artikli 136 lõike 3 kohase sidumise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 275/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1799,
   7. oktoober 2016,
   millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid krediidiriski puhul krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 ja artikli 136 lõike 3 kohase sidumise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta, (1) eriti selle artikli 136 lõike 1 kolmandat lõiku ja artikli 136 lõike 3 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna nendes käsitletakse krediidiriski hinnangute (v.a väärtpaberistamise positsioonidega seotud hinnangud) sidumist krediidikvaliteedi astmetega. Selleks et tagada ühtsus nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma ühel ajal, ning muuta isikute jaoks, kelle suhtes on nendega kehtestatud kohustusi, lihtsamaks tervikliku ülevaate saamine ja kompaktne juurdepääs, on soovitatav koondada kõik krediidiriski hinnangute (v.a väärtpaberistamise positsioonidega seotud hinnangud) sidumist krediidikvaliteedi astmetega käsitlevad määrusega (EL) nr 575/2013 nõutud regulatiivsed tehnilised standardid ühte määrusesse.

               (2)

               Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõikes 1 on ette nähtud, et kõigi krediidikvaliteeti hindavate asutuste puhul tuleb täpsustada, millisele sama määruse 2. jao kohasele krediidikvaliteedi astmele krediidikvaliteeti hindava asutuse antud asjaomane krediidikvaliteedi hinnang vastab („krediidikvaliteedi astmetega sidumine“). Krediidikvaliteeti hindav asutus on reitinguagentuur, mis on registreeritud või sertifitseeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (2) kohaselt või krediidireitinguid andev keskpank, mis ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse.

               (3)

               Segadust võivad tekitada teatavad määruses (EÜ) nr 1060/2009 ja määruses (EL) nr 575/2013 kasutatud samalaadsed terminid ja mõisted. Inglise keeles osutab määruses (EL) nr 575/2013 credit assessment nii krediidikvaliteeti hindavate asutuste määratud reitingukategooriate tähistele kui ka konkreetsele varale reitingu andmise tegevusele. Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 3 lõike 1 punktides h ja a tehakse neil selgelt vahet, kasutades vastavalt „reitingukategooriat“ ja tegevuse tulemuseks olevat „krediidireitingut“. Kuna nimetatud konkreetsetele mõistetele osutades on vaja neid eristada ja arvestades mõlema määruse vastastikkust täiendavust, tuleks segaduse vältimiseks lähtuda määruses (EÜ) nr 1060/2009 kasutatud täpsemast terminoloogiast.

               (4)

               Kuna määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 4 lõike 1 kohaselt lubatakse krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kasutada krediidireitinguid regulatiivsetel eesmärkidel üksnes juhul, kui need on andnud liidus asutatud ja kõnealuse määruse kohaselt registreeritud või sertifitseeritud reitinguagentuurid, peaks krediidikvaliteeti hindavate asutuste krediidikvaliteedi hinnangute sidumine krediidikvaliteedi astmetega hõlmama kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti a kohasele „krediidireitingu“ määratlusele vastavaid krediidikvaliteedi hinnanguid. Kuna määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 kohaselt nõutakse krediidikvaliteedi hinnangute sidumist krediidikvaliteedi astmetega kõikide krediidikvaliteeti hindavate asutuste puhul, ning kuna selliste asutuste määratlus hõlmab kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti 98 kohaselt ka krediidireitinguid andvaid keskpanku, kes ei kuulu määruse (EÜ) nr 1060/2009 kohaldamisalasse, peaks krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingukategooriate puhul krediidikvaliteedi hinnangute vastavus krediidikvaliteedi astmetele hõlmama ka kõnealuseid krediidireitinguid. Määrus (EL) nr 575/2013 takistab standardmeetodi raames teatavate varaklasside (nt omakapital) puhul krediidireitingute kasutamist. Seega tuleks krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete sidumisel hõlmata fikseeritud tulumääraga ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate hindamisel ainult sellised ettevõtjad, kes sõltuvad üksnes alusvara krediidikvaliteedist.

               (5)

               Krediidikvaliteedi astmetega sidumise eesmärk on määrata krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingukategooriatele asjakohased määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud riskikaalud. Seega peaks olema iga reitingukategooria puhul võimalik lisaks riski suhtelistele erinevustele kindlaks teha ka riskide absoluuttasemed, tagades standardmeetodi raames sobivad kapitalitasemed.

               (6)

               Kuna eri krediidikvaliteeti hindavates asutustes kasutatakse erinevaid meetodeid, on krediidikvaliteedi astmetega sidumise metoodika objektiivsus ja kooskõla otsustava tähtsusega, et tagada asutustele võrdsed tingimused ning krediidikvaliteeti hindavate asutuste õiglane kohtlemine. Sel põhjusel on kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tegurite kasutamise eeskirjade väljatöötamisel ning nende võrdlemisel võrdlusalusega vaja lähtuda eelmisest õigusraamistikust, nimelt krediidikvaliteeti hindavate asutuste tunnustamise 30. novembril 2010. aastal ajakohastatud suuniste („Revised Guidelines on the recognition of External Credit Assessment Institutions“) 3. osast, et nii tagada sujuv üleminek käesolevas määruses sätestatud krediidikvaliteedi astmetega sidumisele. See tagaks ka kooskõla selle valdkonna rahvusvaheliste standarditega, mida omakorda kajastatakse 2006. aasta juunis avaldatud dokumendi „Basel II: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version“ (kapitali mõõtmise ja kapitalinõuete rahvusvahelise lähendamise läbivaadatud raamistik) 2. lisas.

               (7)

               Krediidikvaliteeti hindavate asutuste kasutatavad makseviivituse määratlused võivad erineda neist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 178, nagu on kajastatud määruses (EÜ) nr 1060/2009 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/2 (3). Sellegipoolest tuleks välisreitingu saanud riskipositsioonide puhul nõutava kapitali üldtaseme muutmata jätmise tagamiseks käesoleva määruse kohaldamisel makseviivituse määratlemiseks kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis c osutatud võrdlusaluse kalibreerimiseks kasutatud liiki makseviivituse juhte.

               (8)

               Krediidikvaliteedi astmetega sidumise all peetakse silmas krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingukategooriate vastavust usaldatavusjärelevalve jaoks määratletud regulatiivsele skaalale. Seega tuleks seda kontseptsiooni selgelt eristada kontseptsioonist, mille kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 21 lõike 4b kohaselt kohustatud aruannet esitama, et investorid saaksid hõlpsalt võrrelda kõiki reitingu saanud üksuse kohta olemasolevaid krediidireitinguid. Samuti ei osuta käesoleva määruse kohaldamisel „krediidikvaliteedi astmetega sidumine“ muudes raamistikes, nt eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus, välja töötatud krediidikvaliteedi astmetega sidumisele, kuna need võivad põhineda teistsugusel metoodikal ja teistsugustel määratlustel.

               (9)

               Iga asjakohase reitingukategooriate rühma („reitinguskaala“) jaoks tuleks krediidikvaliteedi astmed siduda eraldi. Kui krediidikvaliteeti hindava asutuse reitinguskaala on kõigi riskipositsiooni klasside puhul ühesugune, ei tohiks erineda ka krediidikvaliteedi astmete vastavus, et tagada riskikaalude eristamine määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud riskipositsiooni klasside lõikes. Kui krediidikvaliteeti hindaval asutusel on mitu reitinguskaalat, siis tuleks krediidikvaliteedi astmete sidumisel arvestada seda, kuidas krediidikvaliteeti hindav asutus on need omavahel suhestanud.

               (10)

               Määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 3 lõike 1 punktis x osutatud mittetellitud reitingud tuleks krediidikvaliteeti hindava asutuse krediidikvaliteedi astmetega sidumisse kaasata, tingimusel et neid reitinguid saab määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 4 lõike 1 kohaselt kasutada regulatiivsetel eesmärkidel ning Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) on kinnitanud, et nende kvaliteet ei erine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 138 kohaselt kõnealuse krediidikvaliteeti hindava asutuse tellitud krediidireitingutest.

               (11)

               Krediidikvaliteedi astmetega sidumiseks tuleks kasutada nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid tegureid, kusjuures kvalitatiivseid tegureid arvestatakse teises etapis ja olenevalt vajadusest ning eelkõige siis, kui kvantitatiivsetest teguritest ei piisa. Seetõttu peaks kvalitatiivsed tegurid olema abiks kvantitatiivsetel teguritel põhinenud esialgse vastavuse läbivaatamisel, parandamisel ja täiendamisel, juhul kui selline läbivaatamine on õigustatud ja vajalik. Sellist kaheastmelist lähenemisviisi on vaja, et aidata kaasa krediidikvaliteedi astmetega sidumise objektiivsusele ja tagada, et krediidikvaliteedi astmetega sidumine tõepoolest näitab krediidikvaliteeti hindavate asutuste reitingukategooriate vastavust usaldatavusjärelevalve jaoks kindlaks määratud regulatiivsele skaalale.

               (12)

               Usaldatavuse ja turu huvisid tasakaalustades tuleb vältida selliste krediidikvaliteeti hindavate asutuste põhjendamatut materiaalset kahjustamist, kelle esitatav kvantitatiivne teave on piiratud, kuna nad sisenesid turule teistest hiljem. Seetõttu tuleks krediidikvaliteedi astmetega sidumisel leevendada kvantitatiivsete tegurite olulisust. Krediidikvaliteedi astmetele vastavust tuleks ajakohastada, kui see osutub pärast käesoleva määruse jõustumist kogutud kvantitatiivse teabe kajastamiseks vajalikuks.

               (13)

               Sama reitingukategooriaga kirjetega seotud makseviivituse määra tuleks käsitleda kõige tüüpilisema kvantitatiivse tegurina ning see tuleks arvutada sellistele kirjetele vastavate makseviivituse andmete alusel. Kui selliste kirjete kohta ei ole piisavalt makseviivituse andmeid, tuleks sellegipoolest arvutada hinnanguline makseviivituse määr, lähtudes asjaomase krediidikvaliteeti hindava asutuse arvamusest ja makseviivituse tõenditest, mis seonduvad kirjetega, millele on määratud krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiv reitingukategooria.

               (14)

               Selleks, et tagada võrreldavus kõikide krediidikvaliteeti hindavate asutuste lõikes, peaks makseviivituse arvutamine vastama teatavatele nõuetele. Näiteks tuleks seda mõõta kolmeaastase ajavahemiku jooksul, et oleks võimalik täheldada märkimisväärset hulka makseviivitusi ajal, kui risk on väga väike, ja selles tuleks arvestada väljavõtmistega, et vältida riskide alahindamist. Lisaks ei peaks see sisaldama ei avaliku sektori reitinguid ega emissioonide reitinguid, kuna esimesel juhul esineb makseviivitusi harva, ja teisel juhul selleks, et vältida makseviivituse määrade kallutamist selliste emitentide kasuks, kes on palju emiteerinud.

               (15)

               Makseviivituse määrad tuleks võimalusel iga reitingukategooria all arvutada nii pika vaatlusaja kui ka lühikese vaatlusaja arvestuses. Neist esimene peaks olema krediidikvaliteedi astmetega sidumise alus ning teine peaks andma varakult märku reitingukategooria riskitaseme võimalikust tõusust või langusest. Kui saadaval ei ole piisaval arvul krediidireitinguid, siis tuleks arvutada üksnes pikaajaline makseviivituse määr, sest lühiajalise makseviivituse määra arvutamisel oleks ebakindlus liiga suur. Sellisel juhul peaksid reitingukategooria riskitaseme võimalikust tõusust märku andma kvalitatiivsed tegurid.

               (16)

               Krediidikvaliteedi astmetega sidumisel on olulisel kohal, kuidas krediidikvaliteeti hindav asutus on määratlenud sama reitingukategooriaga kirjetega seonduvat makseviivitust. Makseviivituse rangema määratluse tulemusel võivad makseviivituse määrad kujuneda kõrgemaks kui teiste vähem rangete makseviivituse määrade definitsioonide puhul. Seega tuleks krediidikvaliteedi astmetega sidumise täpsuse tagamiseks hinnata, milline on makseviivituse määratluse mõju makseviivituse määra arvutamisel.

               (17)

               Kui makseviivituse andmeid on vähe, tuleks arvestada reitingukategooria puhul vaadeldud ajavahemikku, et tagada krediidikvaliteedi astmetega sidumisel kooskõla kõigi krediidikvaliteeti hindavate asutuste lõikes. Seega võivad lühikese ajavahemiku valimisel osad kirjed kvalifitseeruda konkreetse riskitaseme alla. Siiski võib samu kirjeid iseloomustada märkimisväärselt erinev riskitase siis, kui seda hinnatakse makseviivituse määra arvutamiseks valitud kolmeaastase ajavahemiku jooksul. See tegur tuleks kindlaks teha ja seda tuleks krediidikvaliteedi astmetega sidumisel asjakohaselt arvesse võtta.

               (18)

               Reitingukategooria tähendus ja selle suhteline koht reitinguskaalal peaks olema abiks eriti siis, kui kvantitatiivsed tegurid ei ole kättesaadavad, kuid teada on lähedase reitingukategooria krediidikvaliteedi astmetega sidumise tulemused. Sel eesmärgil tuleks krediidikvaliteedi astmeid iseloomustada selliste näitajatega nagu emitendi finantskohustuste täitmise suutlikkus, tema tundlikkus majandusolukorra suhtes või makseviivituse ohu lähedus.

               (19)

               Samuti tuleks arvesse võtta reitingukategooriaga kirjete üldriski tegureid. Reitingukategooriaga kirjete suurust ja tegevuse mitmekesistamise määra tuleks käsitada aluseks oleva riskiprofiili asjakohaste näitajatena. Samuti peaks olema võimalik arvestada kvalitatiivsete teguritena muid sama reitingukategooriaga kirjetele määratud krediidivõimelisuse näitajaid, et anda lisateavet asjaomase reitingukategooria makseviivitusega seotud käitumise kohta. Erinevate krediidivõimelisuse näitajate asjakohasust, objektiivsust ja usaldusväärsust tuleks enne seda, kui neid kasutatakse krediidikvaliteedi astmetega sidumiseks, hoolikalt analüüsida.

               (20)

               Pidades silmas rahvusvaheliste standarditega kooskõla tagamist, tuleks krediidikvaliteedi astmetega sidumise otstarbel kasutada 2006. aasta juunis avaldatud dokumendis „Basel II: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version“ (kapitali mõõtmise ja kapitalinõuete rahvusvahelise lähendamise läbivaadatud raamistik) esitatud pika- ja lühiajaliste makseviivituse määrade võrdlusaluseid. Siiski tuleks sätestada üksikasjalikumad eeskirjad, millega võtta arvesse seda, kui palju erinevaid krediidikvaliteeti hindavaid asutusi praegu ELi turul tegutseb, ja seda, et nende makseviivituse määrad võivad praeguse võrdlusaluse aluseks olnud rahvusvaheliste krediidikvaliteeti hindavate asutuste mustritest oluliselt kõrvale kalduda. Täpsemalt tuleks pikaajalises võrdlusaluses määratleda vahemik, mille kaudu arvestada sellega, et iga krediidikvaliteedi astmega võivad kokku sobida erinevad väärtused.

               (21)

               Reitingukategooriate esialgsel sidumisel krediidikvaliteedi astmega tuleks lähtuda nende pikaajalise makseviivituse määra ja pikaajalise võrdlusaluse võrdlusest ning kvalitatiivsete tegurite antud teabest.

               (22)

               Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 teise lõigu kohaselt tuleks krediidikvaliteedi astme vastavuse asjakohasust tihti läbi vaadata, sest pikaajaline makseviivituse määr võib muutuda selliseks, mis oleks tüüpiline muu krediidikvaliteedi astme jaoks. Sellel eesmärgil tuleks reitingukategooria piires esinenud hiljutisi lühiajalisi makseviivituse määrasid korrapäraselt kontrollida võrdluses nende asjakohaste võrdlusalustega („seire“ ja „käivitamise“ läved). Kui lühiajalisi võrdlusaluseid ületatakse kahe järjestikuse kaheaastase perioodi jooksul, siis võib see olla hindamisstandardite nõrgenemise märguanne, mis võib viidata sellele, et uus aluseks olev pikaajaline makseviivituse määr on tüüpiline mõne vähem soodsa krediidikvaliteedi astme jaoks. See märguanne oleks asjakohasem siis, kui ületatakse käivitusläve, mitte seireläve. Konkreetselt võiks juba ühe kõrgeimate reitingukategooriatega seonduva kirje makseviivitus käivitada seda kirjet hinnanud konkreetse krediidikvaliteeti hindava asutuse suhtes krediidikvaliteedi astmete vastavuse läbivaatamise.

               (23)

               Krediidikvaliteedi astmete sidumisel uute krediidikvaliteeti hindavate asutuste hõlmamiseks tuleks vajaduse korral esitada läbivaadatud tehniliste standardite eelnõud.

               (24)

               Kuna igal ajal peab olema tagatud vastavus määrusele (EL) nr 575/2013, on krediidikvaliteedi astmetele vastavuse toimimist vaja pidevalt seirata.

               (25)

               Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille EBA, ESMA ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) (edaspidi „Euroopa järelevalveasutused“) ühiselt komisjonile esitasid.

               (26)

               Komisjon teavitas 29. märtsil 2016 Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteed kavatsusest kiita rakenduslike tehniliste standardite eelnõu heaks muudatustega, et tagada usaldatavusjärelevalve tugevuse ja edasise kontsentreerumise ennetamise vajaduse vaheline tasakaal olukorras, kui krediidireitingute turg on kontsentreerunud ja kolm suurt krediidikvaliteeti hindavat asutust valitsevad 90 % turust. Komisjon rõhutas teatises eelkõige, et on vaja vältida kolme aasta möödumisel automaatset konservatiivsemat krediidikvaliteedi astmetega sidumist kõikide krediidikvaliteeti hindavate asutuste suhtes, kes on andnud välja liiga vähe reitinguid ning olenemata nende reitingute kvaliteedist, kuna selline lähenemisviis võib luua turule sisenemist takistava regulatiivse tõkke ja kahjustada väiksemate/uuemate krediidikvaliteeti hindavate asutuste konkurentsivõimet pelgalt seetõttu, et nad ei anna välja nii palju reitinguid kui suured turgu valitsevad ettevõtjad. 12. mail 2016 kinnitas Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee ametlikus arvamuses algset seisukohta ega esitanud uuesti rakenduslikku tehnilist standardit, mis vastaks komisjoni muudatusettepanekutele.

               (27)

               Selleks, et tagada tasakaal tugeva usaldatavusjärelevalve ja krediidireitingute turul oleva konkurentsi vahel, tuleks muuta rakenduslike tehniliste standardite eelnõus sätteid, mis võivad väikseimaid/uuemaid krediidikvaliteeti hindavaid asutusi turule teistest hiljem sisenemise tõttu põhjendamatult materiaalselt kahjustada, eriti sätteid, milles käsitletakse piiratud andmete korral konservatiivsema kohtlemise kohaldamist, uue krediidikvaliteedi astmetele vastavuse automaatset jõustumist alates 2019. aastast, samuti sätet, milles käsitletakse krediidikvaliteedi astmetele vastavuse läbivaatamist ja 2019. aastast kohaldatavaid asjaomaseid tabeleid.

               (28)

               EBA, ESMA ja EIOPA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke kaasnevaid kulusid ja tulusid ning palunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt asutatud pangandussektori sidusrühmade kogu arvamust; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (6) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I JAOTIS

      KVANTITATIIVSED TEGURID, KVALITATIIVSED TEGURID JA VÕRDLUSALUS

      1. PEATÜKK

         Kvantitatiivsed tegurid

   Artikkel 1
   Reitingukategooria krediidikvaliteedi astmetega sidumise kvantitatiivsed tegurid
   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis a osutatud kvantitatiivsed tegurid on sama reitingukategooriaga kirjete lühiajalised ja pikaajalised makseviivituse määrad, nagu on sätestatud artiklites 2–6.
   Artikkel 2
   Kvantitatiivsete tegurite arvutamiseks kasutatud kirjed
   Artiklis 1 osutatud makseviivituse määrade arvutamisel tuginetakse üksnes sellistele kirjetele, millele krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiv krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud sama reitingukategooria ja mis vastavad kõikidele järgmistele nõuetele:

               a)

               need kuuluvad delegeeritud määruse (EL) 2015/2 artikli 3 punktis a osutatud „ettevõtete reitingute“ hulka ja on antud emitendi järgi;

               b)

               neile on antud üks järgmistest:

                           i)

                           tellitud krediidireiting;

                           ii)

                           määruse (EL) nr 575/2013 artikli 138 nõuetele vastav mittetellitud krediidireiting.

      1. jagu

         Reitingukategooria kvantitatiivsete tegurite arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid

   Artikkel 3
   Otsustamine, kas saadaval on piisaval arvul krediidireitinguid
   1.   Lühiajalise makseviivituse määra arvutamise otstarbel peetakse krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbivalt krediidikvaliteeti hindavalt asutuselt sama reitingukategooria saanud kirjete arvu piisavaks, kui kirjed vastavad kõikidele järgmistele nõuetele:

               a)

               need on reitingukategooria tajutava riskiprofiili suhtes piisavad, arvestades näitajana selliste kirjete arvu, mis kujutavad endast artikli 14 punktis a osutatud reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra võrdlusaluse pöördväärtust;

               b)

               need on sama reitingukategooriaga kirjete viimaste kogumite jaoks tüüpilised.

         2.   Pikaajalise makseviivituse määra arvutamise otstarbel peetakse krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbivalt krediidikvaliteeti hindavalt asutuselt sama reitingukategooria saanud kirjete arvu piisavaks, kui saadaval on vähemalt 10 viimast lühiajalist makseviivituse määra, millele on osutatud lõikes 1.
   Artikkel 4
   Reitingukategooria lühiajaliste makseviivituse määrade arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid
   1.   Kui artikli 3 lõike 1 kohaselt on saadaval piisaval arvul krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 osutatud lühiajalised makseviivituse määrad arvutada lõigetes 2–5 kirjeldatud viisil.
   2.   Reitingukategooria lühiajalised makseviivituse määrad arvutatakse 3-aastase ajavahemiku kohta suhtarvuna, kus

               a)

               nimetaja on selliste sama reitingukategooriaga kirjete arv, mis olid olemas juba ajavahemiku alguses;

               b)

               lugeja on selliste punktis a osutatud kirjete arv, mis on enne ajavahemiku lõppu sattunud makseviivitusse.

         3.   Kirjeid, mis võeti välja enne ajavahemiku lõppu ja mis ei sattunud makseviivitusse, arvestatakse üksnes lõike 2 punktis a osutatud lühiajaliste makseviivituse määrade nimetajas ja nende kaal on 50 %. Makseviivitusse sattunuks loetakse kõik kirjed, mille kohta on tõendeid, et need olid enne makseviivituse tekkimist tagasi võetud.
   4.   Kirjed loetakse lõike 2 punktis b täpsustatud lugeja alla kuuluvateks makseviivituses olevateks kirjeteks, kui esines üks järgmist liiki juhtudest:

               a)

               pankrotiavaldus või pankrotivara haldamine, mille tulemusel tõenäoliselt tekiks tulevikus lepinguliste võlateenindusmaksete vahele jätmine või viivitus;

               b)

               lepingulise intressi- või põhimakse vahele jätmine või tasumisega viivitamine, v.a juhul, kui makse tehakse lepingus lubatud ajapikenduse jooksul;

               c)

               probleemne vahetus, kui pakkumisest tuleneb, et investori saadav väärtus on väiksem, kui algsetes väärtpaberites lubatud;

               d)

               reitingu saanud üksuse suhtes kohaldatakse tema finantsseisundi tõttu märkimisväärset regulatiivset järelevalvet.

         5.   Lühiajalised makseviivituse määrad arvutatakse sama reitingukategooriaga kirjete kõigi kogumite kohta kaks korda aastas, võttes aluseks iga aasta 1. jaanuari ja 1. juuli.
   Artikkel 5
   Reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid
   1.   Kui artikli 3 kohaselt on saadaval piisaval arvul krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 osutatud pikaajalised makseviivituse määrad arvutada kooskõlas lõigetega 2–4.
   2.   Pikaajaline makseviivituse määr arvutatakse vähemalt viimase 20 artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalise makseviivituse määra kaalutud keskmisena. Kui kättesaadavad lühiajalised makseviivituse määrad hõlmavad pikemat perioodi ja on asjakohased, siis kasutatakse sellise pikema perioodi lühiajalisi makseviivituse määrasid. Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalise makseviivituse määrasid on saadaval alla 20, siis hinnatakse ülejäänud lühiajalisi makseviivituse määrasid 20 lühiajalise makseviivituse määra perspektiivis.
   3.   Lõikes 2 osutatud kaalutud keskmise saamiseks peavad artikli 4 kohaselt arvutatud lühiajalised makseviivituse määrad sisaldama viimast majanduslanguse perioodi. Sellise majanduslanguse perioodi kestus peab olema üks või mitu poolaastat, kui reitinguga kirjete peamistes geograafilistes võrdluspiirkondades oli SKP kasvumäär negatiivne.
   4.   Lõikes 2 osutatud kaalutud keskmise saamiseks kohaldatakse järgmist:

               a)

               artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalised kasvumäärad kaalutakse artikli 4 lõike 2 punktis a täpsustatud kirjete arvu alusel;

               b)

               hinnangulist lühiajalise makseviivituse määra kaalutakse selliste sama reitingukategooriaga kirjete hinnangulise arvu alusel, mis olid olemas juba ajavahemiku alguses.

         Kaaludega tagatakse, et täielikus majandustsüklis on piisavalt esindatud nii majanduslangusaastad kui ka muud aastaid.

      2. jagu

         Reitingukategooria kvantitatiivsete tegurite arvutamine, kui saadaval ei ole piisavalt krediidireitinguid

   Artikkel 6
   Kasutatud kirjed ja reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra arvutamine, kui saadaval ei ole piisavalt krediidireitinguid
   Kui saadaval ei ole piisaval arvul artiklis 3 osutatud krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 täpsustatud pikaajalise krediidireitingu määra arvutamisel arvestada, et

               a)

               see peab põhinema krediidikvaliteeti hindava asutuse hinnangul sama reitingukategooria kõikide kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punkti a kohaselt;

               b)

               punktis a osutatud hinnangut tuleb täiendada selliste makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate kirjete arvuga, millele krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiv krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud sama reitingukategooria.

      2. PEATÜKK

         Kvalitatiivsed tegurid

   Artikkel 7
   Reitingukategooria krediidikvaliteedi astmetega sidumise kvalitatiivsed tegurid
   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis b osutatud kvalitatiivsed tegurid on järgmised:

               a)

               krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatav makseviivituse määratlus, nagu osutatud artiklis 8;

               b)

               reitingukategooria puhul krediidikvaliteeti hindava asutuse arvestatav ajavahemik, nagu osutatud artiklis 9;

               c)

               reitingukategooria tähendus ja selle suhteline positsioon krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitinguskaalal, nagu osutatud artiklis 10;

               d)

               samasse reitingukategooriasse määratud kirjete krediidivõimelisus, nagu osutatud artiklis 11;

               e)

               krediidikvaliteeti hindava asutuse hinnang sama reitingukategooria kõikide kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punkti a kohaselt, nagu osutatud artiklis 12;

               f)

               kui olemas, siis krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud suhe („sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine“) krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiva reitingukategooria ja sama krediidikvaliteeti hindava asutuse poolt koostatud muude reitingukategooriate vahel, kui viimati nimetatud kategooriate krediidikvaliteedi astmed on juba käesoleva määruse kohaselt paigas, nagu osutatud artiklis 13;

               g)

               muu asjakohane teave, millega saab kirjeldada reitingukategooriaga väljendatava riski määra.

         Artikkel 8
   Krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatav makseviivituse määratlus
   Juhtude liike, mida krediidikvaliteeti hindav asutus võtab arvesse selle kindlakstegemisel, kas kirje on makseviivituses, võrreldakse kogu saadaoleva teabe alusel artikli 4 lõikes 4 täpsustatud juhtudega. Kui võrdlus osutab, et krediidikvaliteeti hindav asutus ei ole kõiki sellist liiki makseviivituse juhte arvestanud, kohandatakse sellest lähtudes artiklis 1 osutatud kvantitatiivseid tegureid.
   Artikkel 9
   Reitingukategooria ajavahemik
   Reitingukategooria määramisel krediidikvaliteeti hindava asutuse arvestatav ajavahemik on oluline märk selle kohta, kas selle reitingukategooria riski tase on artikli 4 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul püsiv.
   Artikkel 10
   Reitingukategooria tähendus ja suhteline positsioon
   1.   Krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitingukategooria tähenduse puhul lähtutakse finantskohustuste täitmise suutlikkuse karakteristikutest, mida kajastavad sellise reitingukategooria saanud kirjed, ning konkreetsemalt sellest, kui tundlik see on majanduskeskkonna suhtes, ja makseviivituse ohu lähedusest.
   2.   Reitingukategooria tähendust võrreldakse iga krediidikvaliteedi astme puhul kehtestatud kategooriaga, nagu sätestatud artiklis 15.
   3.   Reitingukategooria tähendust arvestatakse koosmõjus selle suhtelise positsiooniga krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud skaalal.
   Artikkel 11
   Sama reitingukategooriaga kirjete krediidivõimelisus
   1.   Samasse reitingukategooriasse määratud kirjete krediidivõimelisuse kindlaksmääramisel arvestatakse vähemalt nende suurust ning nende äritegevuse valdkondliku ja geograafilise mitmekesistamise määra.
   2.   Võib kasutada erinevaid sama reitingukategooriaga kirjete krediidivõimelisuse näitajaid, niivõrd kui see on asjakohane, et täiendada artiklis 1 osutatud kvantitatiivsete tegurite antud teavet, kui need on krediidikvaliteedi astmetega sidumisel usaldusväärsed ja asjakohased.
   Artikkel 12
   Krediidikvaliteeti hindava asutuse esitatud hinnang kõigi sama reitingukategooriaga kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta
   Krediidikvaliteeti hindava asutuse esitatud hinnangut kõigi sama reitingukategooriaga kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta tuleb krediidikvaliteedi astmetega sidumisel arvesse võtta, eeldusel et see on nõuetekohaselt põhjendatud.
   Artikkel 13
   Krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitingukategooria sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine
   Sama krediidikvaliteeti hindava asutuse muude reitingukategooriate vastavat krediidikvaliteedi astet kasutatakse juhul, kui sellise kategooria jaoks on tehtud artikli 7 punkti f kohane sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine, asjakohase näitajana selle kohta, milline on krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiva reitingukategooria riskitase.

      3. PEATÜKK

         Võrdlusalus ja seonduvad viited

   Artikkel 14
   Võrdlusalus
   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis c osutatud võrdlusaluse puhul tuleb eristada järgmist:

               a)

               pikaajalise makseviivituse määra võrdlusalus iga krediidikvaliteedi astme kohta, nagu näidatud I lisa tabelis 1;

               b)

               lühiajalise makseviivituse määra võrdlusalus iga krediidikvaliteedi astme kohta, nagu näidatud I lisa tabelis 2.

         Artikkel 15
   Reitingukategooria tähendus iga krediidikvaliteedi astme puhul
   Igale krediidikvaliteedi astmele vastav reitingukategooria tähendus on sätestatud II lisas.
   II JAOTIS

      VASTAVUSTABELID

   Artikkel 16
   Vastavustabelid
   Iga krediidikvaliteeti hindava asutuse reitingukategooriate vastavus määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud krediidikvaliteedi astmele on esitatud III lisas.
   III JAOTIS

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 17
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. oktoober 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNKER

      (1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 1).

      (3)  Komisjoni 30. septembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kättesaadavaks tehtava teabe esitusviisi (ELT L 2, 6.1.2015, lk 24).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

      I LISA

         Artikli 14 kohaldamisel kasutatavad võrdlusalused

         Tabel 1

         Pikaajaline võrdlusalus

         (3-aastane ajavahemik)

                  Krediidikvaliteedi aste

                  Pikaajaline võrdlusalus

                  Keskmine väärtus

                  Alampiir

                  Ülempiir

                  1

                  0,10 %

                  0,00 %

                  0,16 %

                  2

                  0,25 %

                  0,17 %

                  0,54 %

                  3

                  1,00 %

                  0,55 %

                  2,39 %

                  4

                  7,50 %

                  2,40 %

                  10,99 %

                  5

                  20,00 %

                  11,00 %

                  26,49 %

                  6

                  34,00 %

                  26,50 %

                  100,00 %

         Tabel 2

         Lühiajaline võrdlusalus

         (3-aastane ajavahemik)

                  Krediidikvaliteedi aste

                  Lühiajaline võrdlusalus

                  Seirelävi

                  Käivituslävi

                  1

                  0,80 %

                  1,20 %

                  2

                  1,00 %

                  1,30 %

                  3

                  2,40 %

                  3,00 %

                  4

                  11,00 %

                  12,40 %

                  5

                  28,60 %

                  35,00 %

                  6

                  Ei kohaldata

                  Ei kohaldata

      II LISA

         Artikli 15 kohaldamisel reitingukategooria tähendus igas krediidikvaliteedi astmes

                  Krediidikvaliteedi aste

                  Reitingukategooria tähendus

                  1

                  Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on ülimalt/väga hea ning tema krediidirisk on minimaalne/väga väike.

                  2

                  Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on hea ning tema krediidirisk on väike, kuid ta on veidi vastuvõtlikum olude ja majandustingimuste muutumise kahjulikele mõjudele kui krediidikvaliteedi 1. astme reitingu saanud üksused.

                  3

                  Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on piisav ning tema krediidirisk on keskmine.
                  Sellegipoolest võivad ebasoodsad majandustingimused või olude muutused tõenäolisemalt vähendada reitingu saanud üksuse finantskohustuste täitmise võimet.

                  4

                  Reitingu saanud üksusel on võime finantskohustusi täita, kuid tema krediidirisk on märkimisväärne.
                  Tal tuleb puutuda kokku pideva suure ebakindluse ja ebasoodsate äri-, finants- või majandustingimustega, mille tagajärjel ei pruugi ta olla võimeline finantskohustusi täitma.

                  5

                  Reitingu saanud üksusel on võime finantskohustusi täita, kuid tema krediidirisk on suur.
                  Tõenäoliselt kahjustavad reitingu saanud üksuse finantskohustuste täitmise võimet või -valmidust ebasoodsad äri-, finants- või majandustingimused.

                  6

                  Reitingu saanud üksus on praegu haavatav või väga haavatav ja tema krediidirisk on väga suur, nt on makseviivituses või selle lähedal.
                  Ta sõltub finantskohustuste täitmisel soodsatest äri-, finants- või majandustingimustest.

      III LISA

         Artikli 16 kohaldamisel kasutatavad vastavustabelid

                     Krediidikvaliteedi aste

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     AM Best Europe-Rating Services Ltd.

                  Pikaajalise emitendi krediidireitingute skaala

                  aaa, aa+, aa, aa-

                  a+, a, a-

                  bbb+, bbb, bbb-

                  bb+, bb, bb-

                  b+, b, b-

                  ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs

                  Pikaajaliste võlakohustuste reitingute skaala

                  aaa, aa+, aa, aa-

                  a+, a, a-

                  bbb+, bbb, bbb-

                  bb+, bb, bb-

                  b+, b, b-

                  ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d

                  Finantstugevuse reitingute skaala

                  A++, A+

                  A, A-

                  B++, B+

                  B, B-

                  C++, C+

                  C, C-, D, E, F, S

                  Lühiajaliste reitingute skaala

                  AMB-1+

                  AMB-1-

                  AMB-2, AMB-3

                  AMB- 4

                     ARC Ratings S.A.

                  Keskmise kestusega ja pikaajaliste emitentide reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Keskmise kestusega ja pikaajaliste emissioonide reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Lühiajaliste emitentide reitinguskaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Lühiajaliste emissioonide reitinguskaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH

                  Pikaajalise krediidi reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC/C, D

                  Lühiajaline äriühingu reitinguskaala

                  A++

                  A

                  B, C, D

                     Axesor SA

                  Üleilmne reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D, E

                     BCRA – Credit Rating Agency AD

                  Panga pikaajaliste reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, D

                  Kindlustuse pikaajaliste reitingute skaala

                  iAAA, iAA

                  iA

                  iBBB

                  iBB

                  iB

                  iC, iD

                  Äriühingu pikaajaliste reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Omavalitsuse pikaajaliste reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Emissiooni pikaajaliste reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Panga lühiajaliste reitingute skaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Äriühingu lühiajaliste reitingute skaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Omavalitsuse lühiajaliste reitingute skaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Emissiooni lühiajaline reitinguskaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Banque de France

                  Üleilmne pikaajalise emitendi krediidireitingute skaala

                  3++

                  3+, 3

                  4+

                  4, 5+

                  5, 6

                  7, 8, 9, P

                     Capital Intelligence Ltd

                  Rahvusvahelise pikaajalise emitendi reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, RS, SD, D

                  Rahvusvahelise pikaajalise emissiooni reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rahvusvahelise lühiajalise emitendi reitinguskaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Rahvusvahelise lühiajalise emissiooni reitinguskaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Cerved Rating Agency S.p.A.

                  Äriühingu pikaajaline reitinguskaala

                  A1.1, A1.2, A1.3

                  A2.1, A2.2, A3.1

                  B1.1, B1.2

                  B2.1, B2.2

                  C1.1

                  C1.2, C2.1

                     Creditreform Ratings AG

                  Pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, D

                     CRIF S.p.A.

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, D1, D2

                     Dagong Europe Credit Rating

                  Pikaajalise krediidi reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Lühiajalise krediidi reitinguskaala

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     DBRS Ratings Limited

                  Pikaajaliste kohustuste reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Kommertsväärtpaberite ja lühiajaliste võlakohustuste reitinguskaala

                  R-1 H, R-1 M

                  R-1 L

                  R-2, R-3

                  R-4, R-5, D

                  Nõuete maksevõime reitinguskaala

                  IC-1

                  IC-2

                  IC-3

                  IC-4

                  IC-5

                  D

                     European Rating Agency, a.s.

                  Pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA, A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Lühiajaline reitinguskaala

                  S1

                  S2

                  S3, S4, NS

                     EuroRating Sp. z o.o.

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     Euler Hermes Rating GmbH

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, SD, D

                     FERI EuroRating Services AG

                  FERI EuroRatingu reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB, BB

                  B

                  CCC, CC, D

                     Fitch Ratings

                  Pikaajalise emitendi krediidireitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, RD, D

                  Äriühingu finantskohustused – pikaajaliste reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C

                  Pikaajalise rahvusvahelise kindlustaja finantstugevuse reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C

                  Lühiajaline reitinguskaala

                  F1+

                  F1

                  F2, F3

                  B, C, RD, D

                  Lühiajalise kindlustaja finantstugevuse reitingute skaala

                  F1+

                  F1

                  F2, F3

                  B, C

                     GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A, BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     ICAP Group S.A

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AA, A

                  BB, B

                  C, D

                  E, F

                  G, H

                     Japan Credit Rating Agency Ltd

                  Pikaajalise emitendi reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, LD, D

                  Pikaajalise emissiooni reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Lühiajalise emitendi reitingute skaala

                  J-1+

                  J-1

                  J-2

                  J-3, NJ, LD, D

                  Lühiajalise emissiooni krediidireitingute skaala

                  J-1+

                  J-1

                  J-2

                  J-3, NJ, D

                     Kroll Bond Rating Agency

                  Pikaajalise krediidi reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Lühiajalise krediidi reitinguskaala

                  K1+

                  K1

                  K2, K3

                  B, C, D

                     Moody's Investors Service

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  Aaa, Aa

                  A

                  Baa

                  Ba

                  B

                  Caa, Ca, C

                  Võlakirjafondi reitinguskaala

                  Aaa-bf, Aa-bf

                  A-bf

                  Baa-bf

                  Ba-bf

                  B-bf

                  Caa-bf, Ca-bf, C-bf

                  Üleilmne lühiajaline reitinguskaala

                  P-1

                  P-2

                  P-3

                  NP

                     Standard & Poor's Ratings Services

                  Pikaajalise emitendi krediidireitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, R, SD/D

                  Pikaajalise emissiooni krediidireitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Kindlustaja finantstugevuse reitingute skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, SD/D, R

                  Fondi krediidikvaliteedi reitingute skaala

                  AAAf, AAf

                  Af

                  BBBf

                  BBf

                  Bf

                  CCCf

                  Keskmise suurusega ettevõtete prognoosi reitingute skaala

                  MM1

                  MM2

                  MM3, MM4

                  MM5, MM6

                  MM7, MM8, MMD

                  Lühiajalise emitendi krediidireitingute skaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, R, SD/D

                  Lühiajalise emissiooni krediidireitingute skaala

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Scope Ratings AG

                  Üleilmne pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC,C, D

                  Üleilmne lühiajaline reitinguskaala

                  S-1+

                  S-1

                  S-2

                  S-3, S-4

                     Spread Research

                  Rahvusvaheline pikaajaline reitinguskaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     The Economist Intelligence Unit Ltd

                  Riigireitingu vahemike skaala

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1854, 15. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               16.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 271/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1854,
   15. oktoober 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  84,4

                  MA

                  132,6

                  MK

                  46,1

                  TR

                  56,6

                  ZZ

                  79,9

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  TR

                  116,7

                  ZZ

                  76,8

                  0709 93 10

                  TR

                  136,8

                  ZZ

                  136,8

                  0805 50 10

                  AR

                  161,3

                  CL

                  149,0

                  TR

                  110,2

                  UY

                  78,7

                  ZA

                  104,7

                  ZZ

                  120,8

                  0806 10 10

                  BR

                  252,3

                  EG

                  198,3

                  MA

                  56,6

                  MK

                  97,5

                  TR

                  169,2

                  ZZ

                  154,8

                  0808 10 80

                  AR

                  122,1

                  CL

                  86,3

                  MK

                  23,1

                  NZ

                  155,0

                  US

                  86,4

                  ZA

                  144,4

                  ZZ

                  102,9

                  0808 30 90

                  CN

                  65,9

                  TR

                  135,5

                  XS

                  95,1

                  ZA

                  218,5

                  ZZ

                  128,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1217/2014, 11. november 2014 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               14.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 329/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1217/2014,
   11. november 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2.veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. november 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Toode (nn elektrifilter), mille moodustab mitmekihiline keraamiline pindpaigaldusega läbiviikkondensaator mõõtmetega umbes 8 × 3 × 3 mm.
                              Toode esitatakse tollile kui madalpääsfilter kasutamiseks elektromagnethäirete filtreerimiseks näiteks võimsusvõimendites, toiteallikates, temperatuuriregulaatorites, mootorite juhtimisseadistes ja käitusseadmete lülitustes.

                      (1) Vt joonis 1.

                  8532 24 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2a ning CN-koodide 8532 ja 8532 24 00 sõnastusega.
                  Toodet kasutatakse mitmesuguste seadmete koostisosana. Kuna toote moodustab üksnes kondensaator, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8532 24 00 alla kui püsimahtuvusega mitmekihiline keraamiline kondensaator.

                              2.

                              Toode (nn elektrifilter), mille moodustavad kondensaator ja kaks ferriitpärlit mõõtmetega umbes 7 × 2 × 2 mm.
                              Ekvivalentvooluahel sisaldab kahte induktorit, üks kummagi ferriitpärli jaoks, mis on ühendatud järjestikku alalisvooluahelasse ning kinnitatud traatjuhtmega vasakult ja paremalt poolt pindpaigaldusega läbiviikkondensaatori külge.
                              Kaks ferriitpärlit toimivad induktiivpoolidena ning nende funktsioon on vähendada resonantsi kõrgsageduslike elektrivoolude summutamisega ümbritsevates vooluahelates.
                              Toode esitatakse tollile kui elektromagnetiliste häirete filter kasutamiseks näiteks mootorsõidukites ja tööstuslikes rakendustes.

                      (1) Vt joonis 2.

                  8548 90 90

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 2c ning CN-koodide 8548, 8548 90 ja 8548 90 90 sõnastusega.
                  Arvestades toote objektiivseid omadusi, nimelt seda, et toote moodustab mitte üksnes kondensaator, vaid ka kaks ferriitpärlit, ei vasta toode täielikult rubriigi 8532 sõnastusele (kondensaatorid).
                  Lisaks sellele, kuna nii ferriitpärlid kui ka kondensaator on võrdselt olulised elektrifiltri tööks, ületab toote funktsioon rubriigi 8532 kehtivusala. Seega ei või toodet klassifitseerida sellesse rubriiki klassifitseerimise üldreegli 1 ja XVI jaotise märkuse 2a järgi.
                  Toodet kasutatakse mitmesuguste seadmete komponendina. Kuna toode ei sobi kasutamiseks ainuüksi või peamiselt konkreetse seadme või seadmeklassi puhul, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8548 90 90 alla kui mujal grupis 85 nimetamata muu elektriline osa seadmetele ja aparaatidele.

                     Joonis 1

                     Joonis 2

                  (Vooluahel)

                  (Ekvivalentvooluahel)

         (1)  Joonised on üksnes illustreerivad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1114/2014, 21. oktoober 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside ( Trichinella ) suhtes  EMPs kohaldatav tekst

text:
               22.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/46

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1114/2014,
   21. oktoober 2014,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) eriti selle artikli 18 punkte 8–11,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 2075/2005 (2) on sätestatud eeskirjad proovide võtmiseks keeritsussi (Trichinella) suhtes vastuvõtlike liikide rümpadelt, et teha kindlaks ettevõtete ja bioturvarühmikute staatus ning liha liitu importimise tingimused. Samuti on selles ette nähtud standardmeetodid või samaväärsed meetodid keeritsussi avastamiseks rümpadelt võetud proovides.

               (2)

               Määrusega (EÜ) nr 2075/2005 on teatavatel tingimustel lubatud kodusigade rümpade tükeldamine keeritsussiuuringute tulemuste selgumiseni. Lihalõikusettevõtete töö hõlbustamiseks tuleks kaaluda sellise loa andmist samadel tingimustel ka hobuserümpade tükeldamiseks.

               (3)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 216/2014 (3) muudeti määruses (EÜ) nr 2075/2005 sätestatud teatavaid erandeid, milles käsitletakse kodusigadelt keeritsusside suhtes proovide võtmist. Määrusega (EL) nr 216/2014 muudeti ka nõudeid, mida toidukäitlejad peavad täitma, et saada kontrollitud pidamistingimustega põllumajandusettevõtte ametlik tunnustus. Ühe tingimuse kohaselt võib käitleja põllumajandusettevõttesse tuua uusi loomi ainult juhul, kui need on pärit põllumajandusettevõttest, mis on samuti ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks. Tuleks täpsustada, millistel tingimustel viiakse kogumiskeskuste kaudu ühest põllumajandusettevõttest teise muid kui otseselt tapmiseks ettenähtud kodusigu. Lisaks tuleks asjaomaseid liidusisese kaubanduse ja impordi sertifikaate kohandada muudetud nõuetele.

               (4)

               Veterinaarjärelevalve ametnik peaks teabe põllumajandusettevõtte kontrollitud pidamistingimuste ametliku tunnustamise kohta lisama veterinaarsertifikaatidele, mis on ette nähtud nõukogu direktiiviga 64/432/EMÜ (4) liidusiseseks sigadega kauplemiseks ning komisjoni määrusega (EL) nr 206/2010 (5) kolmandatest riikidest kodusigade liitu importimiseks, et liikmesriigid saaksid sigade tapmisel rakendada asjakohast korda liha kontrollimiseks keeritsusside suhtes ja mitte ohustada sigade aretamise või tootmisega tegeleva sihtettevõtte staatust.

               (5)

               Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 2075/2005 nõuetekohane kohaldamine, tuleks asjakohastes imporditingimusi käsitlevates õigusaktides loetleda kodusigade või nende liha ekspordiga tegelevad kolmandad riigid, kui kõnealused riigid kohaldavad kodusigadelt keeritsusside suhtes proovide võtmise erandeid ja kui põllumajandusettevõtted või bioturvarühmikud on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks ettevõtteks.

               (6)

               Keeritsussiuuringut käsitlev terviseohutuse kinnitus tuleks lisada veterinaarsertifikaatidele, mis on kaasas värske lihaga vastavalt määrusele (EL) nr 206/2010, lihavalmististega vastavalt komisjoni otsusele 2000/572/EÜ (6) ja lihatoodetega vastavalt komisjoni otsusele 2007/777/EÜ (7).

               (7)

               ELi parasiitide referentlabor on soovitanud muuta määruse (EÜ) nr 2075/2005 tekst selgemaks seoses teatavate keeritsussi määramise samaväärsete meetoditega. ELi referentlabor valideeris ka uue meetodi (PrioCHECK® Trichinella AAD Kit) kodusea lihas leiduva keeritsussi avastamiseks. Seega tuleks kõnealust meetodit lubada eespool nimetatud loomaliigi puhul.

               (8)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2075/2005 vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 2075/2005 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 2
               Rümpadelt proovide võtmine
               1.   Kodusea rümpadelt tuleb tapamajades osana tapajärgsest kontrollist proove võtta järgmiselt:

                           a)

                           keeritsussi suhtes uuritakse kõiki aretuseks peetavate emiste ja kultide rümpasid või vähemalt 10 % iga sellise põllumajandusettevõtte poolt igal aastal tapamajja saadetud loomade rümpadest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks;

                           b)

                           keeritsussi suhtes uuritakse süstemaatiliselt kõiki rümpasid põllumajandusettevõttest, mis ei ole ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks.

                     Proov tuleb võtta igalt rümbalt ja proovi tuleb kontrollida keeritsussi suhtes pädeva asutuse määratud laboris, kasutades üht järgmisest määramismeetoditest:

                           a)

                           I lisa I peatükis sätestatud referentmeetod või

                           b)

                           I lisa II peatükis sätestatud samaväärne määramismeetod.

                     2.   Hobuste, metssigade ning teiste keeritsussi haiguskahtlusega kodu- ja metsloomade rümpadelt tuleb tapajärgse uuringu osana tapamajades või ulukiliha töötlevates ettevõtetes süstemaatiliselt proove võtta.
               Proov võetakse igalt rümbalt ja proovi uuritakse pädeva asutuse määratud laboratooriumis vastavalt I ja III lisale.
               3.   Keeritsussiuuringute tulemuste selgumiseni ja tingimusel, et toidukäitleja tagab täieliku jälgitavuse, võib tapamajas või tapamajaga samas hoones paiknevas lihalõikusettevõttes tükeldada kodusigade ja hobuste rümpasid kuni kuueks tükiks.
               Erandina esimesest lõigust ja pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist võib rümpasid tükeldada tapamaja juures või eraldi asuvas lihalõikusettevõttes järgmistel tingimustel:

                           a)

                           tegevus toimub pädeva asutuse järelevalve all;

                           b)

                           rümba või selle osade sihtkohaks ei ole rohkem kui üks lihalõikusettevõte;

                           c)

                           lihalõikusettevõte asub sama liikmesriigi territooriumil ning

                           d)

                           positiivse tulemuse korral loetakse kõik osad inimtoiduks kõlbmatuks.”

               2)

               Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 13
               Tervishoiunõuded impordi puhul
               1.   Vöötlihaseid sisaldavat liha nendelt loomaliikidelt, kes võivad olla keeritsussikandjad, võib liitu importida üksnes juhul, kui seda on kolmandas riigis, kus loom on tapetud, enne eksportimist keeritsusside suhtes uuritud vastavalt tingimustele, mis on samaväärsed artiklis 2 või 3 sätestatud tingimustega.
               2.   Kolmas riik võib kohaldada artikli 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid ainult siis, kui ta on komisjoni teavitanud kõnealuste erandite kohaldamisest, ning kui kõnealune riik on kantud järgmistesse loeteludesse:

                           i)

                           määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 1. osa elusate kodusigade importimiseks või

                           ii)

                           määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osa elusate kodusigade värske liha importimiseks;

                           iii)

                           otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa lihatoodete importimiseks, mis on toodetud üksnes kodusea lihast või sellest saadud lihatoodetest.”

               3)

               Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 15
               Dokumendid
               1.   Direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 2. näidise kohases veterinaarsertifikaadis liidusiseseks kaubanduseks ettenähtud elusate kodusigade puhul esitab veterinaarjärelevalve ametnik teabe selle kohta, et päritoluettevõte on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 8.
               2.   Määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud näidise kohases veterinaarsertifikaadis POR-X ja POR-Y liitu importimiseks ettenähtud kodusigade puhul esitab veterinaarjärelevalve ametnik teabe selle kohta, et kolmanda riigi pädev asutus on päritoluettevõtte ametlikult tunnustanud selliseid kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks, mis on samaväärsed käesoleva määruse IV lisas sätestatuga.
               3.   Määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osas sätestatud näidise kohases veterinaarsertifikaadis „POR”, mis peab kaasas olema kolmandatest riikidest liitu importimiseks ettenähtud lihasaadetistega, esitab veterinaarjärelevalve ametnik terviseohutuse kinnituse seoses keeritsussiuuringuga, mis vastavalt käesoleva määruse artiklile 13 on tehtud kolmandas riigis, millest liha on pärit.
               4.   Otsuse 2000/572/EÜ II lisas sätestatud veterinaar- ja terviseohutussertifikaadi näidise kohases sertifikaadis, mis peab kaasas olema kolmandatest riikidest liitu importimiseks ettenähtud lihavalmististe saadetistega, esitab veterinaarjärelevalve ametnik terviseohutuse kinnituse seoses keeritsussiuuringuga, mis vastavalt käesoleva määruse artiklile 13 on tehtud kolmandas riigis, millest liha on pärit.
               5.   Otsuse 2007/777/EÜ III lisas sätestatud veterinaar- ja terviseohutussertifikaadi näidise kohases sertifikaadis, mis peab kaasas olema kolmandatest riikidest liitu importimiseks ettenähtud teatavate lihatoodete ning töödeldud magude, põite ja soolte saadetistega, esitab veterinaarjärelevalve ametnik terviseohutuse kinnituse seoses keeritsussiuuringuga, mis vastavalt käesoleva määruse artiklile 13 on tehtud kolmandas riigis, millest liha on pärit.”

               4)

               I lisa I peatüki 3. punkti alapunkt IV asendatakse järgmisega:

                           „IV.

                           Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust.
                           Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss ja lõikelaba, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada pesemisega kuumas vees (65–90 °C). Kui pesemise ajal kasutati puhastusainet, on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et kõnealune aine eemaldada.”

               5)

               I lisa II peatüki D osa punkti 3 alapunkt IV asendatakse järgmisega:

                           „IV.

                           Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust.
                           Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss ja lõikelaba, nui, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Lihajäägid või inaktiveeritud vastsed, mis võivad olla töövahendite pinnale jäänud, võib eemaldada puhta käsna ja voolava veega. Vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga puhastusainet. Seejärel on soovitav iga töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.”

               6)

               I lisa II peatükki lisatakse E osa:
               „E.   Tehisseede test keeritsussi (Trichinella spp.) vastsete in vitro avastamiseks lihaproovides, PrioCHECK® Trichinella AAD Kit

                  Meetodit loetakse samaväärseks ainult kodusea liha kontrollimiseks

               Komplekti PrioCHECK® Trichinella AAD Kit kasutatakse vastavalt komplekti kasutusjuhendile, kasutades jaotuslehtrit (Lenz NS 29/32) ja 80 ml klaasist katseklaasi.”

               7)

               IV lisa I peatüki A osa punktid g–j asendatakse järgmisega:

                           „g)

                           käitleja peab tagama, et kodusead on identifitseeritavad selliselt, et iga looma saab tagasiulatuvalt põllumajandusettevõttega siduda;

                           h)

                           käitleja peab tagama, et kodusigu võib põllumajandusettevõttesse tuua ainult juhul, kui nad on pärit ja tuuakse ettevõtetest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks;

                           i)

                           ühelgi koduseal ei tohi olla juurdepääsu välisrajatistele, välja arvatud juhul, kui käitleja suudab pädevale asutusele riskianalüüsi käigus tõestada, et välistingimustes viibimise periood, rajatised ja asjaolud ei kujuta keeritsussi nakkuse ohtu.

                           j)

                           ühtegi aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud siga, nagu on määratletud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis c, ei ole pärast päritoluettevõttest lahkumist maha laaditud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis o määratletud kogumiskeskuses, välja arvatud juhul, kui kogumiskeskus vastab käesoleva osa punktides a–i sätestatud tingimustele ning kõik kogumiskeskuses saadetiste jaoks grupeeritud kodusead on pärit ja tuuakse ettevõtetest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, või ametlikult tunnustatud bioturvarühmikutest.”

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2075/2005, 5. detsember 2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60).

      (3)  Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 69, 8.3.2014, lk 85).

      (4)  Nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 26. juuni 1964, ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977).

      (5)  Komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, 12. märts 2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

      (6)  Komisjoni otsus 2000/572/EÜ, 8. september 2000, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid hakkliha ja lihavalmististe importimiseks kolmandatest riikidest (EÜT L 240, 23.9.2000, lk 19).

      (7)  Komisjoni otsus 2007/777/EÜ, 29. november 2007, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 699/2014, 24. juuni 2014 , üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               25.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 184/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 699/2014,
   24. juuni 2014,
   üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuva isiku tuvastamiseks kasutatava ühise logo kujunduse ning logo ehtsuse tagamisega seotud tehniliste, elektrooniliste ja krüptograafiliste nõuete kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 85c lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 85c lõikes 3 on sätestatud, et kehtestatakse ühine logo, mis on kogu liidus äratuntav ja võimaldab kindlaks teha infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele ravimeid kaugmüügis pakkuva isiku asukoha-liikmesriigi.

               (2)

               Vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 85c lõike 3 punktile a peaks komisjon vastu võtma rakendusakti, et ühtlustada ühise logo toimimine ning sätestada tehnilised, elektroonilised ja krüptograafilised nõuded, mis võimaldavad kindlaks teha ühise logo ehtsuse. Nende nõuetega tuleks tagada kõrge turvalisuse tase ning hoida ära logo väärkasutamine.

               (3)

               Kooskõlas artikli 85c lõike 1 punkti d alapunktiga iii kontrollitakse ühise logo ehtsust hüperlingi kaudu, mis seob logo sellist isikut käsitleva kandega artikli 85c lõike 4 punktis c osutatud loetelus, kellel on volitus või õigus pakkuda üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügis ravimeid. Kõnealune hüperlink peaks seepärast olema alaline ja turvatud.

               (4)

               Selleks et vältida logo väärkasutamist, peaks liikmesriigi artikli 85c lõikes 4 osutatud veebisait olema turvatud, ajakohastatud ja asuma usaldusväärses domeenis.

               (5)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas inimtervishoius kasutatavate ravimite alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 85c lõike 3 punktis b osutatud ühise logo kujundus peab vastama näidisele, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Artikli 85c lõikes 4 osutatud veebisait on kättesaadav nii, et üldsus saab kergesti kontrollida, et see on kõnealuse eesmärgi jaoks usaldusväärne veebisait.
   Artikkel 3
   Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 85c lõike 1 punkti d alapunktis iii osutatud hüperlink, mis seob sellise isiku veebisaiti, kellel on luba või volitus pakkuda üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügis ravimeid, ning nimetatud direktiivi artikli 85c lõike 4 punktis c osutatud riikliku loetelu veebisaiti, on alaline ja kasutatav ka vastupidises suunas.
   Teabevahetus nende kahe veebisaidi vahel (veebisait, mille valdajal on luba või volitus pakkuda üldsusele infoühiskonna teenuste vahendusel kaugmüügis ravimeid, ja veebisait, millel asub riigi ravimimüüjate loetelu) on asjakohaste vahenditega turvatud.
   Artikkel 4
   Artikli 3 esimeses lõigus osutatud hüperlingi usaldusväärse toimimise tagamiseks on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 85c lõike 4 punktis c sätestatud riiklikku loetelu sisaldav veebisait turvatud ja ajakohastatud ning sellel on näidatud, millal toimus viimane ajakohastamine.
   Artikkel 5
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

      LISA

                  1.

                  Artiklis 1 osutatud ühise logo näidis on järgmine:

                  2.

                  Kasutatud värvused: PANTONE 421; neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) 13/11/8/26; RGB 204/204/204; PANTONE 7731; neljavärvitükk (CMYK) 79/0/89/22; RGB 0/153/51; PANTONE 376; neljavärvitükk (CMYK) 54/0/100/0; RGB 153/204/51; PANTONE 7480; neljavärvitükk (CMYK) 75/0/71/0.

                  3.

                  Selle liikmesriigi lipp, kus infoühiskonna teenuste vahendusel üldsusele kaugmüügis ravimeid pakkuv füüsiline või juriidiline isik asub, paigutatakse valge ristküliku sisse ühise logo vasakpoolse osa keskel.

                  4.

                  Ühise logo teksti keele määrab kindlaks punktis 3 osutatud liikmesriik.

                  5.

                  Ühise logo laius on vähemalt 90 pikslit.

                  6.

                  Ühine logo on staatiline.

                  7.

                  Kui logo kasutatakse värvilisel taustal, mistõttu seda on raske eristada, võib logo ümbritseda joonega, et suurendada selle kontrasti taustavärviga.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/806, 11. mai 2017, millega kiidetakse heaks madala riskitasemega toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               12.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 121/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/806,
   11. mai 2017,
   millega kiidetakse heaks madala riskitasemega toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1 koostoimes artikli 13 lõikega 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               19. juunil 2013 sai Prantsusmaa määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse ettevõtjalt Novozymes Biologicals France toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmiseks.

               (2)

               Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Prantsusmaa 4. septembril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

               (3)

               13. aprillil 2015 esitas referentliikmesriik esialgse hindamisaruande, milles hinnatakse, kas kõnealune toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, komisjonile ja lisaks selle koopia toiduohutusametile.

               (4)

               Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 22. veebruaril 2016.

               (5)

               Toiduohutusamet esitas 10. mail 2016 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

               (6)

               6. oktoobril 2016 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 heakskiitmise kohta.

               (7)

               Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta.

               (8)

               Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. Seepärast on asjakohane kiita heaks toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24.

               (9)

               Peale selle on komisjon seisukohal, et Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22 madala riskiastmega toimeaine. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5. Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 on metsiktüvi, mida leidub looduslikus keskkonnas. See ei ole inimestele ega loomadele patogeenne. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud kasutustest tulenev täiendav kokkupuude on inimeste, loomade ja keskkonna puhul eeldatavasti väheoluline, võrreldes tõenäoliste looduslike olukordade tulemusena eeldatavasti juba olemasolevale kokkupuutele.

               (10)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 madala riskiastmega toimeainena 15 aastaks.

               (11)

               Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused.

               (12)

               Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Toimeaine heakskiitmine
   I lisas kirjeldatud toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24 kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. mai 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Trichoderma polysporum strain IMI 600 („Järeldused toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2016;14(6):4494, 18 lk, doi:10.2903/j.efsa.2016.4494.

      (3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

      I LISA

                  Tavanimetus, tunnuskoodid

                  IUPACi nimetus

                  Puhtus (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumine

                  Erisätted

                     Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24
                  Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271
                  Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304

                  Ei kohaldata

                  Minimaalne sisaldus:
                  2 × 1014 CFU/kg

                  1. juuni 2017

                  1. juuni 2032

                  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                              —

                              kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus;

                              —

                              käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena.

                        Tootja tagab, et tootmisprotsessi käigus peetakse rangelt kinni keskkonnatingimustest ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid.
                  Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

      II LISA
      Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osasse lisatakse järgmine kanne:

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Heakskiitmise kuupäev

                     Heakskiidu aegumine

                     Erisätted

                     „10

                        Bacillus amyloliquefaciens'e tüvi FZB24
                     Registreerimisnumber Saksamaa kultuuride kogus „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen“ (DSM): 10271
                     Registreerimisnumber USA kultuuride kogus Agricultural Research Service Culture Collection (NRRL): B-50304

                     Ei kohaldata

                     Minimaalne sisaldus:
                     2 × 1014 CFU/kg

                     1. juuni 2017

                     1. juuni 2032

                     Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toimeaine Bacillus amyloliquefaciens'e tüve FZB24 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 kaubanduslikult toodetava tehnilise materjali näitajatele, sealhulgas lisandite ja metaboliitide täielik iseloomustus;

                                 —

                                 käitajate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et mikroorganisme käsitatakse võimaliku sensibiliseeriva ainena.

                           Tootja tagab, et tootmisprotsessi käigus peetakse rangelt kinni keskkonnatingimustest ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid.
                     Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskide vähendamise meetmeid.“

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.