title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 107/2012, 8. veebruar 2012 , millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine oktenidiindivesinikkloriidi osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 36/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 107/2012,
   8. veebruar 2012,
   millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine oktenidiindivesinikkloriidi osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,
   võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ettenähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

               (2)

               Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) (2) lisas.

               (3)

               Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus kehtestada kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnormid nahakaudse manustamise korral.

               (4)

               Veterinaarravimite komitee on arvamusel, et oktenidiindivesinikkloriidi jääkide piirnorme ei ole nahakaudse manustamise puhuks eraldi vaja kõikide imetajatest toiduloomade liikide jaoks kehtestada.

               (5)

               Seepärast tuleks määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelit 1 muuta, et lisada toimeaine oktenidiindivesinikkloriid kõikide imetajatest toiduloomade liikide puhul nahakaudse manustamise korral.

               (6)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. veebruar 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

      (2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lisatakse tähestiku järjekorda järgides järgmine toimeaine:

                     Farmakoloogiline toimeaine

                     Markerjääk

                     Loomaliik

                     Jääkide piirnorm

                     Sihtkoed

                     Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

                     Terapeutiline liigitus

                     „oktenidiindivesinikkloriid

                     Ei kohaldata

                     Kõik imetajatest toiduloomade liigid

                     Ei ole nõutav

                     Ei kohaldata

                     Üksnes nahakaudse manustamise korral

                     Antibakteriaalsed ained / antiseptikumid”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 642/2011, 30. juuni 2011 , millega määratakse kindlaks alates 1. juulist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

text:
               1.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 173/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 642/2011,
   30. juuni 2011,
   millega määratakse kindlaks alates 1. juulist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

               (3)

               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

               (4)

               Seepärast tuleks alates 1. juulist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. juulist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. juuni 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

      I LISA

         Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2011

                  CN-kood

                  Kaupade kirjeldus

                  Imporditollimaks (1)

                  (eurot/t)

                  1001 10 00

                  Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

                  0,00

                  keskmise kvaliteediga

                  0,00

                  madala kvaliteediga

                  0,00

                  1001 90 91

                  Pehme NISU seemneks

                  0,00

                  ex 1001 90 99

                  Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

                  0,00

                  1002 00 00

                  RUKIS

                  0,00

                  1005 10 90

                  MAIS seemneks, v.a hübriidid

                  0,00

                  1005 90 00

                  MAIS, v.a seemneks (2)

                  0,00

                  1007 00 90

                  TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

                  0,00

         (1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                  —

                  3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

                  —

                  2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

         (2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

      II LISA

         I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

      16.6.2011-29.6.2011

                  1.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              (eurot/t)

                              Pehme nisu (1)

                              Mais

                              Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

                              Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

                              Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

                              Oder

                              Börs

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              —

                              Noteering

                              236,80

                              189,82

                              —

                              —

                              —

                              —

                              FOB-hind Ameerika Ühendriikides

                              —

                              —

                              413,89

                              403,89

                              383,89

                              173,72

                              Lahe lisatasu

                              —

                              16,29

                              —

                              —

                              —

                              —

                              Suure Järvistu lisatasu

                              80,11

                              —

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                              Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

                              18,42 eurot/t

                              Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

                              47,52 eurot/t

         (1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

         (3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/556, 11. aprill 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

text:
               12.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 96/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/556,
   11. aprill 2016,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 12. aprillil 2011 vastu määruse (EL) nr 359/2011.

               (2)

               Nõukogu otsuse 2011/235/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et otsuses sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 13. aprillini 2017.

               (3)

               Nõukogu leidis ühtlasi, et kandeid teatavate määruse (EL) nr 359/2011 I lisas loetletud isikute kohta tuleks ajakohastada.

               (4)

               Lisaks ei ole enam alust kahe isiku jätmiseks määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ja seetõttu tuleks neid puudutavad kanded välja jätta.

               (5)

               Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 359/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Luxembourg, 11. aprill 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

      (2)  Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta otsus 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis (ELT L 100, 14.4.2011, lk 51).

      LISA

                  1)

                  Järgmisi isikuid käsitlevad kanded jäetakse määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud loetelust välja:

                              5.

                              HAMEDANI Hossein

                              71.

                              SHARIFI Malek Ajdar

                  2)

                  Määruse (EL) nr 359/2011 I lisas esitatud kanded järgmiste isikute kohta asendatakse järgmiste kannetega:

                     Isikud

                              Nimi

                              Identifitseerimisandmed

                              Põhjendused

                              Loetellu kandmise kuupäev

                              1.

                              AHMADI- MOQADDAM Esmail

                              Sünnikoht: Teheran (Iraan) –
                              sünniaeg: 1961

                              Relvajõudude peastaabi ülema vanemnõunik julgeolekuküsimustes. Endine Iraani Riikliku Politsei ülem (kuni 2015. aasta alguseni). Temale alluvad jõud ründasid julmalt rahumeelseid meeleavaldusi ning sooritasid vägivaldse öise rünnaku Teherani Ülikooli ühiselamus 15. juunil 2009.

                              2.

                              ALLAHKARAM Hossein

                              Sünnikoht: Najafabad (Iraan) –
                              sünniaeg: 1945

                              Ansar-e Hezbollah ülem ja IRGC kolonel. Ta oli Ansar-e Hezbollah üks asutaja. See poolsõjaväeline üksus vastutas tema juhtimisel äärmusliku vägivalla kasutamise eest üliõpilaste ja ülikoolide mahasurumisel aastatel 1999, 2002 ja 2009.

                              4.

                              FAZLI Ali

                              Basij asekomandör, endine IRGC Seyyed al-Shohada vägede juht, Teherani provints (kuni veebruarini 2010). Seyyed al-Shohada väed vastutavad julgeoleku eest Teherani provintsis ning neil oli tema vastutusel oluline roll meeleavaldajate julmal represseerimisel 2009. aastal.

                              8.

                              MOTLAGH Bahram Hosseini

                              Relvajõudude peastaabi kolledži (DAFOOS) juhataja. IRGC's Seyyed al-Shohada vägede endine ülem, Teherani provints. Seyyed al-Shohada vägedel oli tema vastutusel peamine roll meeleavaldajate mahasurumise korraldamisel.

                              10.

                              RADAN Ahmad-Reza

                              Sünnikoht: Isfahan (Iraan) –
                              sünniaeg: 1963

                              Iraani õiguskaitsejõudude (Riikliku Politseiga seotud organ) strateegiauuringute keskuse juht. Politsei strateegiauuringute keskuse endine juht, Iraani Riikliku Politsei ülema asetäitja kuni 2014. aasta juunini. Alates 2008. aastast vastutas Radan Riikliku Politsei ülema asetäitjana meeleavaldajate peksmise, mõrvamise ning meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise eest politseijõudude poolt.

                              12.4.2011

                              14.

                              SHARIATI Seyeed Hassan

                              Ülemkohtu 28. osakonna nõunik ja liige. Endine Mashhadi kohtusüsteemi juht kuni septembrini 2014. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest ning toetuti ülestunnistustele, mis saadi survestamise ja piinamise teel. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, tehti surmaotsuseid, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase kohtuliku arutelu menetlust.

                              12.4.2011

                              16.

                              HADDAD, Hassan (teise nimega Hassan ZAREH DEHNAVI)

                              Teherani Revolutsioonikohtu turvaametnik. Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Vastutas kinnipeetavatega seotud juhtumite eest, mis olid seotud valimisjärgse kriisiga, ähvardas regulaarselt kinnipeetavate perekondi, et neid vaikima sundida. Aitas väljastada Kahrizaki kinnipidamiskeskusele kinnipidamismääruseid. 2014. aasta novembris tunnistasid Iraani ametivõimud ametlikult tema osalust kinnipeetavate surmajuhtumites.

                              12.4.2011

                              17.

                              SOLTANI Hodjatoleslam Seyed Mohammad

                              Islamipropaganda organisatsiooni juhataja Khorasan-Razavi provintsis. Endine kohtunik, Mashhadi Revolutsioonikohus. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, tehti surmaotsuseid, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase kohtuliku arutelu menetlust.

                              23.

                              PIR-ABASSI Abbas

                              Endine kohtunik, Teherani Revolutsioonikohus, 26. filiaal. Tõenäoliselt toimub hetkel menetlus tema määramiseks teisele kohale. Vastutas valimisjärgsete kohtuasjade eest, määras ebaõiglastel kohtuprotsessidel inimõiguste aktivistidele pikaaegsed vangistused ning mõistis mitu meeleavaldajat surma.

                              12.4.2011

                              24.

                              MORTAZAVI Amir

                              Khorasan-Razavi provintsi kohtusüsteemi sotsiaalküsimuste ja kriminaalpreventsiooni osakonna endine juhataja. Mashhad'i endine aseprokurör. Tema juhtimisel toimunud kohtuistungid olid pealiskaudsed ja kinnised, kinni ei peetud süüdistatavate põhiõigustest. Kuna hukkamisotsuseid tehti massiliselt, tehti surmaotsuseid, ilma et oleks nõuetekohaselt järgitud õiglase kohtuliku arutelu menetlust.

                              26.

                              SHARIFI Malek Adjar

                              Ülemkohtu kohtunik. Ida-Aserbaidžaani kohtusüsteemi endine juhataja. Vastutas Sakineh Mohammadi-Ashtiani kohtuprotsessi eest.

                              34.

                              AKBARSHAHI, Ali-Reza

                              Iraani uimastikontrolli keskuse (teise nimega narkootikumidevastase keskuse) peadirektor. Endine Teherani politseiülem. Tema juhitav politseiüksus vastutas kahtlusaluste kohtuvälise vägivaldse kohtlemise eest vahistamise ja eelvangistuse ajal. Teherani politsei oli samuti seotud 2009. aasta juunis Teherani ülikooli ühiselamutele korraldatud reididega, mille käigus politsei ja Basij tekitasid Iraani parlamendi (Majlis) komisjoni teatel vigastusi rohkem kui sajale tudengile.

                              10.10.2011

                              40.

                              HABIBI, Mohammad Reza

                              Isfahani endine aseprokurör. Tõenäoliselt toimub hetkel menetlus tema määramiseks teisele kohale. Osales menetlustes, milles jäeti kostjatele tagamata õigus õiglasele kohtumenetlusele – näiteks Abdollah Fathi juhtum, kes hukati 2011. aasta mais pärast seda, kui Habibi eiras 2010. aasta märtsis toimunud kohtuistungil tema õigust olla ära kuulatud ning tema vaimse tervisega seotud probleeme. Seetõttu osales ta nõuetekohase menetluse õiguse rängas rikkumises, aidates kaasa surmanuhtluse liigsele ja üha sagedasemale kasutamisele, mis on toonud kaasa hukkamiste arvu järsu suurenemise alates 2011. aasta algusest.

                              10.10.2011

                              43.

                              JAVANI, Yadollah

                              Sünnikoht: Isfahan –
                              sünniaeg: 1956

                              Kõrgeima juhi IRGC esindaja nõunik. Esineb korrapäraselt ajakirjanduses režiimi radikaalse tiiva esindajana. Oli üks esimesi kõrgemaid ametnikke, kes nõudsid Moussavi, Karroubi ja Khatami vahistamist. Ta on korduvalt toetanud vägivalla ning karmi ülekuulamistaktika kasutamist valimiste järel meelt avaldanute suhtes (õigustades videolindile salvestatud ülestunnistusi), sealhulgas andnud IRGC-le ja Basij'le saadetud avaldustes korraldusi dissidentide kohtuväliseks väärkohtlemiseks.

                              10.10.2011

                              50.

                              OMIDI, Mehrdad

                              Iraani politsei luureteenistuse juht. Iraani politsei arvutikuritegude üksuse endine juht. Vastutab internetti kasutavate reformistide ja poliitiliste vastaste osas läbi viidud tuhandete uurimiste ja nende suhtes esitatud süüdistuste eest. Vastutab seega tõsiste inimõiguste rikkumiste eest, represseerides isikuid, kes võtavad sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks.

                              10.10.2011

                              59.

                              BAKHTIARI, Seyyed Morteza

                              Sünnikoht: Mashad (Iraan) –
                              sünniaeg: 1952

                              Kirikliku eritribunali ametnik. Justiitsminister aastatel 2009–2013.
                              Ajal, mil ta oli justiitsminister, halvenesid tingimused Iraani vanglates alla üldtunnustatud rahvusvahelisi standardeid ning vangide väärkohtlemine oli laialt levinud. Lisaks oli tal võtmeroll Iraani diasporaa ähvardamisel ja tagakiusamisel, luues erikohtu, mis tegeleb konkreetselt riigist väljaspool elavate iraanlastega. Samuti suurenes tema ministriks olemise ajal Iraanis järsult hukkamiste arv, sealhulgas salajased hukkamised, mida valitsus välja ei kuulutanud, samuti hukkamised, mis olid seotud narkokuritegudega.

                              10.10.2011

                              61.

                              MOSLEHI, Heydar
                              (teise nimega MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

                              Sünnikoht: Isfahan (Iraan) –
                              sünniaeg: 1956

                              IRGC kõrgeima kohtusüsteemi nõunik. Juhib organisatsiooni, mis avaldab materjale vaimulikkonna rolli kohta sõjas. Endine luureminister (2009–2013).
                              Tema juhtimisel jätkas luureministeerium meeleavaldajate ja dissidentide ulatuslikku meelevaldset kinnipidamist ja tagakiusamist. Luureministeerium juhib Evini vangla 209. osakonda, kus on kinni hoitud suurel arvul aktiviste nende rahumeelse valitsusevastase tegevuse eest. Luureministeeriumi ülekuulajad on 209. osakonna kinnipeetavaid peksnud ning neid vaimselt väärkohelnud ja seksuaalselt kuritarvitanud.

                              10.10.2011

                              62.

                              ZARGHAMI, Ezzatollah

                              Sünnikoht: Dezful (Iraan) –
                              sünniaeg: 22. juuli 1959

                              Küberruumi ülemnõukogu ja kultuurirevolutsiooni nõukogu liige. Iraani Islamivabariigi ringhäälingu juht kuni 2014. aasta novembrini. IRIBi juhina vastutas ta kogu programmivaliku eest. IRIB on kandnud üle kinnipeetutelt vägivallaga saadud ülestunnistusi ja mitmeid „näidisprotsesse” 2009. aasta augustis ja 2011. aasta detsembris. Sellega rikuti selgelt rahvusvahelisi sätteid õiglase kohtuliku arutamise ja nõuetekohase menetluse õiguse kohta.

                              23.3.2012

                              63.

                              TAGHIPOUR, Reza

                              Sünnikoht: Maragheh (Iraan) –
                              sünniaeg: 1957

                              Küberruumi ülemnõukogu liige. Teherani linnavolikogu liige. Endine info- ja kommunikatsiooniminister (2009–2012).
                              Infoministrina oli ta üks juhtivaid ametnikke, kes vastutas tsensuuri ja kontrolli eest internetis toimuva tegevuse ning samuti igat liiki kommunikatsiooni (eelkõige mobiilitelefoni teel) üle. Poliitiliste kinnipeetavate ülekuulamise ajal kasutavad ülekuulajad nende isikuandmeid, e-kirju ja kõnesid. Mitmel korral pärast 2009. aasta presidendivalimisi ja tänavatel toimunud meeleavalduste ajal võeti ära mobiililevi ja tekstsõnumite saatmise võimalus, tõkestati satelliittelevisiooni kanalid ja koha peal internet suleti või vähemalt aeglustati.

                              23.3.2012

                              64.

                              KAZEMI, Toraj

                              ELi poolt loetellu kantud organiseeritud kuritegevuse uurimise keskuse (teise nimega küberkuritegude amet või küberpolitsei) juht. Oma ametis kuulutas välja valitsusse häkkerite töölevärbamise kampaania, et paremini kontrollida internetis liikuvat teavet ja kahjustada „ohtlikke” saite.

                              23.3.2012

                              69.

                              MORTAZAVI, Seyyed Solat

                              Sünnikoht: Farsan, Tchar Mahal-o-Bakhtiari (South) – (Iraan) –
                              sünniaeg: 1967

                              Mashadi linnapea; Mashad on Iraanis suuruselt teine linn ning seal toimuvad regulaarselt avalikud hukkamised. Endine siseministri asetäitja, vastutav poliitiliste küsimuste eest. Vastutas nende isikute represseerimise eest, kes võtsid sõna oma seaduslike õiguste, sealhulgas sõnavabaduse kaitseks. Hiljem määrati Iraani 2012. aasta parlamendivalimiste ja 2013. aasta presidendivalimiste valimiskomisjoni juhiks.

                              23.3.2012

                              73.

                              FAHRADI, Ali

                              Karaji prokurör. Vastutab inimõiguste ränga rikkumise eest, sealhulgas selliste kohtuasjade menetlemise eest, mis lõppesid surmamõistva otsusega. Tema Karaji piirkonna prokuröriks oleku ajal on seal toimunud suur arv hukkamisi, mille eest ta on vastutav.

                              23.3.2012


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 207/2014, 4. märts 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 65/29

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 207/2014,
   4. märts 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. märts 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  64,0

                  TN

                  96,6

                  TR

                  87,8

                  ZZ

                  82,8

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  JO

                  182,1

                  MA

                  176,8

                  TR

                  159,4

                  ZZ

                  175,1

                  0709 91 00

                  EG

                  51,3

                  ZZ

                  51,3

                  0709 93 10

                  MA

                  42,6

                  TR

                  89,7

                  ZZ

                  66,2

                  0805 10 20

                  EG

                  48,3

                  IL

                  66,7

                  MA

                  47,5

                  TN

                  45,8

                  TR

                  72,1

                  ZZ

                  56,1

                  0805 50 10

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  69,0

                  0808 10 80

                  CN

                  115,7

                  MK

                  25,2

                  US

                  150,2

                  ZZ

                  97,0

                  0808 30 90

                  AR

                  99,8

                  CL

                  200,9

                  CN

                  73,6

                  TR

                  156,2

                  US

                  120,7

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  125,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/100, 16. oktoober 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks ühisotsuste tegemise protsess, mida järgitakse teatavate usaldatavusnõuetega seotud lubade taotlemisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 21/45

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/100,
   16. oktoober 2015,
   milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks ühisotsuste tegemise protsess, mida järgitakse teatavate usaldatavusnõuetega seotud lubade taotlemisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused hindavad teatavate usaldatavusnõuetega seotud loataotluste täielikkust, enne kui nad teevad otsuse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud loa andmise või andmata jätmise kohta, peaksid nad tagama õigeaegse ja tõhusa vastastikuse koostöö ja jõudma ühisele arusaamale selle kohta, et on saadud täielik taotlus, või selle kohta, milliseid taotluse aspekte peetakse ebatäielikuks.

               (2)

               Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus peaks taotlejale ja asjaomastele pädevatele asutustele teatama täieliku taotluse kättesaamise kuupäeva, et tagada selgus selles, mis kuupäeval täpselt algab kuuekuuline ühisotsuse tegemise ajavahemik, ning minimeerida võimalike vaidluste riski selle ajavahemiku alguskuupäeva küsimuses.

               (3)

               Taotluse täielikkuse hindamine peaks põhinema küsimustel, mida pädevad asutused on kohustatud hindama, kui nad teevad otsust selle kohta, kas taotletav luba anda või mitte. Seos pädevate asutuste läbiviidava hindamise ja teabe vahel, mis peab sisalduma esitatud taotlustes, on taotluste kvaliteedi parandamiseks hädavajalik ja aitab tagada järelevalvekolleegiumide vahel järjepidevuse nii taotluste sisu kui ka nende täielikkuse hindamise osas.

               (4)

               Et tagada ühisotsuste tegemise protsessi ühetaoline rakendamine, on oluline, et iga etapp oleks täpselt määratletud. Selgepiiriline protsess aitab vahetada teavet õigeaegselt, tagab järelevalveressursside proportsionaalse jaotamise ja tõhusa haldamise, edendab vastastikust mõistmist, arendab usalduslikke suhteid järelevalveasutuste vahel ja soodustab tulemuslikku järelevalvet.

               (5)

               Taotluse täielikkuse hindamine ei tohiks hõlmata taotluse sellist hindamist, mida viivad läbi pädevad asutused, kui nad kujundavad välja oma arvamust selle kohta, kas luba anda või mitte. Ühisotsuste tegemise protsessi igaks etapiks ette nähtud aeg peaks seetõttu olema proportsionaalne selle etapi keerukuse ja ulatusega, arvestades seejuures, et ühisotsuse tegemiseks ette nähtud aega ei saa pikendada ega peatada.

               (6)

               Konsolideeritud järelevalvet teostaval asutusel peaks olema võimalik hinnata, kas ja kuidas võetakse mudelis, millele luba taotletakse, arvesse liiduvälistes jurisdiktsioonides olevaid riskipositsioone. Selles kontekstis tuleks edendada pädevate asutuste ja kolmandate riikide järelevalveasutuste vahelist suhtlust, et pädevatel asutustel oleks võimalik kujundada välja täielik hinnang mudeli toimimise kohta.

               (7)

               Esmatähtis on ühisotsuste tegemise protsessi õigeaegne ja realistlik kavandamine. Kõik selles protsessis osalevad pädevad asutused peaksid edastama konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma seisukohad ühisotsuse asjus õigeaegselt ja tõhusalt.

               (8)

               Et tagada ühetaolised rakendamistingimused, tuleks kehtestada hindamise ja ühisotsuste tegemise etapid, võttes seejuures arvesse, et teatavaid ülesandeid selles protsessis on võimalik täita üheaegselt, teisi aga tuleb täita järjestikuselt.

               (9)

               Ühisotsusele jõudmise hõlbustamiseks on oluline, et otsuse tegemisel osalevad pädevad asutused peaksid omavahel arutelu, eelkõige enne ühisotsuste lõplikku vormistamist.

               (10)

               Tulemusliku protsessi kehtestamiseks peaks konsolideeritud järelevalvet teostaval asutusel olema lõppvastutus nende etappide kindlaksmääramisel, mis tuleb läbida, et jõuda sisemudelite heakskiitmise asjus ühisotsusele.

               (11)

               Selgete normide kehtestamine ühisotsuste sisu kohta peaks tagama, et ühisotsused on täielikult põhjendatud ning aitavad kaasa ühisotsuste tingimuste tõhusale seirele.

               (12)

               Et selgitada menetlust, mida tuleb järgida pärast ühisotsuse tegemist, tagada otsuse tulemuste käsitlemise läbipaistvus ja hõlbustada vajaduse korral asjakohaste järelmeetmete võtmist, tuleks kehtestada ühisotsuse teatavakstegemise standardid.

               (13)

               Mudeli oluliste laienduste või muudatustega seotud loataotluste puhul peaks ühisotsuse tegemise ajakava ning tööjaotus konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste vahel olema võrdeline nende oluliste mudelilaienduste või -muudatuste ulatusega.

               (14)

               Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 kohane ühisotsuste tegemise protsess hõlmab ka protsessi, mida tuleb järgida juhul, kui ühisotsusele ei jõuta. Et tagada ühetaolised tingimused protsessi selle aspekti rakendamisel ning eelkõige tagada täielikult põhjendatud otsuste sõnastamine ja täpsustada asjaomaste järelevalveasutuste esitatud seisukohtade ja reservatsioonide käsitlemist, tuleks kehtestada standardid, mis hõlmavad ühisotsuse puudumise korral tehtavate otsuste ajakava ja selliste otsuste üksikasjade teatavakstegemist.

               (15)

               Käesolev määrus põhineb tehniliste rakendusstandardite kavandil, mille Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve, EBA) on esitanud Euroopa Komisjonile.

               (16)

               EBA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud sellest tulenevaid võimalikke kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I PEATÜKK

      REGULEERIMISESE JA MÕISTED

   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud menetlus, mille kohaselt tehakse ühisotsuseid nimetatud määruse artikli 143 lõikes 1, artikli 151 lõigetes 4 ja 9, artiklis 283, artikli 312 lõikes 2 ja artiklis 363 osutatud loataotluste suhtes ning mille eesmärk on lihtsustada ühisotsuste tegemist.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „asjaomane pädev asutus”– pädev asutus (v.a konsolideeritud järelevalvet teostav asutus), mis vastutab ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ühisavalduse esitamises osalevate tütarettevõtjate järelevalve eest liikmesriigis ning mis peab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 2 kohaselt tegema ühisotsuse kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud taotluste kohta;
   2)   „taotleja”– ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing ning tema tütarettevõtjad või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad, kes esitavad taotluse;
   3)   „hindamisaruanne”– aruanne, mis sisaldab artikli 6 kohaselt taotlusele antud hinnangut.
   II PEATÜKK

      ÜHISOTSUSE TEGEMISE PROTSESS

   Artikkel 3
   Kolmandate riikide järelevalveasutuste osalemine hindamisprotsessis
   1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib otsustada kaasata komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98 (3) artikli 3 lõike 3 alusel järelevalvekolleegiumis osalevad kolmandate riikide järelevalveasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 1 punkti a alusel esitatud taotluste hindmisse, kui taotleja tegutseb asjaomases kolmandas riigis ja kavatseb rakendada asjaomaseid meetodeid selles kolmandas riigis olevate riskipositsioonide suhtes. Sel juhul peavad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja kõnealused järelevalveasutused jõudma kokkuleppele selles, millises ulatuses osaleb kolmanda riigi järelevalveasutus, selleks et:

               a)

               esitada konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma seisukohad nimetatud asutuse koostatava hindamisaruande jaoks;

               b)

               lisada punktis a osutatud seisukohad konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse koostatavale hindamisaruandele selle lisadena.

         2.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus otsustab kaasata kolmandate riikide järelevalveasutusi, ei esita ta asjaomase pädeva asutuse koostatud hindamisaruandeid kolmanda riigi järelevalveasutusele ilma tolle asjaomase pädeva asutuse selgesõnalise nõusolekuta.
   3.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus hoiab asjaomaseid pädevaid asutusi täielikult kursis sellega, millise ulatuse ja tasemega ja millist laadi on kolmandate riikide järelevalveasutuste osalus hindamisprotsessis ja millises ulatuses on konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse koostatud hindamisaruandes kasutatud nende seisukohti.
   Artikkel 4
   Taotluse täielikkuse hindamine
   1.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus saab taotlejalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikes 1, artikli 151 lõigetes 4 ja 9, artiklis 283, artikli 312 lõikes 2 või artiklis 363 osutatud loataotluse, edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus taotluse asjaomastele pädevatele asutustele ilma asjatult viivitamata ning igal juhul 10 päeva jooksul.
   2.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused hindavad taotluse täielikkust kuue nädala jooksul alates sellest, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on taotluse kätte saanud.
   3.   Taotlus loetakse täielikuks, kui see sisaldab kogu teavet, mida pädevad asutused vajavad, et hinnata taotlust määruses (EL) nr 575/2013 ja eelkõige selle artiklites 143, 144, 151, 283, 312 ja 363 sätestatud nõuete kohaselt.
   4.   Asjaomased pädevad asutused esitavad oma hinnangu taotluse täielikkuse kohta konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele.
   5.   Lõikes 4 osutatud hinnangus näidatakse ära taotluse need elemendid, mis on hinnangu järgi ebatäielikud või puuduvad.
   6.   Kui asjaomane pädev asutus ei esita konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma hinnangut taotluse täielikkuse kohta lõikes 2 sätestatud aja jooksul, loetakse, et asjaomane pädev asutus peab taotlust täielikuks.
   7.   Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või mõni asjaomane pädev asutus leiab, et taotluses esitatud teave ei ole täielik, teatab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus taotlejale, milliseid taotluse elemente peetakse ebatäielikuks või puuduvaks, ja annab taotlejale võimaluse esitada puuduv teave.
   8.   Kui taotleja esitab lõikes 7 osutatud puuduva teabe, edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus selle teabe asjaomastele pädevatele asutustele ilma asjatult viivitamata ning igal juhul 10 päeva jooksul alates selle teabe saamisest.
   9.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused annavad lõigetes 3–6 sätestatud korra kohaselt oma hinnangu taotluste täielikkuse kohta, võttes arvesse lisatud teavet, kuue nädala jooksul alates sellest, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on nimetatud teabe kätte saanud.
   10.   Kui täielik taotlus on varem hinnatud ebatäielikuks, loetakse, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a nimetatud kuuekuuline ajavahemik algab kuupäeval, mil konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on saanud teabe, mis muudab taotluse täielikuks.
   11.   Kui taotlus on hinnatud täielikuks, teatab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus sellest asjaolust taotlejale ja asjaomastele pädevatele asutustele ning ühtlasi teatab neile täieliku taotluse või taotluse täielikuks muutnud teabe kättesaamise kuupäeva.
   12.   Igal juhul võib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või mõni asjaomastest pädevatest asutustest nõuda, et taotleja esitaks lisateavet taotluse hindamiseks ja ühisotsuse tegemiseks taotluse kohta.
   Artikkel 5
   Ühisotsuse tegemise etappide kavandamine
   1.   Enne ühisotsuse tegemise protsessi algust lepivad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused kokku ühisotsuse tegemise etappide ajakavas ja tööjaotuses. Kui kokkuleppele ei jõuta, kehtestab ajakava konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, võttes arvesse asjaomaste pädevate asutuste esitatud seisukohti ja reservatsioone. Ajakava kehtestatakse kuue nädala jooksul alates täieliku taotluse saamisest. Kui ajakava on lõplikult vormistatud, edastab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus selle asjaomastele pädevatele asutustele.
   2.   Ajakavasse märgitakse artikli 4 lõike 9 kohaselt täieliku taotluse kättesaamise kuupäev ja vähemalt järgmised etapid:

               a)

               kokkulepe ajakava ja tööjaotuse kohta konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste vahel;

               b)

               kokkulepe artikli 3 kohaselt kolmandate riikide järelevalveasutuste osaluse ulatuse kohta;

               c)

               konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse, asjaomaste pädevate asutuste ja taotleja vaheline arutelu taotluse üksikasjade üle, kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused peavad seda vajalikuks;

               d)

               asjaomaste pädevate asutuste hindamisaruannete esitamine konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele kooskõlas artikli 6 lõikega 2;

               e)

               konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste vaheline arutelu hindamisaruannete üle kooskõlas artikli 7 lõikega 2;

               f)

               ühisotsuse eelnõu koostamine konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse poolt ja selle esitamine asjaomastele pädevatele asutustele kooskõlas artikli 7 lõigetega 3 ja 4;

               g)

               ühisotsuse eelnõu üle taotlejaga peetavad konsultatsioonid, kui liikmesriigi õigusnormid seda nõuavad;

               h)

               konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste vaheline arutelu ühisotsuse eelnõu üle kooskõlas artikli 7 lõikega 4;

               i)

               ühisotsuse eelnõu esitamine konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse poolt asjaomastele pädevatele asutustele nende nõusoleku saamiseks ja ühisotsuse tegemiseks kooskõlas artikliga 8;

               j)

               taotlejale ühisotsuse teatavakstegemine kooskõlas artikliga 9.

         3.   Ajakava peab vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

               a)

               see peab olema võrdeline taotluse ulatusega;

               b)

               see peab kajastama iga asjaomaste pädevate asutuste ja konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse täidetava ülesande ulatust ja keerukust ning ühisotsuse subjektiks olevasse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute keerukust;

               c)

               see peab võimaluste piires võtma arvesse muid tegevusi, millega konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused tegelevad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/98 artiklis 16 osutatud kolleegiumi järelevalvealaste kontrollikavade alusel.

         4.   Tööjaotus peab kajastama järgmist:

               a)

               taotluse ulatus ja keerukus;

               b)

               taotluse ulatuse olulisus iga krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks;

               c)

               taotlusega seotud riskipositsioonide ja riskide tüüp ja asukoht;

               d)

               see, millises ulatuses konkreetses jurisdiktsioonipiirkonnas võetud riskipositsioonid või riskid mõjutavad mudelite muudatuste või laienduste olulisust, kui seda hinnatakse konsolideeritud tasandil;

               e)

               konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja iga asjaomase pädeva asutuse võime täita vajalikke ülesandeid, et viia läbi hindamine ja esitada täielikult põhjendatud arvamus.

         Kui riskipositsioonide või riskide geograafiline asukoht erineb kohast, kus riskipositsioone või riske hallatakse, kirjendatakse või nendega kaubeldakse, tuleb esimese lõigu punkti c kohaldamisel kehtestada tööjaotuses eraldi ülesanded selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus riskipositsioonid või riskid asuvad, ja selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus neid riskipositsioone või riske hallatakse, kirjendatakse või nendega kaubeldakse.
   5.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teatab taotlejale lõike 2 punktis c osutatud arutelu toimumise orienteeriva kuupäeva ning lõike 2 punktis i osutatud teadaande hinnangulise kuupäeva.
   6.   Kui ajakava või tööjaotust on tarvis ajakohastada, teeb konsolideeritud järelevalvet teostav asutus seda, konsulteerides asjaomaste pädevate asutustega.
   Artikkel 6
   Hindamisaruannete koostamine
   1.   Asjaomased pädevad asutused ja konsolideeritud järelevalvet teostav asutus hindavad taotlust, lähtudes artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestatud tööjaotusest. Hinnangud antakse hindamisaruannete vormis.
   2.   Iga asjaomane pädev asutus esitab konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma hindamisaruande kuupäevaks, mis on ajakavas artikli 5 lõike 2 punkti d kohaselt selleks ette nähtud.
   3.   Igas hindamisaruandes peab sisalduma vähemalt järgmine:

               a)

               arvamus selle kohta, kas taotletav luba tuleks anda või mitte, lähtuvalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikes 1, artikli 151 lõigetes 4 ja 9, artiklis 283, artikli 312 lõikes 2 või artiklis 363 sätestatud nõuetest, ning sellise arvamuse põhjendus;

               b)

               tingimused (kui neid on), mis peaksid selle loa suhtes kehtima, sealhulgas nende põhjendused ja nende täitmise ajakava;

               c)

               hinnang selliste küsimuste kohta, mida pädevad asutused on kohustatud hindama vastavalt määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuetele, mis on seotud kõnealuse määruse artiklites 143, 144, 151, 283, 312 ja 363 osutatud lubadega;

               d)

               soovitused (kui neid on) taotluse hindamisel ja taotluse suhtes ühisotsuse tegemisel ilmnenud puuduste kõrvaldamise kohta.

         Artikkel 7
   Ühisotsuse eelnõu koostamine
   1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab artiklis 6 osutatud hindamisaruanded asjaomasele pädevale asutusele, kui need puudutavad selle asjaomase pädeva asutuse antavat hinnangut.
   2.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus peab asjaomaste pädevate asutustega arutelu, nagu on ette nähtud ajakavas vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile e, lähtudes konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste koostatud hindamisaruannetest, et koostada ühisotsuse eelnõu.
   3.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus koostab täielikult põhjendatud ühisotsuse eelnõu. Ühisotsuse eelnõus esitatakse kõik järgmised punktid:

               a)

               ühisotsuse tegemises osaleva konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja asjaomaste pädevate asutuste nimed;

               b)

               krediidiasutuste või investeerimisühingute konsolideerimisgrupi nimi, kõigi selliste konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste või investeerimisühingute loetelu, kellega ühisotsuse eelnõu on seotud ja kelle suhtes seda kohaldatakse, ning andmed ühisotsuse eelnõu kohaldamisala kohta;

               c)

               viited kohaldatavatele liidu ja liikmesriikide õigusaktidele, mis käsitlevad ühisotsuse eelnõu koostamist, lõplikku vormistamist ja kohaldamist;

               d)

               kõnealuse ühisotsuse eelnõu kuupäev ja juhul, kui sellesse tehakse artiklis 13 osutatud olulisi laiendusi või muudatusi, eelnõu kõigi vastavate ajakohastuste kuupäev;

               e)

               arvamus taotletud loa andmise kohta lähtuvalt artiklis 6 osutatud hindamisaruannetest;

               f)

               kui taotletud luba punktis e osutatud arvamuse kohaselt antakse, siis loa andmise kuupäev;

               g)

               hindamistulemuste lühikirjeldus iga konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta;

               h)

               soovitused taotluse hindamisel ja taotluse suhtes ühisotsuse tegemisel ilmnenud puuduste kõrvaldamise kohta;

               i)

               vajaduse korral tingimused, mille taotleja peab täitma, enne kui ta võib kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikes 1, artikli 151 lõigetes 4 ja 9, artiklis 283, artikli 312 lõikes 2 või artiklis 363 osutatud luba, sealhulgas nende tingimuste põhjendused;

               j)

               punktidega g, h ja i seotud viitekuupäev;

               k)

               vajaduse korral punktis i osutatud tingimuste või punktis h osutatud soovituste täitmise ajakava;

               l)

               vajaduse korral ajakava, mille kohaselt ühisotsuse eelnõu rakendatakse vastavate siseriiklike lubade vormis.

         4.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus esitab ühisotsuse eelnõu vajaduse korral asjaomastele pädevatele asutustele artikli 5 lõike 2 punktis h osutatud aruteluks.
   Artikkel 8
   Ühisotsuse tegemine
   1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus vaatab ühisotsuse eelnõu vastavalt vajadusele läbi, et võtta arvesse artikli 7 lõikes 4 osutatud arutelu tulemusi, ja koostab ühisotsuse lõpliku eelnõu.
   2.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus saadab ühisotsuse lõpliku eelnõu asjaomastele pädevatele asutustele ilma asjatult viivitamata, järgides ajakavas artikli 5 lõike 2 punkti i kohaselt selleks ette nähtud tähtaega, ning kehtestab neile tähtaja, mille jooksul nad peavad esitama oma kirjaliku nõusoleku, mille võib saata ka elektrooniliselt.
   3.   Asjaomased pädevad asutused, kes saavad ühisotsuse lõpliku eelnõu ja ei ole selle vastu, esitavad konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele oma kirjaliku nõusoleku ettenähtud tähtaja jooksul.
   4.   Ühisotsus loetakse vastuvõetuks, kui kõik asjaomased pädevad asutused on andnud oma kirjaliku nõusoleku.
   5.   Ühisotsus koosneb ühisotsusest endast ja sellele lisatud kirjalikest nõusolekutest. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab ühisotsuse kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele.
   Artikkel 9
   Ühisotsuse teatavakstegemine
   1.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teeb artikli 8 lõikes 5 osutatud ühisotsuse taotlejale teatavaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõikele 2, vajaduse korral koos teabega ühisotsuse rakendamise kohta vastavate siseriiklike lubade vormis, pidades kinni ajakavas artikli 5 lõike 2 punkti j kohaselt selleks ette nähtud tähtajast.
   2.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus kinnitab asjaomastele pädevatele asutustele, et ta on ühisotsuse taotlejale teatavaks teinud.
   3.   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja asjaomased pädevad asutused arutavad vajaduse korral ühisotsust oma jurisdiktsioonipiirkonnas asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingutega, kelle suhtes see ühisotsus kehtib, et selgitada neile otsuse ja selle kohaldamise tagamaid.
   III PEATÜKK

      ERIMEELSUSED JA ÜHISOTSUSE PUUDUMISE KORRAL TEHTAVAD OTSUSED

   Artikkel 10
   Ühisotsuse puudumise korral järgitav otsustusprotsess
   1.   Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud aja jooksul kokkulepet ei saavutata, konsulteerib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus mis tahes asjaomase pädeva asutuse taotluse korral Euroopa Pangandusjärelevalvega (EBA). Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib konsulteerida EBAga ka omal algatusel.
   2.   Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud aja jooksul ühisotsust ei tehta, teeb konsolideeritud järelevalvet teostav asutus nimetatud määruse artikli 20 lõike 4 esimeses lõigus osutatud otsuse, mis tõendatakse kirjalikult ja mis tuleb teha kõige hilisemaks järgmistest kuupäevadest:

               a)

               kui ükski asjaomane pädev asutus ei ole andnud asja lahendamiseks EBA-le kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 4 neljanda lõiguga, siis üks kuu pärast nimetatud määruse artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud ajavahemiku lõppu;

               b)

               kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on konsulteerinud EBAga määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud ajavahemiku jooksul, siis üks kuu pärast seda, kui EBA on andnud käesoleva artikli lõike 1 alusel nõu;

               c)

               üks kuu pärast seda, kui EBA on teinud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 4 neljanda lõigu kohaselt otsuse.

         3.   Kui lõike 1 alusel on konsulteeritud EBAga ja kui lõike 2 kohases konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse otsuses on EBA nõuannetest kõrvale kaldutud, peab otsus sisaldama selle kohta selgitust.
   Artikkel 11
   Ühisotsuse puudumise korral tehtavate otsuste koostamine
   Otsus, mille teeb konsolideeritud järelevalvet teostav asutus juhul, kui ühisotsus puudub, peab sisaldama vastavalt vajadusele kõiki artikli 7 lõikes 3 loetletud elemente.
   Artikkel 12
   Ühisotsuse puudumise korral tehtavate otsuste teatavakstegemine
   Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus teeb oma otsuse viivitamata teatavaks taotlejale ja asjaomastele pädevatele asutustele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 lõike 4 kolmandale lõigule.
   IV PEATÜKK

      OTSUSTE AJAKOHASTAMINE MUDELITE OLULISTE LAIENDUSTE VÕI MUUDATUSTE KORRAL JA OTSUSTE JÕUSTUMINE

   Artikkel 13
   Mudelite olulised laiendused või muudatused
   1.   Kui loataotlus käsitleb mudeli olulisi laiendusi või muudatusi kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 143 lõikega 3, artikli 151 lõikega 4 või 9, artikliga 283, artikli 312 lõikega 2 või artikliga 363, peavad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja pädevad asutused, kes vastutavad nendest olulistest mudeli laiendustest või muudatustest mõjutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalve eest, tegema igakülgselt konsulteerides koostööd, et otsustada, kas anda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 20 kohaselt taotletav luba või mitte; seejuures toimitakse käesoleva määruse artiklites 3–9 sätestatud korra kohaselt.
   2.   Ajakava, mida järgitakse ühisotsuse tegemisel oluliste laienduste või muudatuste lubade andmise kohta, peab vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

               a)

               see peab olema võrdeline mudeli oluliste laienduste või muudatuste ulatusega,

               b)

               see peab olema võrdeline konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja neist olulistest mudeli laiendustest või muudatustest mõjutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalve eest vastutavate asjaomaste pädevate asutuste ülesannete ja nendevahelise tööjaotusega.

         Kui taotlus puudutab mudeli olulist laiendust või muudatust, mis mõjutab ainult ühes liikmesriigis asuvaid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, siis jäetakse esimese lõigu punkti b kohaldamisel konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele kõikideks artiklites 3–9 sätestatud toiminguteks minimaalne aeg.
   Artikkel 14
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

      (3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/98, 16. oktoober 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL järelevalvekolleegiumide töö üldtingimusi käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite osas (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 2).