title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/857, 18. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 128/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/857,
   18. mai 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  104,0

                  TN

                  158,2

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  118,7

                  0709 93 10

                  TR

                  132,4

                  ZZ

                  132,4

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  49,9

                  MA

                  59,7

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  88,5

                  ZZ

                  60,0

                  0805 50 10

                  AR

                  123,2

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  207,1

                  ZZ

                  131,8

                  0808 10 80

                  AR

                  118,7

                  BR

                  119,2

                  CL

                  133,7

                  CN

                  130,6

                  NZ

                  152,0

                  US

                  107,1

                  ZA

                  99,8

                  ZZ

                  123,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/606, 16. aprill 2015 , millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. aprillist kuni 7. aprillini 2015 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames

text:
               17.4.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 100/77

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/606,
   16. aprill 2015,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. aprillist kuni 7. aprillini 2015 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid küüslaugu impordiks.

               (2)

               2015. aasta jaanuari seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. juunist 2015 kuni 31. augustini 2015 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 341/2007 kohaselt esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. juunist 2015 kuni 31. augustini 2015 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiendiga.
   Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. aprill 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 341/2007, 29. märts 2007, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem (ELT L 90, 30.3.2007, lk 12).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Päritolu

                  Viitenumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. juunist 2015 kuni 31. augustini 2015 esitatud taotlused
                  (protsentides)

                  Argentina

                              —

                              Senised importijad

                  09.4104

                  —

                              —

                              Uued importijad

                  09.4099

                  —

                  Hiina

                              —

                              Senised importijad

                  09.4105

                  81,143203

                              —

                              Uued importijad

                  09.4100

                  0,471995

                  Muud kolmandad riigid

                              —

                              Senised importijad

                  09.4106

                  —

                              —

                              Uued importijad

                  09.4102

                  —


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1366/2011, 19. detsember 2011 , millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [ „Pataca de Galicia” / „Patata de Galicia” (KGT)]

text:
               22.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 341/29

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1366/2011,
   19. detsember 2011,
   millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pataca de Galicia” / „Patata de Galicia” (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 148/2007 (2) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pataca de Galicia” / „Patata de Galicia” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

               (2)

               Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. detsember 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 14.

      (3)  ELT C 108, 7.4.2011, lk 19.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      HISPAANIA
      Pataca de Galicia/Patata de Galicia (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/703, 11. mai 2016, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               12.5.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 122/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/703,
   11. mai 2016,
   millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“) ja eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   olles konsulteerinud liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 119/97 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „asjaomane riik“) ja Malaisiast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 32,5–39,4 %. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldati spiraalköiteseadiste suhtes, mis ei olnud 17 ega 23 rõngaga, samal ajal kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes kohaldati tollimaksu, mis oli võrdne minimaalse impordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, kui viimane oli madalam kui minimaalne impordihind.

               (2)

               Pärast alusmääruse artikli 12 kohast absorptsioonivastast uurimist muutis ja suurendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000 (3) eespool nimetatud tollimakse teatavate muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste puhul. Muudetud tollimaksude määr oli 51,2–78,8 %.

               (3)

               Pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1208/2004 (4) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need olid deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte.

               (4)

               Pärast kahe ELi tootja taotlust algatati 2002. aasta jaanuaris alusmääruse artikli 11 lõike 2 (5) kohane aegumise läbivaatamine ning nõukogu pikendas määrusega (EÜ) nr 2074/2004 (6) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid. Malaisia suhtes kohaldatavate meetmete kohta ühtki läbivaatamistaotlust ei esitatud ja seetõttu lõppes nende kehtivusaeg 2002. aasta jaanuaris.

               (5)

               Pärast alusmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 33/2006 (7) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevatena või mitte.

               (6)

               Määrusega (EÜ) nr 818/2008 (8) laiendas nõukogu meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemusena meetmete reguleerimisala teatavatele veidi muudetud spiraalköiteseadistele.

               (7)

               Pärast ühe ELi tootja taotlust algatati 2008. aasta septembris alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine ning nõukogu pikendas rakendusmäärusega (EL) nr 157/2010 (9) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid veel viie aasta võrra (edaspidi „kehtivad meetmed“).

               (8)

               Lisaks kehtestati pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 792/2011 (10).

         2.   Aegumise läbivaatamise taotlemine

               (9)

               Pärast Hiina RVst pärit ning Vietnamist ja Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist saadetud (sõltumata sellest, kas tooted on deklareeritud Vietnamist ja Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevatena või mitte) spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teate (11) avaldamist sai komisjon 26. novembril 2014 taotluse nende meetmete alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

               (10)

               Taotluse esitas liidu tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle toodang moodustab üle 25 % (12) liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (11)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 25. veebruaril 2015Euroopa Liidu Teatajas
                   (13) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisega hõlmatud ajavahemikud

               (12)

               Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

               (13)

               Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

         5.   Uurimisega seotud isikud

               (14)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Hiina RVs ja Hiina RV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

               (15)

               Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               (16)

               Aegumise läbivaatamise algatamisega seoses ei nõudnud ükski huvitatud isikutest ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         6.   Võrdlusriigi tootjad

               (17)

               Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et ta on valinud India, Tai ja Kambodža kolmandaks turumajanduslikuks riigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Seepärast teavitas komisjon uurimise algatamisest India, Tai ja Kambodža tootjaid ning kutsus neid üles osalema.

         7.   Valimi koostamine

               (18)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada liidu importijatest ja Hiina eksportivatest tootjatest alusmääruse artikli 17 kohaselt valimi.

         a)   Liidu importijate väljavõtteline uuring

               (19)

               Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring oleks vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

               (20)

               Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Neid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Seejärel loobus üks kahest importijast koostööst.

         b)   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (21)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring oleks vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik teadaolevad Hiina RV eksportivad tootjad (st 17 ettevõtet) esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

               (22)

               Esialgu andis endast nõutud teabe esitamisega teada vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Seejärel lõpetas see eksportiv tootja koostöö.

         8.   Küsimustiku vastused

               (23)

               Komisjon saatis küsimustikud Euroopa Liidu tootjatele ja asjaga mitteseotud importijatele, kaubandusettevõtjatele ja kasutajatele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid.

               (24)

               Üks liidu sõltumatutest importijatest otsustas loobuda oma koostööst pärast esialgset vastust küsimustikule.

               (25)

               Ainus Hiina eksportiv tootja, kes andis endast komisjonile teada, ei vastanud saadetud küsimustikule. Hiljem teavitas Hiina eksportiv tootja komisjoni oma otsusest lõpetada uurimisega seotud koostöö. Komisjon teavitas Hiina eksportivat tootjat ja Hiina ametiasutusi oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18 ja tugineda uurimises järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele.

         9.   Kontrollkäigud

               (26)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad

                                       —

                                       Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria ja Oroszlany, Ungari;

                                       —

                                       I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itaalia;

                           b)

                              seotud importija

                                       —

                                       Bensons International Systems B.V, Nijkerk, Madalmaad;

                           c)

                              võrdlusriigi tootja

                                       —

                                       Sure Success, Sihnaoukville, Kambodža.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (27)

               Vaatlusalune toode on spiraalköiteseadised, mis koosnevad kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused või D-kujulised rõngad (edaspidi „vaatlusalune toode“). Praegu liigitatakse need spiraalköiteseadised CN-koodi ex 8305 10 00 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul vaatlusaluse toote alla.

               (28)

               Spiraalköiteseadiseid kasutatakse paberist, papist ja kilekattega kaustade, esitlus- ja muude köidetud kaustade valmistamiseks.

               (29)

               Uurimisperioodil müüdi ELis suurel hulgal erinevaid spiraalköiteseadiste tüüpe. Erinevused nende tüüpide vahel määrati kindlaks põhja laiuse, seadise tüübi, rõngaste arvu, avamissüsteemi, nominaalse paberimahutavuse, rõnga läbimõõdu, rõngaste kuju, pikkuse ja rõngaste vahekauguse põhjal. Arvestades asjaolu, et kõikidel tüüpidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning et mudelid võivad teatavas ulatuses olla omavahel asendatavad, otsustati kõiki spiraalköiteseadiseid käsitada kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

         2.   Samasugune toode

               (30)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning ühesugune põhiline kasutusotstarve:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodetakse ja müüakse vaatlusaluse riigi siseturul;

                           —

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

                     Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (31)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

               (32)

               Nagu on märgitud eespool põhjenduses 25, kuigi küsimustik saadeti Hiina eksportivale tootjale, kes andis endast teada valimi koostamise ajal, teatas see eksportiv tootja hiljem oma otsusest lõpetada koostöö käimasolevas uurimises. Sellest tulenevalt ei teinud käesolevas uurimises koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ning seetõttu tuli kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kasutada kättesaadavaid fakte.

               (33)

               Selles küsimuses teavitati Hiina ametivõime ja väljavõttelise uuringu raames endast teada andnud Hiina eksportivat tootjat nõuetekohaselt asjaolust, et komisjon käsitab küsimustikule vastamata jätmist koostöösoovimatusena ning et sellest tulenevalt võib komisjon Hiina RV suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18.

               (34)

               Seda silmas pidades põhinevad alljärgnevalt esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 kättesaadavatel faktidel, eeskätt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel, uurimise käigus kogutud teabel (näiteks väljavõttelise uuringu küsimustikud, mille esitasid peamised Hiina eksportivad tootjad Hiina eksporditurgude kohta, Kambodža tootja kontrollimise käigus saadud teave, Hiina ekspordiandmebaas) ja Eurostati Comexti andmebaasil TARICi tasandil (10kohaline number), mis sisaldab imporditud spiraalköiteseadiste kogumahtu ja CIF-koguhinda iga TARICi koodi puhul, mille suhtes meetmed kehtivad. Samas tuleb märkida, et Comexti andmebaasis eristatakse vaid kahte liiki spiraalköiteseadiseid (st 17 või 23 rõngaga ja muud liigid), kuigi on olemas märkimisväärne hulk eri tooteliike, mille hinnad võivad erineda sõltuvalt toote liigist.

         2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

   2.1.   Võrdlusriik

               (35)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus määrata hinna või arvestusliku väärtuse alusel turumajanduslikus kolmandas riigis, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas tegelikult makstud hinna või liidus samasuguse toote eest makstava hinna põhjal, mis on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et hõlmata põhjendatud kasumimarginaali. Selleks uuris komisjon kõigepealt, kas on võimalik valida sobiva turumajandusliku kolmanda riigi (edaspidi „võrdlusriik“).

               (36)

               Viimase aegumise läbivaatamise ajal, mille tagajärjel kehtivad meetmed kehtestati, valiti ajutiselt võrdlusriigiks Tai, kuid Tai tootja andmeid ei olnud võimalik lõppjärgus arvesse võtta, sest uurimine näitas, et Tai ja Hiina spiraalköiteseadiste (14) tootjate vaheline suhe oleks tõenäoliselt moonutanud järeldusi normaalväärtuse kohta.

               (37)

               Praeguses läbivaatamises nimetati algatamisteates võimalike võrdlusriikidena kolme riiki, nimelt Taid, Indiat ja Kambodžat. Nende kolme riigi, lisaks Hiina RV, arvele langes umbes 99 % uurimisperioodil liitu imporditud kogumahust. Ükski huvitatud isik ei pakkunud välja teisi võimalikke võrdlusriike. Üks importija kinnitas võimalike võrdlusriikide väljapakutud nimekirja ja andis teavet India, Tai ja Kambodža tootjate kohta.

               (38)

               Seega võeti koostöö tegemise eesmärgil ühendust kõigi Tais, Indias ja Kambodžas asuvate teadaolevate tootjatega. Need tootjad teatasid aga komisjonile, et keelduvad uurimises osalemast. Kõigist tootjatest, kellega võimalikes võrdlusriikides ühendust võeti, nõustus uurimises koostööd tegema ainult üks Kambodža tootja. Seega saatis komisjon sellele Kambodža eksportijale asjaomase võrdlusriigi kohta teabe kogumiseks ette nähtud küsimustiku.

               (39)

               Seejärel tegi komisjon kontrollkäigu ainsa koostööd tegeva ettevõtte ruumides Kambodžas eesmärgiga kontrollida esitatud teavet. Kontrollkäigu ajal keeldus aga ettevõtte esindaja andmast olulist teavet, nagu auditeeritud raamatupidamisaruanded ja väljavõtted raamatupidamissüsteemist. Seega ei olnud võimalik kontrollida kulusid ja müügihindu ega ristkontrollida müügi kogumahtusid, millest ettevõte küsimustikule antud vastuses teatas. Kuna puudub usaldusväärne teave, ei olnud seega võimalik Kambodža ettevõtte esitatud andmete alusel vaatlusaluse toote normaalväärtust usaldusväärselt kindlaks teha. Seega teavitati ettevõtet komisjoni otsusest tema teavet mitte kasutada. Ettevõttelt ei saadud ühtegi kommentaari.

               (40)

               Uurimise käigus sai komisjon teada, et tootmine võib toimuda teistes kolmandates riikides, nagu Egiptus, Lõuna-Korea, Taiwan, Indoneesia, Türgi ja Malaisia. Nende riikide ametiasutustega võeti ühendust, et uurida spiraalköiteseadiste tootjate võimalikku olemasolu nendes riikides, kuid ühtegi jaatavat vastust ettenähtud tähtaja jooksul ei saadud.

               (41)

               Seega ei olnud komisjonil võimalik valida sobivat võrdlusriiki, et määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV jaoks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

         2.2.   Normaalväärtus

               (42)

               Arvestades eespool punktis 2.1 kirjeldatud olukorda ning kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a tugines komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramisel Hiina RVs kõigile muudele põhjendatud alustele, st makstud hind või liidus samasuguse toote eest makstav hind.

               (43)

               Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate liidu tööstustootjate sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht uurimisperioodil oli tüüpiline võrreldes liitu suunatud ekspordi kogumahuga, nimelt kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % Hiina tootjate liitu suunatud ekspordimüügi mahust.

               (44)

               Samuti uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlik.

               (45)

               Kuna leiti, et kogu omamaine müük toimus piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati tegelikel omamaistel hindadel põhinev normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         2.3.   Ekspordihind

               (46)

               Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja seega puudusid konkreetsed andmed Hiina hindade kohta, määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide alusel kooskõlas alusmääruse artikliga 18, st teadaoleva Hiina eksportiva tootja aegumise läbivaatamise algatamise etapis antud valimiteabe ning Eurostati Comexti andmebaasi ja Hiina ekspordiandmebaasi alusel.

         2.4.   Võrdlused ja kohandused

               (47)

               Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Vajaduse korral tehti aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel kohandusi seoses erinevustega transpordi-, kindlustus- ja muudes transpordiga seotud kuludes.

         2.5.   Dumpingumarginaal

               (48)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Eurostati Comexti andmebaasis sisalduv keskmine hind, mida võrreldi väljavõttelisest uuringust saadud teabega, näitab normaalväärtusega võrreldes dumpingu olemasolu.

               (49)

               Eespool esitatut arvesse võttes ning muu usaldusväärse teabe puudumisel Hiina RV kohta arvutati üleriiklik dumpingumarginaal kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise teel väljendatuna protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimakse tasumata, ning leiti, et see on 49 %.

         2.6.   Järeldus dumpingu kohta

               (50)

               Uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu olemasolu uurimisperioodil. See järeldus põhines i) ühelt poolt Eurostati Comexti andmebaasi alusel määratud ekspordihindadel ja valimivormi kaudu kogutud teabel, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 46; ja ii) teiselt poolt liidu tootmisharu hindade alusel kindlaksmääratud normaalväärtusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a põhjendustes 35–41 selgitatud põhjustel.

         3.   Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (51)

               Lisaks dumpingu avastamisele uurimisperioodil uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines uurimine olemasolevatele andmetele kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Arvestades avalikult kättesaadava teabe puudumist, kasutas komisjon muid teabeallikaid, näiteks Eurostati Comexti andmebaasi ja alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaseid andmebaase, peamiste Hiina eksportivate tootjate esitatud väljavõttelise uuringu küsimustikku, mis sisaldas andmeid Hiina kogu ekspordimüügi kohta kõigisse riikidesse, sealhulgas liitu, aga ka läbivaatamistaotlust ja Hiina ekspordiandmebaasi.

               (52)

               Põhjendustes 48–49 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon lisaks dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete aegumise korral. Seda tehes analüüsiti järgmisi elemente: i) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, ii) Hiina eksportijate käitumine teistel turgudel ja iii) liidu turu atraktiivsus.

         3.1.   Hiina RV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (53)

               Aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabe alusel on Hiina RV hinnanguline tootmisvõimsus umbes 970 miljonit ühikut ning praegune tootmine Hiina RVs on umbes 50 % sellest mahust. Rakendamata tootmisvõimsus Hiina RVs on seega hinnanguliselt neli korda suurem kui liidu tarbimine. Hoolimata praegusest suurest ülevõimsusest ilmneb uurimise käigus saadud teabest, et Hiina RVs suureneb võimsus veelgi, sest praegu asutatakse üha rohkem uusi tootmisettevõtteid. Tootmine võib seega kergesti ja kiiresti suureneda, et saata olemasolevate turustuskanalite kaudu liidu turule suuremaid koguseid tuntud kaubamärki kandvaid spiraalköiteseadiseid.

               (54)

               Taotluse esitajad leidsid, et peamine eeltingimus tootmise suurendamiseks on kvalifitseerimata tööjõu kättesaadavus, sest investeeringuid sellesse äritegevusse tehakse suhteliselt vähe (15) ja tooraine kättsaadavus Hiina RVs on suhteliselt hea. Varasematest spiraalköiteseadiste uurimistest ilmnes ka, et tööjõud ja käsitsitöö on peamised elemendid, mis mõjutavad tootmismahtu Hiina RVs. Kui tootjal on vaja suurendada tootmist, suurendab ta vastavalt oma tööjõudu.

               (55)

               Pealegi ei ole alust arvata, et lähitulevikus tarbimise tase Hiina siseturul või kolmandate riikide turgudel märkimisväärselt suureneb ja et seega oleks neil võimalik vastu võtta Hiina tootjate praegu olemasolev rakendamata tootmisvõimsus või märkimisväärse osa sellest.

               (56)

               Tuginedes eespool nimetatule, jõuti uurimises järeldusele, et Hiina eksportijad võivad kergesti laiendada oma tootmist ja eksportida olulisi koguseid liitu, kui meetmetel lastakse aeguda.

         3.2.   Hiina müük kolmandatesse riikidesse

               (57)

               Nagu märgitakse põhjenduses 59, on liidu turg olnud Hiina tootjate jaoks alati atraktiivne turg ja nad on olnud jätkuvalt kohal ka ülejäänud maailmas. Kättesaadava Hiina ekspordistatistika kohaselt on Hiina eksportijate peamised eksporditurud Ameerika Ühendriigid, Mehhiko, Hongkong, Türgi ja Lõuna-Aafrika Vabariik. Välja arvatud Ameerika Ühendriigid, (16) olid eksportivate tootjate pakutavad hinnad osutatud riikides madalamad kui liidu turul samade toodete eest pakutavad hinnad.

               (58)

               Kõnealustel asjaoludel on mõistlik uskuda, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, pöörduksid Hiina tootjad teatud kolmandatest riikidest liidu turule ja suunaksid olulistes kogustes ekspordi liidu turule.

         3.3.   Liidu turu atraktiivsus

               (59)

               Mahtude ja hindade mõttes on liidu turg olnud alati väga atraktiivne. Käimasoleva uurimise algatamise ajal saadud teabest ilmneb, et liidu hinnad on oluliselt kõrgemad võrreldes müügihindadega enamikus teistes kolmandates riikides.

               (60)

               Alates meetmete esmakordsest kehtestamisest (st 20. jaanuar 1997) on Hiina eksportijad väljendanud pidevalt tugevat huvi liidu turule sisenemise vastu. Eelmistes uurimistes leiti, et Hiina tootjad kasutasid meetmetest kõrvalehoidmist (17) kauba ümberlaadimise, väikeste muudatuste ja ka absorptsioonitavade kasutamise kaudu (18).

               (61)

               Liidu turu suurust võib pidada selgeks viiteks selle kohta, et tulevikus püüaksid Hiina tootjad tagasi võita turuosa ELis.

               (62)

               Mis puutub hindadesse, on uuringu andmete kohaselt Hiina keskmine ekspordihind kolmandate riikide turgudele madalam kui Hiina keskmine ekspordihind liitu, nagu on märgitud põhjenduses 57. Seega on selge, et liidu turg oleks Hiina eksportijatele majanduslikult kasulik võimalus, kuna nad saaksid liidus müüa kõrgemate hindadega, kahjustamata seejuures oma müüki teistesse riikidesse, ning siiski müüa dumpinguhinnaga ja lüüa oma peamiste liidu konkurentide hinnad alla. Seega võib järeldada, et liidu turg, mis on üks maailma suurimaid, on Hiina tootjate jaoks endiselt atraktiivne.

         3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (63)

               Arvestades Hiina RV märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust suuruse ja müügihinna poolest, eriti aga Hiina RV ekspordi hinnataset kolmandates riikides, aga ka varasemaid meetmetest kõrvalehoidmis- ja absorptsioonitavasid, valitseb komisjoni arvates suur tõenäosus, et dumpinguvastaste meetmete tühistamine toob kaasa spiraalköiteseadiste dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise Hiina RVst liitu.

         D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu määratlus

               (64)

               Uurimisperioodil tootsid liidus spiraalköiteseadiseid järgmised tootjad:

                           —

                           Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria;

                           —

                           Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia.

               (65)

               Mõlemad tootjad (esimene neist on taotluse esitaja) on teinud uurimises koostööd. Teine tootja toetab samuti taotlust meetmeid pikendada. Kuna mõlemad ettevõtted esindasid koos liidu spiraalköiteseadiste kogutootmist uurimisperioodil, käsitatakse neid liidu tootmisharu esindajatena alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kumbki tootja ega nende tütarettevõtjad ei ole seotud Hiina eksportivate tootjatega.

         2.   Tarbimine liidus

               (66)

               Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:

                           —

                           liidu tootmisharu liidu turule suunatud samasuguse toote müügimahud, millest liidu tootjad teatasid oma vastavates küsimustikule antud vastustes,

                           —

                           Eurostatis registreeritud spiraalköiteseadiste impordimahud (TARICi tasand) liidu turule.

                  Tabel 1

                  Tarbimine liidu turul

                           Maht

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                              Liidu tarbimisindeks (2011 = 100)

                              100

                              87

                              94

                              85

                           Tarbimine liidus (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           100 000  – 120 000

                           90 000  – 110 000

                           100 000  – 120 000

                           90 000  – 110 000

                              Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.

               (67)

               Uurimine näitas, et spiraalköiteseadiste tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %, s.o 100–120 miljonilt tükilt 2011. aastal kuni 90–110 miljoni tükini uurimisperioodil (19).

         3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

   a)   Impordimaht ja turuosa

      Tabel 2

      Vaatlusalusest riigist pärit import

               Impordimaht

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Hiina RV (indeks 2011 = 100)

                  100

                  92

                  101

                  112

               Hiina RV (vahemikud tuhandetes ühikutes)

               1 600  – 2 100

               1 500  – 2 000

               1 600  – 2 100

               1 900  – 2 400

               Turuosa

               1,8 %

               1,9 %

               1,9 %

               2,3 %

                  Allikas: Eurostat ja aegumise läbivaatamise taotlus.

               (68)

               Kuna praegusi dumpinguvastaseid meetmeid Hiina RV vastu pikendati alusmääruse (mis käsitleb Laosest ja Vietnamist saadetud asjaomase toote impordi suhtes rakendatavaid meetmeid) artikli 13 lõike 3 kohaselt, oleks tulnud vaatlusaluse toote Hiina RVst pärit impordi kogumahu kindlaksmääramiseks lisada import nendest riikidest. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel aga puudus vaatlusaluse toote registreeritud import Laosest ja/või Vietnamist.

               (69)

               Hiina RVst pärit spiraalköiteseadiste impordi maht püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena madalal tasemel, tõustes veidi uurimisperioodil. Selle tulemusena suurenes vaatlusalusel perioodil Hiina impordi turuosa 1,8 %-lt 2,3 %ni.

         b)   Impordihinnad

      Tabel 3

      Asjaomasest riigist imporditud spiraalköiteseadiste keskmine hind

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Hiina RV (indeks 2011 = 100)

                  100

                  98

                  95

                  83

               Hiina RV (vahemikud EUR/tuhat ühikut)

               200 – 230

               190 – 220

               180 – 210

               160 – 190

                  Allikas: Eurostat ja aegumise läbivaatamise taotlus.

               (70)

               Hiina RVst imporditud vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, üldine langus vahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodini moodustas 17 %.

         c)   Hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise tase

               (71)

               Uurimisperioodil ei täheldatud, et Hiina impordihinnad oleksid hinda alla löönud. Tuleb siiski rõhutada, et arvutamisel võetakse arvesse hinna korrigeerimist regulaarse kohandatud imporditollimaksu (2,7 %) ja impordijärgsete kulude (2 %) arvestamiseks. Pärast neid kohandusi leiti, et Hiinast imporditud toodete keskmised hinnad olid peaaegu samal tasemel kui liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad sõltumatutele klientidele liidus – saadud negatiivne allalöömismarginaal oli 0,1 %. Samuti märgitakse, et Hiina eksportivate tootjate müüdud kogused on väikesed. Lisaks esitas taotluse esitaja teatud tõendeid, et praegu Hiina RVst imporditavad tooteliigid on „erilised“ mehhanismid, nagu 23 rõngaga mehhanismid või päästikuga mehhanismid. Need tooted sisaldavad rohkem toorainet ja nende tööjõukulu on suurem ning seetõttu on hind kõrgem kui liidu tootmisharu standardtoodetel. Hiina eksportijatega koostöö puudumise tõttu ei saa seda väidet nende ekspordiandmete suhtes kontrollida.

               (72)

               Hoolimata hinna allalöömise puudumisest tehti uurimisperioodil siiski kindlaks hindade allalöömise marginaal 3,4 %. See arvutus põhines liidu tootmisharu 5 % sihtkasumil, st samal sihtkasumil, mida kasutati eelmises aegumise läbivaatamises.

         4.   Import muudest kolmandatest riikidest

               a)

                  Impordimaht ja turuosa

                  Tabel 4

                  Import kolmandatest riikidest

                           Impordimaht

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                              India (indeks 2011 = 100)

                              100

                              74

                              86

                              95

                           India (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           40 000  – 45 000

                           30 000  – 35 000

                           32 000  – 38 000

                           39 000  – 44 000

                           India turuosa

                           37,4 %

                           32,1 %

                           34,5 %

                           41,8 %

                              Kambodža (indeks 2013
                               (20)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              222

                           Kambodža (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           0

                           0

                           3 000  – 4 000

                           6 000  – 9 000

                           Kambodža turuosa

                           0,0 %

                           0,0 %

                           3,2 %

                           7,8 %

                              Tai (indeks 2011 = 100)

                              100

                              57

                              62

                              6

                           Tai (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           12 000  – 16 000

                           6 000  – 9 000

                           7 000  – 10 000

                           500 – 1 000

                           Tai turuosa

                           11,1 %

                           7,3 %

                           7,3 %

                           0,8 %

                              Muud kolmandad riigid (indeks 2011 = 100)

                              100

                              70

                              254

                              10

                           Muud kolmandad riigid (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           500 – 1 000

                           300 – 600

                           1 000  – 2 000

                           50 – 100

                           Muude kolmandate riikide turuosa

                           0,6 %

                           0,5 %

                           1,5 %

                           0,1 %

                              Kolmandad riigid kokku (indeks 2011 = 100)

                              100

                              71

                              89

                              87

                           Kolmandad riigid kokku (vahemikud tuhandetes ühikutes)

                           52 500  – 62 000

                           36 300  – 44 600

                           43 000  – 54 000

                           45 550  – 54 100

                           Muude kolmandate riikide turuosa kokku

                           49,1 %

                           39,8 %

                           46,6 %

                           50,5 %

                              Allikas: Eurostat ja aegumise läbivaatamise taotlus.

               b)

                  Impordihinnad

                  Tabel 5

                  Kolmandatest riikidest imporditud spiraalköiteseadiste keskmine hind

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                              India (indeks 2011 = 100)

                              100

                              107

                              96

                              92

                           India (vahemik EUR/tuhat ühikut)

                           125 – 135

                           138 – 145

                           122 – 130

                           115 – 125

                              Kambodža (näitaja 2013
                               (21)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              94

                           Kambodža (vahemik EUR/tuhat ühikut)

                           0

                           0

                           135 – 145

                           130 – 140

                              Tai (indeks 2011 = 100)

                              100

                              101

                              100

                              81

                           Tai (vahemikud EUR/tuhat ühikut)

                           120 – 130

                           125 – 135

                           120–130

                           100 – 110

                              Allikas: Eurostat ja aegumise läbivaatamise taotlus.

               (73)

               Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul peeti spiraalköiteseadiste peamiseks liitu eksportivaks riigiks Indiat. Sellest riigist pärit impordile kuulus kogu vaatlusaluse perioodi vältel märkimisväärne osa liidu turust, vahemikus 32–42 %, mis jõudis tippu uurimisperioodil. Uurimisperioodi suuruselt teine liitu eksportija oli Kambodža ja kuigi see riik hakkas liitu eksportima alles 2013. aastal, suurendas ta oma turuosa agressiivselt, jõudes uurimisperioodil peaaegu 8 %ni. Mõlemal juhul olid nendest riikidest eksportivad tootjad Hiina spiraalköiteseadiste tootjate rajatud tehased. Nende investeeringud tootmisse neis riikides järgnesid Hiina spiraalköiteseadiste suhtes kehtestatud meetmetele, mida veelgi laiendati impordile muudest riikidest pärast mitmeid meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevaid uurimisi. Kambodža puhul toimus Hiina omaniku teostatud tootmise ümberpaigutamine pärast Tai suhtes meetmete kehtestamist. Sealjuures vaatlusalusel perioodil peaaegu et kadus turult Tai, kes oli kunagi olnud suuruselt teine liitu eksportija.

               (74)

               Arvestades kolmandatest riikidest imporditud toodete hinnataset, tuleb rõhutada, et Indiast ja Kambodžast imporditud toodete hinnad on madalamad kui Hiina RVst imporditud toodete hinnad (vastavalt 33 % ja 27 %).

         5.   Liidu tootmisharu olukord

               (75)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev kontrollimine hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.

               (76)

               Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave kahe liidu tootja kohta indekseeritud kujul.

         5.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

      Tabel 6

      Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Tootmine, tuhandetes ühikutes (indeks)

                  100

                  96

                  90

                  82

                  Tootmisvõimsus, tuhandetes ühikutes (indeks)

                  100

                  100

                  93

                  93

                  Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

                  100

                  96

                  96

                  87

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (77)

               Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 18œ %. See suundumus järgnes tarbimise suundumusele, kuigi liidu tootmisharu toodangu vähenemine oli veidi suurem kui tarbimise vähenemine. Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise määr 13 %, hoolimata sellest, et tootmisvõimsus ise vähenes veidi – 7 %. Tootmisvõimsuse kasutamine jõudis uurimisperioodil rekordiliselt madalalt tasemelt, nimelt 55 %-lt 65 %ni absoluutarvudes.

         5.2.   Lõppvarud

      Tabel 7

      Lõppvarude maht

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Lõppvarud, tuhandetes ühikutes (indeks)

                  100

                  83

                  95

                  89

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (78)

               Liidu tootmisharu aastalõpu varude tase vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. Võttes aga arvesse samaaegset tootmise vähenemist, püsisid lõppvarud suhteliselt stabiilsel tasemel, mida liidu tootjad pidasid normaalseks.

         5.3.   Müügimaht ja turuosa

      Tabel 8

      Müügimaht ja turuosa

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Müügimaht (EL kokku), tuhandetes ühikutes (indeks)

                  100

                  103

                  98

                  82

                  Müügimaht (EList sõltumatu), tuhandetes ühikutes (indeks)

                  100

                  104

                  95

                  82

                  Turuosa (indeks)

                  100

                  119

                  105

                  96

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (79)

               Liidu tootmisharu müügimahud sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil 18 %. Kuigi selle vähenemise peamine põhjus oli samaaegne tarbimise vähenemine, tuleks rõhutada, et müügimahtude vähenemine oli suurem kui tarbimise vähenemine. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa 4 %.

         5.4.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

      Tabel 9

      Müügihinnad (sõltumatutele klientidele)

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Keskmine müügihind (eurot/tuhat ühikut) (indeks)

                  100

                  96

                  94

                  99

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (80)

               Uurimisperioodil olid liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul sõltumatutele klientidele peaaegu samal tasemel nagu vaatlusaluse perioodi alguses.

         5.5.   Tööhõive ja tootlikkus

      Tabel 10

      Tööhõive ja tootlikkus

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Tööhõive (indeks)

                  100

                  97

                  95

                  91

                  Tööviljakus (indeks)

                  100

                  99

                  94

                  89

                  Keskmine tööjõukulu (indeks)

                  100

                  92

                  87

                  83

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (81)

               Tööhõive (täistööaja ekvivalent) vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on liidu tootmisharu restruktureerimise tulemus. Samal ajal vähenesid ka keskmised tööjõukulud 17 %. Kuna aga samaaegselt vähenes järsult tootmine, nagu on näidatud põhjenduses 77, vähenes vaatlusalusel perioodil tööviljakus 11 %.

         5.6.   Tootmiskulud ja kasumlikkus

      Tabel 11

      Tootmiskulud ja kasumlikkus

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Tootmiskulud (indeks)

                  100

                  101

                  95

                  100

                  Kasumlikkus (indeks)

                  100

                  – 78

                  79

                  62

                  Allikas: küsimustiku vastused.

               (82)

               Vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2012. aasta, oli liidu tootmisharu kasumis, kuigi kasumlikkus jäi kaugele maha 5 % sihtkasumist. Langussuundumus jätkub endiselt.

               (83)

               Kasumlikkuse vähenemine on peamiselt tingitud müügihindade langusest. Hoolimata tootmisvõimsuse rakendamise väga madalast tasemest ei kasvanud uurimisperioodil keskmine tootmiskulu üle 2011. aasta taseme peamiselt tänu tööjõukulude vähenemisele pärast liidu tootjate restruktureerimisega seotud pingutusi.

         5.7.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

      Tabel 12

      Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

               2011

               2012

               2013

               Uurimisperiood

                  Aastainvesteeringud (indeks)

                  100

                  343

                  260

                  286

                  Investeeringutasuvus (indeks)

                  100

                  – 17

                  74

                  88

                  Rahavoog (indeks)

                  100

                  82

                  145

                  57

               (84)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis säilitada vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrge investeeringute taseme ja kõrge investeeringutasuvuse (välja arvatud kahjumit toonud 2012. aasta). Liidu tootmisharul õnnestus ka säilitada kogu vaatlusaluse perioodi vältel positiivne rahavoog, kuigi see vähenes uurimisperioodil 43 % võrreldes 2011. aasta tasemega. Liidu tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.

         5.8.   Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine

               (85)

               Nagu põhjenduses 49 järeldati, tehti uurimisperioodil parimate kättesaadavate andmete põhjal kindlaks märkimisväärne 49 % dumping.

               (86)

               Võttes arvesse dumpinguhinnaga importi Hiina RVst ja varasemat pidevat meetmetest kõrvalehoidmist ja absorptsiooni rakendamist, võib järeldada, et liidu tootmisharu ei ole täielikult toibunud varasema dumpingu mõjust vaatlusalusel perioodil, teatud langust aga mõnedes kahjunäitajates, näiteks seoses müügi- ja tootmismahtudega, ei saa seostada impordiga asjaomasest riigist selle madala taseme tõttu sellel perioodil, vaid tegemist on pigem tarbimise vähenemise tulemusega.

         5.9.   Liidu tootmisharu eksport

               (87)

               Liidu tootmisharu ekspordimaht oli vaatlusalusel perioodil tühine, seega võib järeldada, et eksport ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda.

         5.10.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (88)

               Uurimine näitas, et meetmete jätkumine alates 2010. aastast võimaldas liidu tootmisharul säilitada positiivse kasumlikkuse peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi vältel. Kasumlikkus oli siiski palju väiksem kui sihtkasum (5 %), kuid võimaldas liidu tootmisharul teha mõningaid investeeringuid ja säilitada suhteliselt suur turuosa.

               (89)

               Muude kahjunäitajate kohaselt on liidu tootmisharu majanduslik olukord raske, arvestades ülemaailmset konkurentsi ja kahanevat tarbimist. Liidu tootmisharu on tegelenud nende probleemidega, korraldades ümber oma tööhõive ja investeerides toote kaasajastamisse.

               (90)

               Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju.

         6.   Kahju kordumise tõenäosus

               (91)

               Liidu tootmisharu korraldas oma tegevuse ümber ja sai kasu dumpinguvastastest meetmetest. Kuigi need meetmed kehtestati esimest korda 1997. aastal, saadi neist täielikus ulatuses kasu siiski vaid pärast seda. kui oli kõrvaldatud absorbtsiooni rakendamine ja meetmetest kõrvalehoidmine.

               (92)

               Kahju kordumise tõenäosust meetmete aeguda laskmise korral analüüsitakse nimelt selles kontekstis ja kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

               (93)

               Kuna ükski Hiina RVsse eksportivatest tootjatest uurimises ei osalenud, tuli Hiina RVd käsitlevate järelduste puhul kasutada kooskõlas alusmääruse artikliga 18 parimaid kättesaadavaid andmeid, eriti seoses aegumise läbivaatamise taotlusega.

               (94)

               Nagu põhjendustes 50 ja 63 juba järeldati, jätkasid Hiina eksportijad oma dumpingutegevust ja dumpingu jätkumise tõenäosus on suur.

               (95)

               Lisaks, nagu selgitati põhjenduses 59, ei ole Hiina eksportijad kunagi kaotanud huvi liidu turu vastu, nagu näitasid eelkõige varasem absorbtsiooni rakendamine ja meetmetest kõrvalehoidmine.

               (96)

               Nagu järeldati põhjendustes 53 ja 61, on Hiina eksportivatel tootjatel vaatlusaluse toote puhul tohutu rakendamata tootmisvõimsus ja liidu turg on neile eriti atraktiivne selle suuruse ja suhteliselt kõrge hinnataseme pärast.

               (97)

               Lisaks näitavad ka impordistatistika ja liidu tootjate tootmismahud kahanevat turgu. Kahaneva turu tüüpiline märk on ulatuslik konkurents järelejäänud mahu pärast. On suur tõenäosus, et kui meetmetel lastakse aeguda, leiab aset Hiina RV praeguse rakendamata tootmisvõimsuse juures dumpinguhindadega impordi mahu järsk kasv.

               (98)

               Kõik need tegurid koos osutavad sellele, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib Hiina RV kiiresti ja dumpinguhinnaga eksportida liidu turule märkimisväärses koguses vaatlusalust toodet isegi ilma vajaduseta suunata ümber oma müüki seoses teiste turgudega. Sellisel juhul väheneksid viivitamatult liidu tootmisharu müük ja müügihinnad veelgi, mis mõjutaks juba niigi väikest tootmisvõimsuse rakendamist ja kasumlikkust. Nende kahjunäitajate halvenemisel asenduks liidu tootmisharu taastumine kiiresti langusega, põhjustades väga suure tõenäosusega materiaalse kahju kordumist.

         E.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (99)

               Vastavalt alusmääruse artiklile 21 uuriti, kas meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (100)

               Nagu selgitati põhjenduses 90, võimaldasid meetmed liidu tootmisharul oma positsiooni kindlustada ja alustada restruktureerimist. Samal ajal järeldati põhjenduses 98, et kui Hiina RV suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seega võib järeldada, et meetmete jätkamine Hiina RV suhtes oleks liidu tootmisharule kasulik.

         3.   Importijate ja kasutajate huvid

               (101)

               Kõiki teadaolevaid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Komisjoniga ei teinud aga mingit koostööd sõltumatud kasutajad ning sõltumatute importijate koostöö oli väga vähene, nimelt tegi koostööd ainult üks ettevõte, kes importis Hiina RVst.

               (102)

               Koostööd teinud ettevõte ei olnud põhimõtteliselt meetmete säilitamise vastu. Tema import Hiina RVst oli uurimisperioodil väikesemahuline ja tema impordiandmed osutavad, et kehtivate meetmete tõttu on ta juba oma tarnijaid vahetanud. Seega ei mõjutaks meetmete säilitamine tema olukorda.

         4.   Järeldus

               (103)

               Arvestades põhjendustes 100–102 analüüsitud elemente, aga ka asjaolu, et praegune import Hiina RVst moodustab ligikaudu 2 % liidu tarbimisest, ei ole alust arvata, et meetmete säilitamine on vastuolus liidu üldiste huvidega. Seetõttu järeldati, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid Hiina RV vastaste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (104)

               Kõiki koostööd teinud huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks, et säilitatakse Hiina RVst imporditud spiraalköiteseadiste suhtes kehtivad olemasolevad dumpinguvastased meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

               (105)

               Eespool öeldust tuleneb, et algmääruse artikli 11 lõike 2 järgi tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (106)

               Sellest tulenevalt tuleks samuti säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine impordile Vietnamist (22) ja Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist, (23) sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Vietnam ja Laose Demokraatlik Vabariik või mitte.

               (107)

               Alusmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee arvamust ei esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
   Artikkel 1
   1.   Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.
   3.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

               a)

               17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100021, 8305100023, 8305100029 ja 8305100035) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist;

               b)

               muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019 ja 8305100034).

                           Tollimaksu määr

                           TARICi lisakood

                           Hiina Rahvavabariik:

                                       —

                                       World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Hiina Rahvavabariik

                           51,2 %

                           8934

                                       —

                                       Kõik muud äriühingud

                           78,8 %

                           8900

         Artikkel 2
   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 11. mai 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu 20. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 119/97, millega kehtestatakse teatavate Malaisiast ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate rõngasköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1).

      (3)  Nõukogu 29. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2100/2000, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 119/97, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes (EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1).

      (4)  Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1208/2004, millega laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist lähetatud sama toote impordile (ELT L 232, 1.7.2004, lk 1).

      (5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (EÜT C 21, 24.1.2002, lk 25).

      (6)  Nõukogu 29. novembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2004, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes (ELT L 359, 4.12.2004, lk 11).

      (7)  Nõukogu 9. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 33/2006, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 2074/2004 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist saadetava sama toote impordile (ELT L 7, 12.1.2006, lk 1).

      (8)  Nõukogu 13. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 818/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2004, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes, ning lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kõnealuse määrusega kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Taist lähetatud spiraalköiteseadiste impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte (ELT L 221, 19.8.2008, lk 1).

      (9)  Nõukogu 22. veebruari 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 157/2010, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 49, 26.2.2010, lk 1).

      (10)  Nõukogu 5. augusti 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 792/2011, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 204, 9.8.2011, lk 11).

      (11)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 164, 29.5.2014, lk 21).

      (12)  Arvestades seda, et liidu tootjaid on vaid kaks, siis täpset summat ei avalikustata.

      (13)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit ning Vietnamile ja Laose Rahvademokraatlikule Vabariigile laiendatud teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 67, 25.2.2015, lk 15).

      (14)  Vt eelkõige nõukogu 22. veebruari 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 157/2010 (millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) põhjendused 28, 29 ja 38 (ELT L 49, 26.2.2010, lk 1).

      (15)  Vt nõukogu 22. veebruari 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 157/2010 (millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) põhjendus 38 (ELT L 49, 26.2.2010, lk 1).

      (16)  Ameerika Ühendriikides on hinnad kõrgemad, sest tooted on erinevad. Suurem osa eksporditud toodetest koosneb 3 rõngast ja päästikumehhanismist.

      (17)  Nagu on märgitud põhjendustes 3 ja 5.

      (18)  Nagu on märgitud põhjenduses 2.

      (19)  Esitatakse ainult vahemik, et kaitsta kahe liidu tootja andmete konfidentsiaalsust.

      (20)  Import Kambodžast algas 2013. aastal.

      (21)  Import Kambodžast algas 2013. aastal.

      (22)  Määrus (EÜ) nr 1208/2004.

      (23)  Määrus (EÜ) nr 33/2006.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/660, 27. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               28.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 114/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/660,
   27. aprill 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. aprill 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  85,8

                  ZZ

                  176,9

                  0707 00 05

                  MA

                  83,0

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  101,0

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  127,5

                  ZZ

                  111,5

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  47,1

                  IL

                  85,1

                  MA

                  58,1

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  AR

                  123,2

                  BR

                  100,4

                  CL

                  112,7

                  CN

                  73,3

                  NZ

                  147,2

                  US

                  199,1

                  ZA

                  94,3

                  ZZ

                  121,5

                  0808 30 90

                  AR

                  122,3

                  CL

                  93,3

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  97,4

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1144/2011, 10. november 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               11.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1144/2011,
   10. november 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 11. novembril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. november 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  64,0

                  MA

                  48,1

                  TR

                  85,0

                  ZZ

                  65,7

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  133,7

                  ZZ

                  119,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  72,3

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  93,4

                  0805 20 10

                  MA

                  80,2

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  92,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  78,0

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,5

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  65,0

                  0805 50 10

                  AR

                  58,5

                  BO

                  59,5

                  TR

                  58,2

                  ZA

                  40,1

                  ZZ

                  54,1

                  0806 10 10

                  BR

                  230,0

                  CL

                  73,3

                  EC

                  65,7

                  LB

                  269,8

                  TR

                  145,4

                  US

                  254,8

                  ZA

                  80,8

                  ZZ

                  160,0

                  0808 10 80

                  CA

                  145,0

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  MK

                  41,0

                  ZA

                  175,5

                  ZZ

                  103,7

                  0808 20 50

                  CN

                  50,3

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  91,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1731, 28. september 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine medetomidiini kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.9.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 252/33

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1731,
   28. september 2015,
   millega kiidetakse heaks toimeaine medetomidiini kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 90 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühendkuningriik sai 27. aprillil 2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine medetomidiini lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 21 (saastumisvastased ained), mis vastab määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliigile 21.

               (2)

               Medetomidiin ei olnud turul 14. mai 2000. aasta seisuga kui biotsiidi toimeaine.

               (3)

               Ühendkuningriik esitas 12. märtsil 2014 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikele 1 hindamisaruande koos oma soovitustega.

               (4)

               3. veebruaril 2015 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus.

               (5)

               Kõnealuse arvamuse kohaselt vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 21 kuuluvate toodetena ja mis sisaldavad medetomidiini, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b nõuetele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad tingimused.

               (6)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks medetomidiini kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides, kui teatavad nõuded ja tingimused on täidetud.

               (7)

               Arvamusest selgub, et medetomidiini omaduste tõttu on see väga püsiv (vP) ja toksiline (T) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) XIII lisas kehtestatud kriteeriumidele. Lisaks on arvamuses järeldatud, et toimeaine sisaldab suurel määral mitteaktiivseid isomeere või lisandeid.

               (8)

               Medetomidiin vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktides d ja f sätestatud tingimustele ning seda tuleks seega käsitada kui asendamisele kuuluvat ainet.

               (9)

               Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 4 kohaselt peaks asendamisele kuuluva toimeaine heakskiit kehtima mitte rohkem kui seitse aastat.

               (10)

               Kuna medetomidiin vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud kriteeriumile „väga püsiv” (vP), tuleb medetomidiiniga töödeldud või medetomidiini sisaldavad töödeldud kaubad turule laskmisel asjakohaselt märgistada.

               (11)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks toimeaine medetomidiini kasutamine tooteliiki 21 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas esitatud nõuete ja tingimustega.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. september 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

      LISA

                  Tavanimetus

                  IUPACi nimetus
                  Identifitseerimisnumbrid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused

                  Medetomidiin

                  IUPACi nimetus:
                  (RS)-4-[1-(2,3-dimetüülfenüül)etüül]-1H-imidasool
                  EÜ nr: ei ole saadaval
                  CASi nr: 86347-14-0

                  99,5 % protsenti massist
                  Medetomidiini toodetakse R- ja S-enantiomeeride (deksmedetomidiin ja levomedetomidiin) ratseemilise seguna.

                  1. jaanuar 2016

                  31. detsember 2022

                  21

                  Medetomidiini käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega d ja f asendamisele kuuluva toimeainena.
                  Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
                  Biotsiididele antakse luba järgmistel tingimustel.

                              1)

                              Tööstusliku või kutselise kasutaja jaoks kehtestatakse ohutu kasutamise kord ja asjakohased korralduslikud meetmed. Kui muude vahenditega ei ole võimalik kokkupuudet lubatud tasemeni vähendada, kasutatakse toodet sobivate isikukaitsevahenditega.

                              2)

                              Isikud, kes teevad turul kättesaadavaks medetomidiini sisaldavaid tooteid mittekutselistele kasutajatele, peavad tagama, et tooteid tarnitakse koos asjakohaste kaitsekinnastega. Märgistel ja kasutamisjuhendites, kui need lisatakse, tuleb märkida, kas tuleb kasutada muid isikukaitsevahendeid.

                              3)

                              Märgistel ja kasutamisjuhendites, kui need lisatakse, tuleb märkida, et lapsi tuleb hoida eemal, kuni töödeldud pinnad on kuivanud.

                              4)

                              Kasutamiseks lubatud toodete märgistel ja ohutuskaartidel, kui need lisatakse, tuleb märkida, et tooteid tuleb kasutada, hoida ja parandustöid teha eraldatud alal, kõval veekindlal alusel, millelt äravool on takistatud, või vedelikukindla materjaliga kaetud maapinnal, et ära hoida toote otsest kadu ja vähendada heidet keskkonda, ning et medetomidiini sisaldavad jäägid ja heited tuleb koguda taaskasutuseks või kasutuselt kõrvaldamiseks.

                              5)

                              Toodete puhul, millest võib tekkida jääke toidus või söödas, tuleb kontrollida, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3), ning võtta asjakohased riskivähendamismeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületataks.

                        Töödeldud toodete turule laskmisel kohaldatakse järgmist tingimust:
                  medetomidiiniga töödeldud või medetomidiini sisaldavate töödeldud kaupade turule laskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgisel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus loetletud teave.

         (1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes sisalduva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline puhtuseaste on tehniliselt samaväärne puhtuseastmega, mille juures toimeainet hinnati.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 470/2009, 6. mai 2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 267/2014, 14. märts 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               15.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 76/34

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 267/2014,
   14. märts 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. märts 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  116,3

                  MA

                  73,6

                  TN

                  86,3

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  94,3

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  MA

                  182,1

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  171,3

                  0709 91 00

                  EG

                  45,1

                  ZZ

                  45,1

                  0709 93 10

                  MA

                  43,6

                  TR

                  84,3

                  ZZ

                  64,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,8

                  IL

                  68,0

                  MA

                  47,0

                  TN

                  52,1

                  TR

                  59,2

                  ZA

                  62,5

                  ZZ

                  55,6

                  0805 50 10

                  TR

                  74,1

                  ZZ

                  74,1

                  0808 10 80

                  AR

                  94,0

                  CL

                  130,2

                  CN

                  92,9

                  MK

                  33,9

                  US

                  192,4

                  ZZ

                  108,7

                  0808 30 90

                  AR

                  94,4

                  CL

                  123,2

                  TR

                  158,2

                  US

                  211,0

                  ZA

                  97,4

                  ZZ

                  136,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.