title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 567/2013, 18. juuni 2013 , millega parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               19.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 167/30

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 567/2013,
   18. juuni 2013,
   millega parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 38 punkti d,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (2) III lisas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle tootmissüsteem ja mahepõllumajandusliku tootmise kontrollimeetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud meetmetega. Kõnealuses lisas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 508/2012, (3) esitatud loetelus ei ole mõne riigi kontrolliasutuse veebiaadress õige või ei ole enam õige.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on esitatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrollorganite ja kontrolliasutuste loetelu. Kõnealuse lisa tekstis, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 508/2012 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 125/2013, (4) esinevad mõne kontrollorgani või kontrolliasutuse puhul vead seoses teatavate kolmandate riikide jaoks märgitud tootekategooriatega.

               (3)

               Lisaks sellele ei ole määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisas osutatud ühe kontrolliasutuse veebiaadress õige.

               (4)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisa vastavalt parandada.

               (5)

               Õiguskindluse huvides tuleks parandatud sätteid kohaldada äriühingu AGRECO R.F. GÖDERZ GmbH suhtes alates rakendusmääruse (EL) nr 508/2012 II lisa kohaldamiskuupäevast ning äriühingute IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști ja Organización Internacional Agropecuaria suhtes alates rakendusmääruse (EL) nr 125/2013 II lisa kohaldamiskuupäevast.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 1235/2008 parandatakse järgmiselt.

               1)

               III lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

               2)

               IV lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

         Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   II lisa punkti 1 kohaldatakse siiski alates 1. juulist 2012 ning II lisa punkte 3 ja 4 kohaldatakse alates 1. aprillist 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. juuni 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 334, 12.12.2008, lk 25.

      (3)  ELT L 162, 21.6.2012, lk 1.

      (4)  ELT L 43, 14.2.2013, lk 1.

      I LISA
      Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa parandatakse järgmiselt.

                  1)

                  Kanadat käsitleva teksti punktis 5 asendatakse kanne CA-ORG-002 järgmisega:

                              „CA-ORG-002

                              British Columbia Association for Regenerative Agriculture (BCARA)

                              www.certifiedorganic.bc.ca”

                  2)

                  Costa Ricat käsitlevas tekstis asendatakse punkt 4 järgmisega:

                              „4.

                              Pädev asutus: Servicio Fitosanitario del Estado, Ministerio de Agricultura y Ganadería, www.sfe.go.cr”.

                  3)

                  Indiat käsitlevat teksti parandatakse järgmiselt:

                              a)

                              punkt 4 asendatakse järgmisega:

                                          „4.

                                          Pädev asutus: Agricultural and Processed Food Export Development Authority APEDA, http://www.apeda.gov.in/apedawebsite/index.asp”;

                              b)

                              punktis 5 asendatakse kanded IN-ORG-009, IN-ORG-011, IN-ORG-016, IN-ORG-019 ja IN-ORG-021 järgmisega:

                                          „IN-ORG-009

                                          ISCOP (Indian Society for Certification of Organic products)

                                          www.iscoporganiccertification.org

                                          IN-ORG-011

                                          Natural Organic Certification Agro Pvt. Ltd. (NOCA Pvt. Ltd)

                                          www.nocaagro.com

                                          IN-ORG-016

                                          Rajasthan Organic Certification Agency (ROCA)

                                          www.krishi.rajasthan.gov.in

                                          IN-ORG-019

                                          TUV India Pvt. Ltd

                                          www.tuvindia.co.in

                                          IN-ORG-021

                                          Madhya Pradesh State Organic Certification Agency (MPSOCA)

                                          www.mpkrishi.org”

                  4)

                  Jaapanit käsitleva teksti punktis 5 asendatakse kanne JP-BIO-005 järgmisega:

                              „JP-BIO-005

                              Japan Organic & Natural Foods Association

                              http://jona-japan.org/english/”

                  5)

                  Tuneesiat käsitleva teksti punktis 5 asendatakse kanne TN-BIO-004 järgmisega:

                              „TN-BIO-004

                              Lacon

                              www.lacon-institut.com”

                  6)

                  Ameerika Ühendriike käsitleva teksti punktis 5 asendatakse kanded US-ORG-005, US-ORG-023, US-ORG-028 ja US-ORG-055 järgmisega:

                              „US-ORG-005

                              BIOAGRIcert

                              http://www.bioagricert.org/english

                              US-ORG-023

                              Maryland Department of Agriculture

                              http://mda.maryland.gov/foodfeedquality/Pages/certified_md_organic_farms.aspx

                              US-ORG-028

                              Montana Department of Agriculture

                              http://agr.mt.gov/agr/Producer/Organic/Info/index.html

                              US-ORG-055

                              Texas Department of Agriculture

                              http://www.texasagriculture.gov/regulatoryprograms/organics.aspx”

      II LISA
      Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa parandatakse järgmiselt.

                  1)

                  Äriühingut AGRECO R.F.GÖDERZ GmbH käsitleva teksti punktis 3 asendatakse Ghanaga seotud kanne järgmisega:

                              „Ghana

                              GH-BIO-151

                              x

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —”

                  2)

                  Äriühingut BioAgriCert S.r.l. käsitlevas tekstis asendatakse punkt 2 järgmisega:

                              „2.

                              Internet address: http://www.bioagricert.org/english/”.

                  3)

                  Äriühingut IMO-Control Sertifikasyon Tic. Ltd Ști. käsitlevas tekstis asendatakse punkt 3 järgmisega:

                              „3.

                              Asjaomased kolmandad riigid, koodid ja tootekategooriad:

                                          Kolmas riik

                                          Koodnumber

                                          Tootekategooria

                                          A

                                          B

                                          C

                                          D

                                          E

                                          F

                                          Türgi

                                          TR-BIO-158

                                          x

                                          —

                                          —

                                          x

                                          —

                                          —”

                  4)

                  Äriühingut Organización Internacional Agropecuaria käsitleva teksti punktis 3 asendatakse Argentinaga seotud kanne järgmisega:

                              „Argentina

                              AR-BIO-110

                              —

                              —

                              x

                              —

                              —

                              —”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 731/2013, 29. juuli 2013 , millega 197. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               30.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 203/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 731/2013,
   29. juuli 2013,
   millega 197. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               22. juulil 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi selle isiku taotluse end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande. 19. juulil 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta loetelus ühte kirjet.

               (3)

               Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 29. juuli 2013

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

                  (1)

                  Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:
                  „Muhammad ‘Abdallah Salih Sughayr (teiste nimedega a) Muhammad’ Abdallah Salih Al- Sughayir, b) Muhammad’ Abdallah Salih Al-Sughaier, c) Muhammad’ Abdallah Salih Al-Sughayer, d) Mohd Al-Saghir, e) Muhammad Al- Sugayer, f) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Sughair, g) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Sugair, h) Muhammad ‘Abdallah Salih Al-Suqayr, i) Mohammad Abdullah S Ssughayer, j) Abu Bakr, k) Abu Abdullah. Sünniaeg: 20.8.1972. Sünnikoht: Al-Karawiya, Oneiza, Saudi Araabia. Pass nr: E864131 (Saudi Araabia pass, välja antud 30.12.2001, aegus 6.11.2006). Kodakondsus: Saudi Araabia. Muu teave: Seotud Abu Sayyafi rühmituse rahastamise ja relvadega varustamisega ja sellele liikmete värbamisega ning andis sellele muul viisil abi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.10.2007.”

                  (2)

                  Pealkirja „Füüsilised isikud” all asendatakse kanne „Omar Mahmoud Uthman (teiste nimedega a) Al-Samman Uthman, b) Umar Uthman, c) Omar Mohammed Othman, d) Abu Qatada Al-Filistini, e) Abu Umr Takfiri, f) Abu Omar Abu Umar, g) Abu Umar Umar, h) Abu Ismail). Sünniaeg: a) 30.12.1960, b) 13.12.1960. Sünnikoht: Bethlehem Palestiina alal Jordani jõe läänekaldal. Kodakondsus: Jordaania. Aadress: Ühendkuningriik (alates 1993. aastast). Muu teave: Vahi all Ühendkuningriigis 2002. aasta oktoobrist 2005. aasta märtsini ning 2005. aasta augustist 2008. aasta juunini. Vahistatud uuesti Ühendkuningriigis 2008. aasta detsembris, 2009. aasta märtsis seisuga endiselt vahi all. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” järgmisega:
                  „Omar Mahmoud Uthman (teiste nimedega a) Al-Samman Uthman, b) Umar Uthman, c) Omar Mohammed Othman, d) Abu Qatada Al-Filistini, e) Abu Umr Takfiri, f) Abu Omar Abu Umar, g) Abu Umar Umar, h) Abu Ismail). Sünniaeg: a) 30.12.1960, b) 13.12.1960. Sünnikoht: Bethlehem Palestiina alal Jordani jõe läänekaldal. Kodakondsus: Jordaania. Aadress: Jordaania (alates 2013. aasta juulist). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1076/2013, 31. oktoober 2013 , millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) kaasaskantavate muusikariistade ajutise impordi, ekspordi ja reimpordi osas

text:
               1.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 292/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1076/2013,
   31. oktoober 2013,
   millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) kaasaskantavate muusikariistade ajutise impordi, ekspordi ja reimpordi osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) I osa VII jaotise 3. peatüki 2. jaos on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad mis tahes muu toimingu abil esitatud deklaratsioone. Kõnealuse määruse artiklite 230, 231 ja 232 kohaselt loetakse teatavad kaupade kategooriad vabasse ringlusse lubamiseks, ekspordiks või ajutiseks impordiks deklareerituks toiminguga, mida loetakse artiklis 233 sätestatud vormides deklaratsiooni esitamiseks.

               (2)

               Kaasaskantavad muusikariistad, mida reisijad ajutiselt impordivad kavatsusega kasutada neid professionaalsete töövahenditena, tuleb esitada tollile ning need tuleb deklareerida selgesõnaliselt ajutise impordina.

               (3)

               Hiljutised vahejuhtumid, kus muusikasektori artistid on importimisel rakendatud tollieeskirjade tõttu saanud kahju, on näidanud, et on vaja lihtsustada juurdepääsu ajutise impordi protseduurile, võimaldades selliseid kaasaskantavaid muusikariistu deklareerida muu toimingu abil. Selleks, et vältida niisuguste probleemide esinemist seoses ekspordi ja reimpordiga, peaks selline lihtsustamine hõlmama ka ekspordiks deklareeritud kaasaskantavaid muusikariistu või neid, mis on reimporditud ja vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud kui reisijate poolt tagasi toodud kaup.

               (4)

               Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EMÜ) nr 2454/93 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklile 230 lisatakse punkt e:

                           „e)

                           reisijate poolt imporditud kaasaskantavad muusikariistad, mis vabastatakse tollimaksust tagasitoodud kaubana.”

               2)

               Artiklile 231 lisatakse punkt e:

                           „e)

                           reisijate kaasaskantavad muusikariistad.”

               3)

               Artikli 232 lõikele 1 lisatakse punkt d:

                           „d)

                           artikli 569 lõikes 1a viidatud kaasaskantavatele muusikariistadele.”

               4)

               Artiklisse 569 lisatakse lõige 1a:
               „1a.   Täielik imporditollimaksudest vabastus antakse kaasaskantavatele muusikariistadele, mis on artikli 236 punktis A defineeritud reisija poolt ajutiselt imporditud kavatsusega kasutada neid erialaste töövahenditena.”

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 31. oktoober 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/528, 4. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 88/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/528,
   4. aprill 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. aprill 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  96,2

                  SN

                  66,9

                  TR

                  106,7

                  ZZ

                  134,5

                  0707 00 05

                  MA

                  83,3

                  TR

                  134,4

                  ZZ

                  108,9

                  0709 93 10

                  EG

                  44,3

                  MA

                  97,9

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  97,3

                  0805 10 20

                  EG

                  48,3

                  IL

                  83,3

                  MA

                  73,5

                  TN

                  71,4

                  TR

                  72,3

                  ZA

                  51,4

                  ZZ

                  66,7

                  0805 50 10

                  MA

                  85,6

                  TR

                  105,4

                  ZZ

                  95,5

                  0808 10 80

                  BR

                  94,4

                  CL

                  113,5

                  CN

                  124,1

                  US

                  151,8

                  ZA

                  71,2

                  ZZ

                  111,0

                  0808 30 90

                  AR

                  108,8

                  CL

                  132,7

                  ZA

                  110,9

                  ZZ

                  117,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 754/2013, 5. august 2013 , millega 198. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               6.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 210/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 754/2013,
   5. august 2013,
   millega 198. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a, artikli 7a lõiget 1 ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               23. juulil 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Lisaks otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta loetelus nelja kirjet.

               (3)

               Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 5. august 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

                  (1)

                  Pealkirja alla „Füüsilised isikud” lisatakse järgmine kanne:
                  „Abu Mohammed Al-Jawlani (teiste nimedega a) Abu Mohamed al-Jawlani, b) Abu Muhammad al-Jawlani, c) Abu Mohammed al-Julani, d) Abu Mohammed al-Golani, e) Abu Muhammad al-Golani, f) Abu Muhammad Aljawlani, g) Muhammad al-Jawlani, h) Shaykh al-Fatih, i) Al Fatih. Sünniaeg: 1975. ja 1979. aasta vahel. Sünnikoht: Süüria. Kodakondsus: Süüria. Aadress: Süüria alates juunist 2013. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.7.2013.”

                  (2)

                  Pealkirja all „Füüsilised isikud” esitatud kanne „Haji Muhammad Ashraf (teise nimega Haji M. Ashraf). Sünniaeg: 1.3.1965. Kodakondsus: pakistani. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 10.12.2008. Muu teave: Isa nimi Noor Muhammad. ”asendatakse järgmisega:
                  „Haji Muhammad Ashraf (teiste nimedega a) Haji M. Ashraf, b) Muhammad Ashraf Manshah, c) Muhammad Ashraf Munsha). Sünniaeg: a) 1.3.1965, b) 1955. Sünnikoht: Faisalabad, Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Passi nr: a) AT0712501 (Pakistan, välja antud 12.3.2008, aegus 11.3.2013), b) A-374184 (Pakistan). Isikukood: a) 6110125312507 (Pakistan), b) 24492025390 (Pakistan). Muu teave: Isa nimi on Noor Muhammad. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 10.12.2008.”

                  (3)

                  Pealkirja all „Füüsilised isikud” esitatud kanne „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (teiste nimedega a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Sünniaeg: 2.3.1984. Sünnikoht: Bahrein. Pass nr: 1632207 (Bahrein). Muu teave: a) tegutsenud Al-Qaida ja Liibüa islamistliku võitlusrühma nimel ning andnud neile rahalist, materiaalset ja logistilist abi, sealhulgas lõhkeainetes kasutatavaid elektrilisi osasid, arvuteid, globaalse positsioneerimissüsteemi seadmeid ja sõjavarustust. b) saanud Lõuna-Aasias väikerelvade ja lõhkeainete vallas koolitust Al-Qaidalt ning võidelnud koos Al-Qaidaga Afganistanis. c) vahistatud Araabia Ühendemiraatides 2007. aasta jaanuaris, süüdistatuna Al-Qaidasse ja Liibüa islamistlikku võitlusrühma kuulumises. d) pärast süüdimõistmist Araabia Ühendemiraatides 2007. aasta lõpus viidi ta 2008. aasta alguses ülejäänud karistust kandma Bahreini.” asendatakse järgmisega:
                  „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (teiste nimedega a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Sünniaeg: 2.3.1984. Sünnikoht: Bahrein. Kodakondsus: Bahreini. Passi nr: 1632207 (Bahrein). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 10.10.2008.”

                  (4)

                  Pealkirja all „Füüsilised isikud” esitatud kanne „Sayf al-Adl (alias Saif Al-’Adil). Sünniaeg: 1963. Sünnikoht: Egiptus. Muu teave: a) arvatavasti Egiptuse kodanik; b) vastutab Osama bin Ladeni julgeoleku eest. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.’ asendatakse järgmisega:
                  „Sayf-Al Adl (teiste nimedega a) Saif Al-’Adil, b) Seif al Adel, c) Muhamad Ibrahim Makkawi, d) Ibrahim al-Madani). Sünniaeg: a) 1963, b) 11.4.1963, c) 11.4.1960. Sünnikoht: Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.”

                  (5)

                  Pealkirja all „Füüsilised isikud” esitatud kanne „Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (teiste nimedega a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Aadress: Ganj regioon, Peshawar, Pakistan. Sünniaeg: a) umbes 1967, b) umbes 1961, c) umbes 1973. Sünnikoht: Konari provints, Afganistan. Muu teave: Kinni peetud alates juunist 2009. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009.” asendatakse järgmisega:
                  „Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (teiste nimedega a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Kodakondsus: Afgaani. Sünniaeg: a) umbes 1967, b) umbes 1961, c) umbes 1973. Sünnikoht: Shunkrai küla, Sarkani regioon, Konari provints, Afganistan. Aadress: Ganj regioon, Peshawar, Pakistan. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009.”


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1153/2012, 3. detsember 2012 , millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               6.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 334/31

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1153/2012,
   3. detsember 2012,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit, CN-koodide ex 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla kuuluva seemisnaha impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 58,9 %.

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (2)

               Pärast seda, kui avaldati teade (3) lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 14. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas UK Leather Federation (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu seemisnahatoodangust.

               (3)

               Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (4)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 13. septembril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine

   4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (6)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (7)

               Arvestades liidu tootjate, asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (8)

               Liidu tootjate puhul võeti kasutusele väljavõtteline uuring ning kolmest teadaolevast liidu tootjast on kaks tootjate rühma uuringusse kaasatud.

               (9)

               Ühendust võeti HRV kuue teadaoleva eksportiva tootjaga. Kuid ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd.

               (10)

               Importijate puhul määrati liidus kindlaks 35 sõltumatut seemisnaha importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik.

               (11)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski HRV eksportivatest tootjatest ei osalenud läbivaatamises ning ükski tarbijate ühing ei esitanud komisjonile mingisugust teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.

               (12)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

               —

               Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Ühendkuningriik, ning

               —

               Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Itaalia.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (13)

               Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis on pärit Hiina RVst ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla.

               (14)

               Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning HRVs toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (15)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

         1.   Sissejuhatavad märkused

               (16)

               Nagu märgitud põhjenduses 9, ei teinud uurimises koostööd mitte ükski kuuest Hiina RV eksportivast tootjast ning järeldused dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, ja statistika põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   2.1.   Võrdlusriik

               (17)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

               (18)

               Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina USAd. Ainus esialgse uurimise ajal USAs tegutsev seemisnaha tootja oli tootmiskoha sulgenud. Sestpeale on seemisnahka imporditud Türgis asuvalt ühisettevõtjalt. Kuna USAs enam arvestatavat seemisnaha tootmist ei toimu, valiti käesoleva läbivaatamise algatamisteates võimalikeks võrdlusriikideks muud riigid, st Uus-Meremaa, Türgi ja India. Uus-Meremaal, Türgis ja Indias asuvate võimalike võrdlusriikide tootjatega võeti ühendust, kuid koostööd ei saavutatud.

               (19)

               Võrdlusriigi tootja poolse koostöö puudumise tõttu määrati normaalväärtus kindlaks teabe põhjal Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. (India oli see riik, millest imporditi liitu kõige rohkem seemisnahka.) Ekspordihind määrati HRV eksportivate tootjate poolse koostöö puudumise tõttu kindlaks teabe põhjal Hiinast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. Sellest lähtuvalt määrati dumpingumarginaal kindlaks vastavalt Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna (mida kasutati normaalväärtusena) ja Hiina impordi keskmise hinna (mida kasutati ekspordihinnana) vahena. Dumpingu arvutamise tulemusena saadi dumpingumarginaaliks 64 %.

         2.2.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (20)

               Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Kuna ükski HRV eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejalt saadud andmete ning Eurostatilt saadud andmete põhjal.

               (21)

               Analüüsiti järgmisi elemente: HRVst pärit impordi areng, eksportivate tootjate toodang ja kasutamata tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus hindade ja mahtude seisukohast.

               (22)

               Nagu märgitud põhjenduses 32, ilmneb HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Liidu turg on nii hinna kui mahtudega seoses Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. Seda asjaolu täiendab fakt, et HRVs on meetmete kehtestamisest alates (mil HRVst pärit importi vähendati) olemas märkimisväärne tootmisvõimsus. Juba enne meetmete kehtestamist kolmekordistas HRV asjaomase toote turuosa liidu turul – 10,7 %-lt 2001. aastal 31,7 %ni 2004. aastal. Lisaks on Hiinast liitu suunduva ekspordi hinnad endiselt kõrgemad kui teatavate muude kolmandate riikide turgudel, mis muudab liidu turu Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks.

               (23)

               Eelnev analüüs näitab, et Hiina ekspordi sisenemine liidu turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige liidu hinnatasemete analüüsi ning olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.

         D.   KAHJU

   1.   Liidu tootmisharu

               (24)

               Euroopa Liidus toodab samasugust toodet kolm ettevõtete rühma. Kaht neist esindab taotleja ning need asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, lisaks on neil mõned töötlemiskohad Poolas ja Rumeenias. Kolmas tootja asub Itaalias ning ta toetab taotlust. Kõik muud seemisnaha tootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati.

               (25)

               Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustike vastuste põhjal, samuti põhiliste makroandmete põhjal, mille kolmas tootja väljavõttelises uuringus esitas. Kõnealused ettevõtted moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kaks valimisse kaasatud tootjat hõlmavad 80 % liidu toodangust.

               (26)

               Kuna mikromajanduslikud kahjunäitajad põhinevad ainult kahe ettevõtte andmetel, on need esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.

         2.   Tarbimine liidu turul

               (27)

               Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.

               (28)

               Märgitakse ka, et alates 2010. aastast on Hispaania kaudu mujale liitu eksporditud märkimisväärselt suurtes kogustes madala hinnaga seemisnahka (umbes 31 % turuosast). Märgitakse, et Hispaania ei tooda enam samasugust toodet ja Hispaaniast mujale liitu toimuv seemisnaha müük ületab importi. Kõnealused mahud on lisatud tarbimisnäitajale. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 26 %, kusjuures suurim kasv toimus 2009. aasta ja 2010. aasta vahel.

                  Tabel 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine (tuhandetes ruutjalgades) (5)

                           22 107

                           22 300

                           28 434

                           27 827

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              101

                              129

                              126

         3.   Import HRVst

   a)   Maht ja turuosa

               (29)

               Pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 % turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellele vaatamata on HRVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud 9 protsendipunkti võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutanud 1 103 330 ruutjala taseme. Kuid Hiina import ei suurenenud sama palju kui liidu tarbimine ning Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (6)

                           1 010,00

                           786,67

                           883,33

                           1 103,33

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              78

                              87

                              109

                           Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (6)

                           5 %

                           4 %

                           3 %

                           4 %

         b)   Hinnad

   i)
         Hinna kujunemine

               (30)

               Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil kõikunud. 2008. aastaga võrreldes hind 2009. aastal alguses tõusis ja langes seejärel 13 % 2010. aastal, pärast mida saavutas see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2008. aasta taseme.

                  Tabel 3

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/ruutjalg) (7)

                           0,45

                           0,61

                           0,39

                           0,46

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              136

                              87

                              102

         ii)
         Hinna allalöömine

               (31)

               Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul HRV eksportijate vastavate kaalutud keskmiste CIF-hindadega. Sellepärast on liidu tootmisharu müügihindu kohandatud tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega. HRV ekspordi CIF-hinnad on saadud Eurostatist ja neid on kohandatud nii, et need kataksid kõik tolliprotseduuridega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud (kauba hind mahalaadimisel).

               (32)

               Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 51,6 %.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (33)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

               (34)

               Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

                           —

                           makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud ettevõtete küsimustike vastustest saadud teabele ning liidu kolmanda tootja esitatud makroandmetele;

                           —

                           mikromajanduslikke näitajaid (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud ettevõtete esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustike vastustest saadud teabe alusel. Teavet käsitatakse esinduslikuna kogu liidu tootmisharu suhtes. Arvestades, et nimetatud näitajad on seotud vaid kahe ettevõttega, ei ole absoluutväärtusi algmääruse artikli 19 kohaste konfidentsiaalsusnõuete tõttu võimalik avaldada ja allpool esitatakse üksnes indeksid.

         a)   Makromajanduslikud näitajad

   4.1.   Tootmine

               (35)

               2008. aastast vähenes liidu toodang pidevalt ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 % võrra allapoole 2008. aasta tasemest, vaatamata sellele et tarbimine kasvas samal ajal 26 %.

                  Tabel 4

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Toodang (tuhandetes ruutjalgades) (8)

                           7 659

                           7 223

                           7 100

                           6 753

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.2.   Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed

               (36)

               Tootmisvõimsus oli 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Kuigi tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2008. aastal, viis toodangu vähenemine 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendusastme märkimisväärse vähenemiseni samal perioodil (seitsme protsendipunkti võrra).

                  Tabel 5

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus (tuhandetes ruutjalgades) (9)

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                           13 290

                              Indeks (2008 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (9)

                           58 %

                           54 %

                           53 %

                           51 %

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              88

         4.3.   Müügimaht

               (37)

               Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul kasvas 5 % 2008. ja 2009. aasta vahel, enne 2 % langust 2010. aastal ning uut kasvu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 9 %.

                  Tabel 6

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu müük sõltumatutele klientidele (tuhandetes ruutjalgades) (10)

                           5 144

                           5 393

                           5 324

                           5 627

                              Indeks (2008 = 100)

                           100

                           105

                           103

                           109

         4.4.   Turuosa

               (38)

               2008. ja 2009. aasta vahel suutis liidu tootmisharu tagasi saada 1 % niigi madalast 23 % turuosast 2008. aastal, enne kui see turuosa vähenes nelja protsendipunkti võrra, kõigest 20 %ni, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  Tabel 7

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu turuosa (11)

                           23 %

                           24 %

                           19 %

                           20 %

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              104

                              80

                              87

         4.5.   Kasv

               (39)

               2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine suurenes 26 %, suurenes liidu tootjate müügimaht ELi turul kõigest 9 % ja liidu tootjate turuosa vähenes 3 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust peaaegu mingit kasu.

         4.6.   Tööhõive

               (40)

               Pärast tööhõive esimest märkimisväärset 9 % langust 2008. ja 2009. aasta vahel jätkus liidu tootmisharu tööhõive taseme langus. 2008. aasta 74 töötajast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järel vaid 59, mis tähendab üldist 19 % langust.

                  Tabel 8

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) (12)

                           74

                           67

                           62

                           59

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              81

         4.7.   Tootlikkus

               (41)

               Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, kasvas 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 % võrra. Selles kajastub asjaolu, et tööhõive vähenes kiiremini kui toodang.

                  Tabel 9

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootlikkus (ruutjalgades töötaja kohta) (13)

                           104 031

                           107 536

                           114 512

                           113 655

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              103

                              110

                              109

         4.8.   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

               (42)

               Liidu tootmisharu ühiku müügihind on 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel olnud stabiilne. Nagu eespool nenditud, löödi liidu tootmisharu hinnad Hiina dumpinguhinnaga impordi poolt tähelepanuväärselt alla. Hinnataseme säilitamine on aga toimunud liidu tootmisharu turuosa arvelt.

                  Tabel 10

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ühiku hind liidu turul (eurot/ruutjalg) (14)

                           1,01

                           0,97

                           1,01

                           1,01

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              96

                              100

                              100

         4.9.   Dumpingumarginaali suurusjärk

               (43)

               Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

         4.10.   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

               (44)

               Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2006. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks ja kahjumlikuks. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

         b)   Mikromajanduslikud näitajad

   4.11.   Varud

               (45)

               Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt, 31 % võrra. Edasine analüüs aitas täpsemalt hinnata varudes hoitava toodangu kogust (kuudes arvutatuna). 2008. aastal hoidsid valimisse kaasatud tootjad varudes umbes viie kuu toodangut (43 %), kuid dumpinguhinnaga impordi surve sundis neid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurendama varusid rohkem kui seitsme kuu toodanguni (mis vastas 63 %-le aasta kogutoodangust). Sellega kinnitatakse järeldus, et varude muutused näitavad kahjustava mõju olemasolu.

                  Tabel 11

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (ruutjalgades) (15)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              116

                              135

                              131

         4.12.   Töötasud

               (46)

               Keskmine töötasu töötaja kohta oli 2008. ja 2009. aasta vahel stabiilne, nagu ka 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Järsk 20 % tõus 2009. ja 2010. aasta vahel toimus tööjõukulude märkimisväärse kasvu tõttu kahes valimisse kaasatud ettevõttes, vaatamata asjaolule, et tööhõive oli vähenenud.

                  Tabel 12

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) (16)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              100

                              120

                              120

         4.13.   Investeeringud

               (47)

               Valimisse kaasatud ettevõtete aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse tehti peamiselt tootmise säilitamise eesmärgil ja need kasvasid 21 % võrra 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Järsk kasv 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tuleneb mõningate seadmete ostust, mille üks valimisse kaasatud ettevõtetest sooritas 2011. aastal.

                  Tabel 13

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Netoinvesteeringud (eurodes) (17)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              102

                              72

                              121

         4.14.   Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

               (48)

               Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes kahjum (nii absoluutnäitajate poolest kui ka väljendatuna protsendina käibest) enam kui kaks korda.

               (49)

               Ka investeeringute tasuvus oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 131 protsendipunkti võrra.

                  Tabel 14

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) (18)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 203

                           Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) (18)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              – 100

                              –95

                              –73

                              – 231

         4.15.   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

               (50)

               Äritegevuse puhaskäive oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu 300 protsendipunkti võrra.

                  Tabel 15

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Rahavoog (eurodes) (19)

                           Ärisaladus

                              Indeks (2008 = 100)

                              – 100

                              – 115

                              –77

                              – 398

               (51)

               Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.

         c)   Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

   4.16.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (52)

               Pärast meetmete kehtestamist vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 %-le turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest ilmneb aga märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Arvestades, et seemisnahk on standardne toode, tootemääratlus on väga kitsas ning Hiina kaupade kvaliteet on Euroopa omadega sarnane, viitab Hiina impordi suhteliselt väike turuosa kombinatsioonis märkimisväärse hindade allalöömisega olulisele mõjule, mida Hiina import liidu tootmisharule avaldab.

         4.17.   Muudest riikidest pärit import

               (53)

               Indiast, Türgist ja Uus-Meremaalt pärit import on märkimisväärne ning mõningal määral imporditakse ka muudest riikidest; kokku oli sellise impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % (60 % 2008. aastal).

               (54)

               Seoses Indiast pärit impordiga märgitakse, et selle maht on suur ja India import on kasvatanud oma turuosa 11 %-lt 2008. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal on India impordi keskmised hinnad veidi madalamad kui liidu tootjate keskmised hinnad. Arvestades suurt mahtu ja hinnaerinevusi, leitakse, et India import süvendab mõningal määral liidu tootmisharu negatiivset majanduslikku olukorda. Samal ajal märgitakse, et India impordi hinnad on üle 60 % kõrgemad kui Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnad. Sellepärast leitakse, et liidu toomisharu praeguse olukorra niivõrd vähene mõjutamine ei katkesta tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.

                  Tabel 16

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indiast pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (20)

                           2 330,00

                           2 123,33

                           4 276,67

                           4 436,67

                           India impordi turuosa (20)

                           11 %

                           10 %

                           15 %

                           16 %

                              Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)

                           0,79

                           0,82

                           0,66

                           0,75

               (55)

               Ka Türgist pärit impordi maht on märkimisväärne, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 10 % (18 % 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Türgi impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et see ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu halveneks.

                  Tabel 17

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Türgist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (21)

                           4 063,33

                           2 623,33

                           2 933,33

                           2 700,00

                           Türgist pärit impordi turuosa (21)

                           18 %

                           12 %

                           10 %

                           10 %

                              Türgist pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)

                           0,77

                           0,89

                           1,05

                           1,20

               (56)

               Ka Uus-Meremaalt pärit impordi maht on märkimisväärne ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 7 % (2008. aastal 3 %). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind siiski palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning ületab isegi liidu tootmisharu hinnataset. Uus-Meremaa suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.

                  Tabel 18

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Uus-Meremaalt pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (22)

                           716,67

                           2 426,67

                           1 966,67

                           1 883,33

                           Uus-Meremaalt pärit impordi turuosa (22)

                           3 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                              Uus-Meremaalt pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)

                           1,29

                           1,43

                           1,43

                           1,48

               (57)

               Ülejäänud riikidest pärit impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 % turuosa (langes 27 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Ülejäänud riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle HRVst pärit seemisnaha impordiga võrreldes suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.

                  Tabel 19

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ülejäänud riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (23)

                           5 896,67

                           4 013,33

                           4 480,00

                           3 556,67

                           Ülejäänud riikidest pärit impordi turuosa (23)

                           27 %

                           18 %

                           16 %

                           13 %

                              Ülejäänud riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)

                           0,63

                           0,84

                           0,81

                           0,84

               (58)

               Kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit import kokku moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % turuosa (langes 60 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Kolmandatest riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et tervikuna ei katkestaks ka see põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, juhul kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.

                  Tabel 20

                           2008

                           2009

                           2010

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Muudest riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (24)

                           13 006,67

                           11 186,67

                           13 656,67

                           12 576,67

                              Indeks (2008 = 100)

                              100

                              86

                              105

                              97

                           Muudest riikidest pärit impordi turuosa (24)

                           60 %

                           51 %

                           49 %

                           46 %

                              Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)

                           0,74

                           0,98

                           0,91

                           0,98

         5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (59)

               Liidus tegutseb praegu vaid kolm tootjat (kõik VKEd). Kõik muud seemisnahatootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati. Võib arvata, et selline olukord on tulenenud Hiina dumpinguhinnaga impordi survest Euroopa Liidu turule ja seda isegi kasvava tarbimise tingimustes.

               (60)

               Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes tootmine umbes 12 % ning kuigi müük suurenes vähesel määral, kasvas tarbimine siiski enam ning seetõttu kahanes liidu tootjate turuosa 3 protsendipunkti võrra.

               (61)

               Samal ajal näitab mikromajanduslike näitajate analüüs, et liidu tootmisharu kasumlikkus, investeeringute tootlikkus ja sularahavood olid vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivsed ning jätkasid langustendentsi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (62)

               Analüüsitud on ka India, Türgi, Uus-Meremaa ja ülejäänud riikide importi. Iga nimetatud impordivoogu eraldi ja koos arvestades nenditakse, et need ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.

               (63)

               Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tingimustest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.

               (64)

               Samuti järeldatakse, et liidu tootmisharu kahjumlik seis tuleneb peamiselt HRVst pärit dumpinguhinnaga ja odava impordi jätkuvast olemasolust (isegi väiksemate koguste tingimustes).

         E.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (65)

               Kuigi HRVst pärit impordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal, leitakse, et HRV kasutamata tootmisvõimsus on endiselt märkimisväärne (vt punkti 22). Kasutamata tootmisvõimsust on lihtne liidu turule suunata juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks.

               (66)

               Leitakse, et juhul, kui meetmed tühistataks, püüaksid Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt kaotatud turuosa liidus tagasi saada. Uurimisega kindlaks tehtud märkimisväärne hinna allalöömine näitab, et liidu hindade tase muudab selle turu Hiina impordi jaoks väga huvipakkuvaks (vt põhjendust 22).

         2.   Järeldus kahju jätkumise kohta

               (67)

               Eelnevast lähtuvalt järeldatakse, et HRV suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.

         F.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (68)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

               (69)

               Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (70)

               Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (71)

               Liidu tootmisharu, mis koosneb VKEdest, on pidevalt oma turuosa kaotanud ning kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, satuks liidu tootmisharu ilmselt veel halvemasse olukorda.

         3.   Importijate huvid

               (72)

               Kaks sõltumatut liidu importijat tegi uurimisel koostööd. Seemisnahaga seotud äri moodustab vaid piiratud osa nende käibest. Miski ei viita sellele, et meetmete jätkumine avaldaks kõnealuste importijate tegevusele mis tahes märkimisväärset mõju.

         4.   Kasutajate ja tarbijate huvid

               (73)

               Ükski kasutaja või tarbijate ühing ei andnud endast algatamisteates määratletud ajavahemikul märku, nagu ka esialgse uurimise puhul. Lähtuvalt esialgse uurimise käigus tehtud otsusest, et kõnealused meetmed ei kahjustaks põhjendamatult nimetatud isikute huve, ning arvestades nende jätkuvat koostöösoovimatust, võib järeldada, et nende huve meetmete säilitamine ei kahjusta. Tõepoolest, muudest allikatest pärit konkurentsivõimeliste hindadega impordi olemasolu kindlustab kasutajatele ja tarbijatele laia valiku kõnealuse toote eri tarnijate vahel ja mõistlikud hinnad.

         5.   Järeldus

               (74)

               Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

         G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (75)

               Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (76)

               Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed kujutavad endast väärtuselist tollimaksu, mille määr on 58,9 %,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas kuivatatud kujul seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %.
   3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. detsember 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 251, 14.9.2006, lk 1.

      (3)  ELT C 19, 20.1.2011, lk 9.

      (4)  ELT C 270, 13.9.2011, lk 6.

      (5)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (6)  Eurostati andmed.

      (7)  Eurostati andmed.

      (8)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (9)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (10)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (11)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (12)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (13)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (14)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (15)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (16)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (17)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (18)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (19)  Küsimustiku vastustest saadud andmed.

      (20)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (21)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (22)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (23)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.

      (24)  Küsimustiku vastustest ja Eurostatist saadud andmed.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 506/2012, 14. juuni 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ „Kraški pršut” (KGT)]

text:
               15.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 154/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 506/2012,
   14. juuni 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Kraški pršut” (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Kraški pršut” (2).

               (2)

               Itaalia esitas komisjonile 29. märtsil 2010 määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohase vastuväite, mis tugineb määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktide a ja c sätetele. Komisjon kutsus 14. juuni 2010. aasta kirjaga huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama.

               (3)

               Kuue kuu jooksul jõudsid Sloveenia ja Itaalia kokkuleppele muuta esialgset spetsifikaati ja jätta sellest välja Štanjeli küla, 9. novembril 2010 teavitati komisjoni kokkuleppele jõudmisest.

               (4)

               Kõnealune väljajätmine on seotud määratletud geograafilise piirkonnaga ja seda ei saa lugeda väikeseks muudatuseks.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 teise lõigu kohaselt peab komisjon teostama uuesti kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 1 ette nähtud hindamise.

               (6)

               Taotlus registreerida Sloveenia ja Itaalia vahelise kokkuleppe kohaselt muudetud nimetus „Kraški pršut” avaldati uuesti Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (7)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuni 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 235, 30.9.2009, lk 32.

      (3)  ELT C 284, 28.9.2011, lk 25.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

      SLOVEENIA
      Kraški pršut (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 849/2012, 19. september 2012 , sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistise lubamise kohta broilerkanade, munakanade, kõikide nuumamiseks ja munemiseks ette nähtud vähem tähtsate linnuliikide ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina (loa omanik Vetagro SpA)  EMPs kohaldatav tekst

text:
               20.9.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 253/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 849/2012,
   19. september 2012,
   sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistise lubamise kohta broilerkanade, munakanade, kõikide nuumamiseks ja munemiseks ette nähtud vähem tähtsate linnuliikide ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina (loa omanik Vetagro SpA)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus loa saamiseks sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistisele. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud dokumendid ja andmed.

               (3)

               Taotlus käsitleb sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistise lubamise kohta broilerkanade, munakanade, kõikide nuumamiseks ja munemiseks ette nähtud vähem tähtsate linnuliikide ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina ja selle valmistise klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

               (4)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 1117/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistist võõrutatud põrsaste söödalisandina.

               (5)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 25. mai 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda lisas sätestatud valmistis kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ja nimetatud söödalisand võib parandada sihtliikide zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödalisandi analüüsi meetodi kohta söödas.

               (6)

               Kõnealuse valmistise hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. september 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  ELT L 317, 3.12.2010, lk 3.

      (3)  EFSA Journal 2012; 10(5):2670.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa omanik

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (zootehniliste näitajate parandamine)

                  4d 3

                  Vetagro SpA

                  Sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistis

                                 Söödalisandi koostis

                              Kaitstud mikrokuulidest valmistis, mis sisaldab sidrunhapet, sorbiinhapet, tümooli ja vanilliini vähemalt järgmistes kogustes:

                                          sidrunhape: 25 g / 100 g

                                          sorbiinhape: 16,7 g / 100 g

                                          tümool: 1,7 g / 100 g

                                          vanilliin: 1 g / 100 g

                                 Toimeainete kirjeldus

                                          Sidrunhape C6H8O7 (puhtus ≥ 99,5 %)
                                          2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhape, CASi number 77-92-9 veevaba

                                          Sorbiinhape C6H8O2 (puhtus ≥ 99,5 %)
                                          2,4-heksadieenhape, CASi number 110-44-1

                                          Tümool (puhtus ≥ 98 %)
                                          5-metüül-2-(1-metüületüül)fenool, CASi number 89-83-8

                                          Vanilliin (puhtus ≥ 99,5 %)
                                          4-hüdroksü-3-metoksübensaldehüüd, CASi number 121-33-5

                                 Analüüsimeetodid
                                  (1)

                              Sorbiinhappe ja tümooli määramine söödas: kõrgefektiivne pööratud faasivedelikkromatograafia koos ultraviolett- või dioodireadetektsiooniga (RP-HPLC-UV/DAD). Sidrunhappe määramine söödalisandis ja eelsegudes: (RP-HPLC-UV/DAD). Sidrunhappe määramine loomasöödas: sidrunhappe ensümaatiline määramine – NADH spektromeetria (NADH – nikotiinamiidadeniindinukleotiidi taandatud vorm).

                  Broilerkanad/munakanad (noorlinnud)
                  Nuumamiseks ja munemiseks ette nähtud vähem tähtsad linnuliigid

                  —

                  200

                  —

                  Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid

                  10. oktoober 2022

                  Muud kui liiki Sus scrofa domesticus

                  kuuluvad võõrutatud sigalased

                  1 000

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 978/2014, 16. september 2014 , millega muudetakse määrust (EL) nr 165/2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal

text:
               17.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 275/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 978/2014,
   16. september 2014,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 165/2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1 ja 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EL) nr 165/2011 (2) on sätestatud, et kvoote makrelli (Scomber scombrus) püügiks VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning püügipiirkonna CECAF 34.1.1 ELi vetes (edaspidi „makrellipüügikvoodid”), mis Hispaaniale 2013. aastal eraldati, vähendatakse 8 126 tonni võrra.

               (2)

               Määruses (EL) nr 165/2011 on ka sätestatud, et lubatud makrellipüügikvoote, mida võidakse Hispaaniale eraldada 2015. aastal ning vajaduse korral järgnevatel aastatel, vähendatakse 9 747 tonni võrra.

               (3)

               19. veebruaril 2014 teatas Hispaania komisjonile, et talle 2013. aastaks eraldatud makrellipüügikvooti ei kasutatud lõpuni ära ning palus komisjoni võtta kasutamata kogust arvesse 2010. aasta ülepüügi hüvitamisel, nagu on ette nähtud määrusega (EL) nr 165/2011. Kasutamata kogus on 4 158 tonni.

               (4)

               Hispaania taotles vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (3) artikli 4 lõikele 2, et kõnealuse määruse piires peetaks kinni osa talle 2013. aastaks eraldatud makrellipüügikvoodist ja kantaks üle järgmisse aastasse.

               (5)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 520/2014 (4) on 2 022 tonni Hispaania 2013. aasta kasutamata makrellipüügikvoodist üle kantud 2014. aastasse. Seega on 2013. aasta ülejäänud kasutamata kogus 2 136 tonni.

               (6)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 165/2011 ettenähtud mahaarvamisi tuleks kohandada kõnealuse 2 136 tonni suuruse kogusega vastavalt määruse (EL) nr 976/2012 (5) muudatustele. Kõnealune kogus tuleks liita 2013. aastal mahaarvatud 10 262 tonni suurusele üldkogusele ning samal ajal lahutada järgnevate aastate mahaarvatavast kogusest.

               (7)

               8. mail 2014 taotles Hispaania kasutamata koguse lahutamist 2014. aasta mahaarvatavast kogusest. See vastab määruse (EL) nr 165/2011 põhjenduses 7 esitatud põhimõttele. Seetõttu tuleks määrusega (EL) nr 976/2012 muudetud määruses (EL) nr 165/2011 teha vastav muudatus.

               (8)

               Käesolev määrus peaks jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, kuna käesoleva määrusega Hispaania püügi piirnormide muutmine mõjutab majandustegevust ja Hispaania kalalaevade kalapüügihooaja kavandamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 165/2011 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. september 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni määrus (EL) nr 165/2011, 22. veebruar 2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal (ELT L 48, 23.2.2011, lk 11).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

      (4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 520/2014, 16. mai 2014, millega lisatakse 2014. aasta püügikvoodile teatavad 2013. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused (ELT L 147, 17.5.2014, lk 44).

      (5)  Komisjoni määrus (EL) nr 976/2012, 23. oktoober 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 165/2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal (ELT L 294, 24.10.2012, lk 3).

      LISA

            „LISA

                        Kalavaru

                        Esialgne kvoot 2010

                        Kohandatud kvoot 2010

                        Tuvastatud püük 2010

                        Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük)

                        Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2 osutatud korrutustegur (ülepüük × 2)

                        Mahaarvamine 2011

                        Mahaarvamine 2012

                        Mahaarvamine 2013

                        Mahaarvamine 2014

                        Mahaarvamine 2015 ja vajaduse korral järgnevatel aastatel

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % 2010. aasta kvoodist)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        5 989

                        9 747”