title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 679/2011, 14. juuli 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad

text:
               15.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 185/57

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 679/2011,
   14. juuli 2011,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (1) eriti selle artiklit 91,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 on kehtestatud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste ühtne õiguslik raamistik kogu Euroopa Liidu jaoks. Kõnealust õiguslikku raamistikku on täiendatud rakenduseeskirjadega, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1974/2006 (2). Saadud kogemuste ja maaelu arengu programmide rakendamisel tekkinud probleemide alusel on vaja muuta kõnealuse määruse teatavaid sätteid ning kehtestada konkreetsed täiendavad rakenduseeskirjad.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 kohased tegevused, mis on seotud põllumajandusettevõtetes taastuvenergia tootmisega, võivad jääda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalast välja. Põllumajandusliku riigiabi eeskirjadele vastamise tagamiseks tuleks kehtestada erisäte, milles käsitletakse põllumajandusettevõtetes taastuvenergia tootmisse investeerimist.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 27 lõikes 12 on sätestatud, et põllumajandusliku keskkonna või loomade heaolu kohustuste kohandust võib teha kohustuse täitmise aja pikendamisena. Järgmise programmitöö perioodiga kattumise vältimiseks peaks selline kohandus olema piiratud 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuga.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 47 on sätestatud, et metsanduse keskkonnakohustused võetakse tavaliselt viieks kuni seitsmeks aastaks. Selleks et vältida uuendatud kohustuste kattumist järgmise programmitöö perioodiga, tuleks sätestada, et liikmesriigid võivad lubada selliste kohustuste täitmise aja pikendamist 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.

               (5)

               Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 1 punktis b on sätestatud, et otsustamistasemel peavad majandus- ja sotsiaalpartnerid ning teised kodanikuühiskonna esindajad moodustama kohalikest partnerlustest vähemalt 50 %. Liikmesriigid peaksid tagama, et kohalike tegevusrühmade osakaal vastab minimaalsele protsendimäärale ka seoses valimistega, et takistada avalikku sektorit domineerimast otsuste tegemisel. Lisaks tuleks tagada, et projekti elluviijad ei saaks mõjutada projektivaliku otsust. Seepärast tuleks kehtestada tõhusad kaitsemeetmed, et vältida projektitaotluste hindamisel ja hääletamisel huvide konflikti. Asjakohase nähtavusega peaks olema tagatud ka otsustusprotsessi läbipaistvus.

               (6)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 38 lõikes 2 on sätestatud, et kohalikel tegevusrühmadel on võimalus taotleda ettemakset jooksvate kulude katteks. On selgunud, et kohalike tegevusrühmade rahavoo vajaduste kindlustamiseks on vaja laiendada ettemaksete võimalust jooksvate kulude katmiseks, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud oskuste omandamise ja piirkonna elavdamisega.

               (7)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 44 lõikega 3 on lubatud liikmesriikidel võtta erimeetmeid selle tagamiseks, et väiksemad muutused põllumajandusettevõtte olukorras ei tooks võetud kohustusega seoses kaasa sobimatuid tulemusi, kui abisaaja peab toetuse tagasi maksma, kuna põllumajandusettevõtte osa ülevõtja ei ole kõnealust kohustust üle võtnud. Õiguskindluse tagamiseks on vaja määratleda väiksemate muutuste mõiste sellistel juhtudel, kui põllumajandusettevõtte pindala on vähendatud.

               (8)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikliga 46 on ette nähtud läbivaatamisklausel teatavate meetmete lähteolukorra muudatuste puhul. Läbivaatamisklausel tuleks ette näha ka sel puhul, kui uued põllumajandusliku keskkonna, loomade heaolu või metsanduse keskkonnakohustused, mis on võetud viieks kuni seitsmeks aastaks, kehtivad kauem kui praegune programmitöö periood, et vältida vastuolusid õigusliku ja poliitilise raamistikuga, mis on vaja kehtestada käesolevale programmitöö perioodile järgnevaks ajavahemikuks.

               (9)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 52 lõike 1 kohaldamise täpsustamiseks tuleks sätestada alus, mille põhjal kaasfinantseerimise määra finantskorralduse puhul kohaldatakse.

               (10)

               Seoses määruse (EÜ) nr 1974/2006 IV peatüki 1. jao 3. alajao kohaste finantskorralduse tagatisfondidega tuleks kehtestada selliste sekkumistega seotud tegevuse abikõlblike kulutuste arvutusmeetodi täiendavad üksikasjad, et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhusaim kasutamine.

               (11)

               Tunnistades maaelu arengu eripärasid, mis peamiselt seonduvad väiksemahuliste toetatud tegevustega, on finantskorraldusvahendi võimendava mõju suurendamiseks vaja täpsustada programmitöö perioodi ajal finantskorraldustegevuseks tagastatud vahendite taaskasutus ning teha vahet kõnealuste vahendite ja pärast maaelu arenguprogrammi abikõlblikkuse lõppkuupäeva taaskasutatavate vahendite vahel.

               (12)

               Võttes arvesse mõnede metsandusse tehtavate investeeringute laadi ja asjaolu, et teatavatel juhtudel võib olla tegemist pindalapõhiste maksetega, peaks olema võimalik kasutada standardkulude arvutusi alternatiivina arvepõhisele süsteemile, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 27 osutatud meetme toetusmäära kehtestamiseks. Seepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 53 lõiget 1.

               (13)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 54 lõikega 1 on ette nähtud tingimused, mille kohaselt võib mitterahalisi investeeringuid käsitada abikõlblike kulutustena. Praegusel kujul käsitatakse artikli 54 lõikes 1 mitterahalisi investeeringuid abikõlblikena üksnes investeerimistegevuste puhul. Kogemustest nähtub, et meetmete tõhusa rakendamise jaoks on see tingimus liiga piirav. Seepärast tuleks sätestada, et mitterahalised investeeringud võivad olla abikõlblikud kõikide tegevusliikide puhul.

               (14)

               Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 55 on sätestatud eeskirjad investeerimistegevuste jaoks abikõlblike kulutuste määratluseks. Kõnealuse artikli rakendamise täiendavaks selgitamiseks tuleks toetusõiguste omandamine abikõlblikkuskriteeriumist sõnaselgelt välja jätta. Tuleks ka täpsustada, et loodusõnnetustes kannatada saanud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks tehtavaid investeeringuid käsitatakse nende laadi tõttu abikõlblike kulutustena.

               (15)

               Praeguses finantskriisis ettemaksete mõju suurendamiseks ja maaelu arengu poliitika rakendamisel omavalitsuste erirolli arvessevõtmiseks tuleks määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 56 sätestatud ettemaksete võimalus avada ka piirkondlikele ametiasutustele.

               (16)

               Selleks et lihtsustada investeerimisprojektide rakendamist praeguse majandus- ja finantskriisi tingimustes, suurendati 2009. ja 2010. aastal ettemaksete ülemmäära 50 %. Majandus- ja finantskriisi negatiivsete mõjude arvessevõtmiseks tuleks kõrgem ülemmäär säilitada programmitöö perioodi lõpuni. Maaelu arengu programmide rakendamise järjepidevuse tagamiseks ajavahemikul 2010. aasta lõpust kuni käesoleva määruse jõustumiseni tuleks vastavat sätet kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2011.

               (17)

               Maaelu arengu projektide suhteliselt väikese mahu ja sellistele projektide ettemaksete jaoks pangatagatiste saamisega seotud raskuste arvestamiseks tuleks võtta meetmed, mille alusel oleks võimalik kõnealused tagatised asendada riigiasutuste kirjalike tagatistega.

               (18)

               Ettemaksete parimaks kasutamiseks tuleks pädeval makseasutusel võimaldada määratleda, millal tagatised vabastatakse.

               (19)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1974/2006 vastavalt muuta.

               (20)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 1974/2006 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Lisatakse artikkel 16a:
               „Artikkel 16a
               Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 kohaldamisel, kui investeeringud tehakse põllumajandusettevõtetes taastuvatest energiaallikatest toodetud soojusenergia ja/või elektri tootmisse, on taastuvenergia tootmisrajatised toetuskõlblikud üksnes sel juhul, kui nende energia eriliigi tootmisvõimsus ei ole suurem kui põllumajandusettevõtte (sh majapidamine) soojus- ja elektrienergia keskmine energiatarbimine aastas.
               Kui investeeringud tehakse põllumajandusettevõtetes biokütuste tootmisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (3) tähenduses, on taastuvenergia tootmisrajatised toetuskõlblikud üksnes sel juhul, kui nende energia eriliigi tootmisvõimsus ei ole suurem kui põllumajandusettevõtte transpordikütuse keskmine tarbimine aastas.

               2)

               Artikli 27 lõike 12 teine lõik asendatakse järgmisega:
               „Selliseid kohandusi võib teha ka kohustuse täitmise kestuse pikendamiseks. Pikendamine ei tohi kesta kauem kui 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.”

               3)

               Lisatakse artikkel 32a:
               „Artikkel 32a
               Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 47 kohaldamisel võivad liikmesriigid lubada metsanduse keskkonnakohustuste pikendamist 2013. aasta maksenõudes osutatud toetusperioodi lõpuni.”

               4)

               Artiklile 37 lisatakse järgmine lõige:
               „5.   Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 4 kohaldamisel tuleb projektivaliku otsused teha kohalike tegevusrühmade otsuseid tegeva organi hääletamisega, mille puhul majandus- ja sotsiaalpartnerite ning teiste kodanikuühiskonna esindajate hääled moodustavad vähemalt 50 %, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punktis b. Projektivalikuga seotud otsustusprotsessi puhul tuleb järgida läbipaistvust ja huvide konflikti vältimist tagavaid eeskirju.”

               5)

               Artikli 38 lõige 2 asendatakse järgmiselt:
               „2.   Taotluse korral võivad liikmesriigid teha kohalikele tegevusrühmadele ettemakse. Ettemakse suurus ei ületa 20 % määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud kuludega seotud riigiabist ja selle maksmise tingimuseks on 110 % ettemakse summale vastava pangatagatise või muu samaväärse tagatise esitamine. Tagatis vabastatakse hiljemalt kohaliku arengustrateegia lõpetamisel.
               Komisjoni määruse (EÜ) nr 65/2011 (4) artikli 24 lõiget 6 ei kohaldata esimeses lõigus osutatud makse suhtes.

               6)

               Artikli 44 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
               „Põllumajandusettevõtte pindala vähendamist kuni 10 % kohustusega hõlmatud pindalast käsitatakse esimese lõigu kohaldamisel väikse muutusena.”

               7)

               Artiklile 46 lisatakse järgmine lõik:
               „Alates 2012. aastast tuleks ette näha läbivaatamisklausel määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 39, 40 ja 47 kohaselt selliste viieks kuni seitsmeks aastaks võetud kohustuste puhul, mis kehtivad kauem kui praegune programmitöö periood, et kõnealuseid kohustusi saaks kohandada järgmise programmitöö perioodi õigusliku raamistikuga. Liikmesriigid võivad aga otsustada sellise läbivaatamisklausli kehtestamise juba 2011. aastal. Teist lõiku kohaldatakse ka käesoleva lõigu suhtes.”

               8)

               Artikkel 52 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 52
               1.   Käesoleva määruse artiklis 51 osutatud finantskorraldusmeetmete puhul on komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõike 3 punkti a kohaselt deklareeritud kulutused selliste fondide loomisel või neile maksete tegemisel tehtud kogukulud.
               Lõppmakse tegemisel ja maaelu arengu programmi lõpetamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 28 käsitatakse abikõlblike kulutustena järgmisi kogusummasid:

                           a)

                           iga asjaomase fondi maksed ettevõttesse tehtavate investeeringute jaoks või tagatisfondidest antavad tagatised, sh tagatisena lubatud summad;

                           b)

                           abikõlblikud halduskulud.

                     Kohaldatav kaasfinantseerimise määr vastab sellise meetme kaasfinantseerimise määrale, millesse fond panustab. Kui fond panustab mitmesse eri kaasfinantseerimise määraga meetmesse, kohaldatakse kõnealuseid määrasid vahekorras vastavate abikõlblike kulutustega.
               Vahe esimese lõigu kohaselt tegelikult makstud EAFRD panuse ning teise lõigu punktide a või b alusel abikõlblike kulutuste vahel tasaarveldatakse programmi viimase rakendusaasta aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded hõlmavad nõutud üksikasjalikku finantsteavet.
               2.   Kui EAFRD kaasfinantseerimistegevused hõlmavad käesoleva määruse artikli 50 kohaselt tagastatavate investeeringutega seotud tagatisfonde, tehakse eeldatava kahju eelhindamine, võttes investeeringute liigi ja asjaomase turu puhul arvesse samalaadsete tegevustega seotud praegust turukogemust. Eeldatava kahju hindamist võib läbi vaadata, kui see on järgnevate turutingimustega põhjendatud. Tagatiste maksmiseks ette nähtud vahendid peaksid sellist hinnangut kajastama.
               3.   Fondide tehtud investeeringutest programmitöö perioodil tegevustele tagastatud või pärast tagatiste maksmist alles jäänud ressursse kasutab fond vastavalt käesoleva määruse artikli 51 lõikes 6 osutatud rahastamiskokkuleppele või need tasaarveldatakse aastaaruannetes. Pärast maaelu arengu programmi abikõlblikkuse lõppkuupäeva kasutavad asjaomased liikmesriigid fondide tehtud investeeringutest tegevustele tagastatud või pärast tagatiste maksmist alles jäänud ressursse üksikettevõtete heaks.
               Maaelu arengu programmidest fondidele tehtud maksetest saadud intresse kasutatakse vastavalt esimesele lõigule.”

               9)

               Artikli 53 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
               „Vajaduse korral võivad liikmesriigid määrata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 27, 31, 37–41 ja 43–49 sätestatud toetuse määra standardkulude ja saamata jäänud tulu standardhinnangute alusel.”

               10)

               Artikli 54 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
               „Avalik-õigusliku või eraõigusliku abisaaja mitterahalised investeeringud, nimelt kaubad ja teenused, mille eest ei ole tehtud arvete või samaväärsete dokumentidega tõendatavaid rahalisi makseid, võivad olla abikõlblikud, kui täidetakse järgmised tingimused:”.

               11)

               Artikli 55 lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   Põllumajanduslike investeeringute puhul ei anta investeeringutoetust põllumajandustootmisõiguste, toetusõiguste, loomade, üheaastaste taimede ostmiseks ega nende taimede istutamiseks.
               Tavalised asendusinvesteeringud ei ole abikõlblikud kulud.
               Abikõlblikud võivad olla siiski selliste loomade ostmise kulud, kes on ostetud loodusõnnetuste poolt kahjustatud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti b alapunktile vi.”

               12)

               Artikkel 56 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 56
               1.   Erandina määruse (EÜ) nr 65/2011 artikli 24 lõikest 6 võivad liikmesriigid taotluse korral teha ettemakse investeeringutoetuse saajatele. Avalik-õiguslike toetusesaajate puhul võib selliseid ettemakseid teha omavalitsustele ja nende ühendustele, piirkondlikele ametiasutustele ning avalik-õiguslikele organitele.
               2.   Ettemakse suurus ei ületa 50 % investeeringuga seotud avalikust abist ja selle maksmise tingimuseks on 110 % ettemakse summale vastava pangatagatise või muu samaväärse tagatise esitamine.
               Avalik-õigusliku asutuse antud tagatist käsitatakse samaväärsena esimeses lõigus osutatud tagatisega, eeldusel et ametiasutus kohustub maksma tagatisele vastava summa juhul, kui õigust makstud ettemaksele ei kinnitata.
               3.   Tagatise võib vabastada, kui pädev makseasutus teeb kindlaks, et investeeringuks antava riigiabiga seoses tehtud tegelikud kulutused on ettemaksest suuremad.”

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikli 1 lõiget 12 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 56 lõike 2 esimese lõigu suhtes alates 1. jaanuarist 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuli 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

      (2)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.

      (3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk16.”

      (4)  ELT L 25, 28.1.2011, lk 8.”


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 855/2010, 27. september 2010 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1631/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes

text:
               29.9.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 254/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 855/2010,
   27. september 2010,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1631/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               2005. aasta oktoobris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1631/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Kõnealune tollimaks ulatus 7,3 %-lt kuni 42,6 %-ni.

         2.   Läbivaatamistaotlus

               (2)

               2009. aastal sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Kõnealuse taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Heze Huayi Chemical Co., Ltd (edaspidi „Heze” või „taotluse esitaja”) üksnes dumpingu uurimiseks. Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 14,1 %.

               (3)

               Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

               (4)

               Eelkõige tugines taotlus väitele, et taotluse esitaja trikloroisotsüanuurhappe tootmise kulu ühiku kohta on esialgse uurimisega võrreldes tunduvalt vähenenud, sest:

                           —

                           taotluse esitaja toodab ise vaatlusaluse toote tootmiseks vajalikku toorainet ning

                           —

                           taotluse esitaja on suurendanud oma tootmisvõimsust.

         3.   Läbivaatamise algatamine

               (5)

               Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 2. juulil 2009 kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, (3) mis piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

         4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

               (6)

               Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mida on kirjeldatud esialgses määruses, st Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all; edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (7)

               Hiina RV omamaisel turul toodetud ja müüdud ning liitu eksporditud tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguse tootega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         5.   Huvitatud isikud

               (8)

               Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, liidu tootmisharu ning eksportiva riigi valitsuse esindajaid.

               (9)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teavitada kirjalikult oma seisukohtadest ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (10)

               Läbivaatamise uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastused. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ja tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse.

         6.   Uurimisperiood

               (11)

               Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”).

         B.   UURIMISE TULEMUSED

   1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (12)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RV päritoluga importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimused, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Nimetatud tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

                           —

                           majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta, ja kulutused peegeldavad turuväärtusi;

                           —

                           äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

                           —

                           endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

                           —

                           pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;

                           —

                           kursside ümberarvestust teostatakse turukursside alusel.

               (13)

               Uurimise käigus leiti, et taotluse esitaja täidab kõik viis turumajandusliku kohtlemise tingimust. Leiti, et Heze tegi uurimisperioodil oma majanduslikud otsused ilma riigi sekkumiseta või mitteturumajanduslike tingimustega seotud moonutusteta. Heze kohta kehtivad Hiina RV pankroti- ja asjaõigusseadused ja talle ei tehta erandeid. Äriühingul on üks raamatupidamisdokumentide kogum ja raamatupidamissüsteem ning leiti, et tema tegevus on kooskõlas üldiste rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Leiti, et kulud ja hinnad peegeldavad turuväärtusi ja et valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

               (14)

               Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal saab taotluse esitajale võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

         2.   Normaalväärtus

               (15)

               Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas Heze samasuguse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % liitu suunatud vastava eksportmüügi kogumahust. Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja trikloroisotsüanuurhappe omamaise müügi maht oli üldiselt tüüpiline.

               (16)

               Seejärel tehti kindlaks taotluse esitaja poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad liitu ekspordiks müüdud liikidega.

               (17)

               Iga tooteliigi puhul, mida Heze müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (18)

               Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul sõltumatutele klientidele omamaisel turul kasumlikult.

               (19)

               Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

               (20)

               Kui tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi uurimisperioodil toimunud ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega hinnaga.

               (21)

               Kui Heze poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, tuli kohaldada teistsugust meetodit. Sel juhul kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust. Normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhines müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaal samasuguse toote müügi-, üld- ja halduskulude keskmisel ning samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kasumimarginaalil.

               (22)

               Kooskõlas esialgse uurimise käigus kasutatud metoodikaga arvutati tootmiskulud kahte liiki toote puhul. Taotluse esitajalt saadud teabe alusel arvutati tootmiskulud esiteks graanulite ja tablettide ning teiseks pulbri kujul esineva toote puhul.

         3.   Ekspordihind

               (23)

               Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse liidu sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult liitu eksportimisel makstud või makstava hinna alusel.

         4.   Võrdlus

               (24)

               Keskmist normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmiste tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse selliste tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt korrigeeriti vajadusel ja juhul, kui see oli põhjendatud, transpordi-, mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja krediidikulusid ning pangale makstavaid tasusid. Lisaks selgus, et kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordina liitu, maksti käibemaks osaliselt tagasi. Seega lisati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b omamaisele müügile lisanduv käibemaks.

               (25)

               Pakendamiskuludega seoses märgitakse, et taotluse esitaja taotles pakendamiskulude arvessevõtmist nii Hiina RV kui liidu turgudele müüdavate toodete puhul. Kontrollimisel ilmes, et neid kulusid arvestati tootmiskulude hulka võrdselt nii omamaisel turul müüdavate kui eksporditavate toodete puhul. Seega ei kiidetud korrigeerimistaotlust heaks ei omamaise turu ega ekspordituru puhul.

         5.   Dumpingumarginaal

               (26)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.

               (27)

               Heze dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, oli 3,2 %.

         C.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

               (28)

               Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas kindlaks tehtud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

               (29)

               Käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus tegi taotluse esitaja igakülgselt koostööd ning kogutud ja kontrollitud andmed võimaldasid määrata kindlaks dumpingumarginaali, lähtudes äriühingu individuaalsetest ekspordihindadest toodete eksportimisel liitu. Arvutustest selgus, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

               (30)

               Uurimise käigus saadud ja kogutud andmed näitasid, et dumpingu taseme langus on seletatav äriühingu kulustruktuuri muutumisega. Vähenemine taotluse esitaja kuludes tulenes peamiselt sellest, et põhitoorainet toodeti ise ja et taotluse esitaja tootmismaht laienes.

               (31)

               Leiti veel, et esialgsele uurimisele järgneva aja jooksul on Heze poolt eksporditavate toodete hinnad tõusnud kõigil turgudel. Liitu eksporditavate toodete hinnad on kooskõlas äriühingu poolt teistesse riikidesse eksporditavate toodete hindadega. Kohapeal kogutud dokumendid näitasid, et äriühingul on liidus mitu klienti ja kõigile neile eksporditavate toodete hinnatase on sama. Taotluse esitaja järjekindel turukäitumine annab tunnistust sellest, et asjaolude muutumine on püsiv.

               (32)

               Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

         D.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (33)

               Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta Hezele vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 3,2 %,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1631/2005 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje Heze Huayi Chemical Co. Limited kohta järgmisega:

                  „Hiina RV

                  Heze Huayi Chemical Co. Limited

                  3,2 %

                  A629”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. september 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         K. PEETERS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 261, 7.10.2005, lk 1.

      (3)  ELT C 150, 2.7.2009, lk 14 (edaspidi „algatamisteade”).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 569/2014, 23. mai 2014 , millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1389/2011 ja kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               27.5.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 157/80

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 569/2014,
   23. mai 2014,
   millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1389/2011 ja kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   A.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               2005. aasta oktoobris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1631/2005 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Tollimaksu määrad ulatusid 7,3 % kuni 42,6 %.

               (2)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 855/2010 (3) muutis nõukogu esialgset määrust ja alandas dumpinguvastase tollimaksumäära ühe eksportiva tootja jaoks 3,2 %.

               (3)

               Pärast aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 (4) Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed, mis koosnesid individuaalsest tollimaksust alates 3,2 % kuni 40,5 % ja jääktollimaksust 42,6 %.

         B.   PRAEGUNE MENETLUS

   1.   Läbivaatamise taotlus

               (4)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) sai 3. mail 2013 taotluse algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas ettevõtja Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”), Hiina RVs registreeritud eksportiv tootja.

               (5)

               Taotluse esitaja väitis, et esialgse uurimisperioodi jooksul, s.o perioodil 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), ei eksportinud ta trikloroisotsüanuurhapet liitu.

               (6)

               Peale selle väitis taotluse esitaja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab trikloroisotsüanuurhapet ja kelle suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed.

               (7)

               Taotluse esitaja väitis veel, et ta alustas trikloroisotsüanuurhappe eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.

         2.   Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

               (8)

               Komisjon tutvus taotluse esitaja edastatud esmapilgul usutavate tõenditega, mida ta pidas piisavaks, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja liidu tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EL) nr 809/2013 (5) taotluse esitaja suhtes rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 läbivaatamise.

               (9)

               Määruse (EL) nr 809/2013 kohaselt tunnistati kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks taotluse esitaja toodetud ja liitu eksportimiseks müüdud trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.

         3.   Vaatlusalune toode

               (10)

               Käesolevas läbivaatamises vaadeldav toode on sama, mida on kirjeldatud esialgses määruses, st Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (11)

               Trikloroisotsüanuurhape on keemiatoode, mida kasutatakse laialdaselt orgaanilise kloori baasil desinfektsioonivahendina ja pleegitusvahendina, eelkõige vee desinfitseerimiseks basseinides. Seda müüakse pulbrina, graanulitena, tablettidena ja laastudena. Kõikidel trikloroisotsüanuurhappe vormidel ja sellest valmistatud toodetel on samad põhitunnused (keemiline koostis) ja omadused (desinfektsioonivahend) ning need on kõik nähtud ette sarnaseks kasutuseks, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena.

         4.   Huvitatud isikud

               (12)

               Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, liidu tootmisharu ning eksportiva riigi esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

               (13)

               Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastused. Komisjon soovis kontrollida kõiki uue eksportija staatuse ja dumpingumarginaali kindlakstegemiseks vajalikke andmeid. Taotluse esitaja valdustesse Hiina RVs tehti kontrollkäik.

         5.   Uurimisperiood

               (14)

               Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. augustist 2012 kuni 31. juulini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”).

         C.   UURIMISE TULEMUSED

   1.   Uue eksportija vastavus tingimustele

               (15)

               Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote liitu eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.

               (16)

               Muude uue eksportija staatuse saamiseks vajalike tingimuste osas suutis taotluse esitaja tõendada, et tal ei olnud otseseid ega kaudseid sidemeid Hiina eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

               (17)

               Sellest tulenevalt kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata kindlaks individuaalne dumpingumarginaal.

         2.   Dumpinguhinnaga müük

      Turumajanduslik kohtlemine

               (18)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 selliste eksportivate tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes.

               (19)

               Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

                           —

                           majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtust;

                           —

                           äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

                           —

                           puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

                           —

                           pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;

                           —

                           vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

               (20)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja raamatupidamisdokumendid ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja et seetõttu ei vasta tema raamatupidamistavad teisele tingimusele. Eelkõige ei kajastanud taotluse esitaja raamatupidamises juhtkonnale mõeldud soodustuste kava rakendamist kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.

               (21)

               Selle tagajärjel ei kajastanud bilanss äriühingu finantsseisundit tõeselt ning kasumiaruanne ja rahavoogude aruanne sisaldasid põhjendamata finantseerimiskulusid.

               (22)

               Nendele kaalutlustele tuginedes ei saa taotluse esitajale võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

               (23)

               Taotluse esitajale ja teistele huvitatud isikutele anti võimalus eespool esitatud järeldusi kommenteerida.

               (24)

               Taotluse esitaja märkis, et soodustuste kava hakatakse kajastama 2013. aastal, et sellel ei ole seost 2012. aasta bilansiga ja et 2012. aastal ei olnud veel selge, milline see kava olema saab. Taotluse esitaja väitis, et soodustuste kava sisu määratakse kindlaks vastavalt audiitorite soovitustele, kes tegelevad praegu 2013. aasta raamatupidamise auditeerimisega, ja et soodustused võivad olla tasu, laenu pealt makstava intressi või kvaasi-osaluse kujul.

               (25)

               Soodustuste kava loodi lepinguga äriühingu ja selle juhtkonna vahel 2012. aastal. Seda ei mainitud aga 2012. aasta auditeeritud raamatupidamisaruandes, isegi mitte finantsaruande lisades. Ka 2013. majandusaasta jooksul ei tehtud soodustuste kava kohta raamatupidamiskannet kuni uurimise alguseni (2013. aasta novembris).

               (26)

               Soodustuste kava raamatupidamisaruandes kajastamata jätmine on tõsine probleem. Näiteks uurimisperioodi lõpus, 31. juulil 2013 koostatud proovibilansis olid kohustused oluliselt alakajastatud, kuna juhtkonna liikmete lubatud laenude summa oleks kohustuste kogumahtu suurendanud 14 % võrra. Lisaks sisaldab 2013. aasta kasumiaruanne finantseerimiskulusid, millel ei ole õiguslikku alust, kuna soodustuste kavale vastavat sissetulevat rahavoogu ei olnud ja sellest hoolimata maksti 2013. aastal tegelikult intressi. Selle tagajärjel on 2013. aasta finantseerimiskulud üheksa korda suuremad kui 2012. aasta aruandes kajastatud kulud. See tähendab, et raamatupidamisaruandes esitatud finantsteave ei andnud äriühingu finantsseisundist usaldusväärset ja tõest ülevaadet.

               (27)

               Samuti tuleks märkida, et soodustuste kava sisu ja selle kajastamine raamatupidamisaruandes ei saa sõltuda sellest, millisena audiitor seda määratleb, ning et selle kirjendamine peaks toimuma nõuetekohaselt ja õigeaegselt, mitte tagantjärele. Seetõttu tuleb soodustuste kavaga seotud finantsseisundi ja voogude ebakorrektne kajastamine lugeda rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega vastuolus olevaks.

               (28)

               Vastusena komisjoni järelduste teatavakstegemisele kordas taotluse esitaja oma taotlust, et talle võimaldataks turumajanduslikku kohtlemist, ilma ühtegi uut argumenti esitamata. Seepärast kinnitatakse turumajandusliku kohtlemise määramise käigus tehtud järeldused.

      Normaalväärtus

               (29)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

               (30)

               Määruses (EL) nr 809/2013 on märgitud, et juhul, kui taotluse esitajale ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, kavatses komisjon kasutada tema puhul normaalväärtuse määramiseks võrdlusriigina Jaapanit, nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati esialgse määrusega meetmed.

               (31)

               Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused Jaapani sobivuse kohta võrdlusriigina ja nad ei esitanud märkusi. Komisjon võttis ühendust ka tootjatega Ameerika Ühendriikides, kuid neid ei õnnestunud koostöösse kaasata. Seetõttu loetakse Jaapan võrdlusriigina sobivaks. Üks tootja Jaapanis nõustus koostööd tegema ja esitas taotletud teabe.

               (32)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Jaapani tootja omamaine trikloroisotsüanuurhappe müük sõltumatutele klientidele on representatiivne. Seoses sellega leiti, et niisuguse müügi kogumaht võrdub vähemalt 5 % taotluse esitaja liitu suunatud eksportmüügi kogumahust.

               (33)

               Seejärel uuris komisjon, kas koostööd tegeva Jaapani tootja oma riigis müüdava trikloroisotsüanuurhappe mõned liigid on taotluse esitaja poolt liitu ekspordiks müüdava trikloroisotsüanuurhappe liikidega piisavalt võrreldavad. Komisjon tegi kindlaks trikloroisotsüanuurhappe liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad liikidega, mida taotluse esitaja müüs ekspordiks liitu. Kindlaks tehti ka asjaolu, et Jaapani äriühing müüb neid trikloroisotsüanuurhappe liike tulutoovalt tavapärase äritegevuse käigus ja et nende omamaiseid müügihindu võib normaalväärtuse kindlakstegemisel arvesse võtta.

               (34)

               Seetõttu tugines normaalväärtus võrreldavaks loetud trikloroisotsüanuurhappe toote liikide tegeliku omamaise müügihinna kaalutud keskmisele.

      Ekspordihind

               (35)

               Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse liidu sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult liitu eksportimisel makstud või makstava hinna alusel.

      Võrdlus

               (36)

               Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 järgi arvesse tegurite erinevust, mis mõjutab hindade võrreldavust. Selleks jäeti nii Hiina ekspordihindadest kui ka koostööd tegeva Jaapani tootja omamaistest müügihindadest välja transpordi- ja pakendamiskulud.

      Dumpingumarginaal

               (37)

               Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.

               (38)

               Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vabast netohinnast liidu piiril oli 32,8 %.

         D.   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

               (39)

               Uurimise järeldusi silmas pidades ja väiksema tollimaksu reeglit arvesse võttes leitakse, et taotluse esitaja suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane meede, mis vastaks tuvastatud dumpingumarginaali tasemele, mis on käesoleval juhul madalam kui esialgse uurimise käigus tuvastatud kahjumarginaal.

         E.   REGISTREERIMINE

               (40)

               Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotluse esitajale tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis kuulus registreerimisele vastavalt määruse (EL) nr 809/2013 artiklile 3.

         F.   MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUS

               (41)

               Asjaomastele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti taotluse esitajalt pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kehtestada muudetud lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda see tollimaks registreeritud impordilt tagasiulatuvalt sisse. Taotluse esitaja esitas oma märkused, kuid nagu eespool selgitatud, ei olnud need eelkirjeldatud järelduste muutmiseks asjakohased.

               (42)

               Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse.

         G.   KOMITEE ARVAMUS

               (43)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelisse lisatakse järgmine rida:

                  Äriühing

                  Dumpinguvastase tollimaksu määr

                  TARICi lisakood

                  Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd

                  32,8 %

                  A998

   2.   Rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõike 3 kohaselt kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis nimetatud „kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.
   Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt määruse (EL) nr 809/2013 artiklile 3. Selle impordi suhtes ei kohaldata faktuurarve esitamise tingimust, kuna see oli registreeritud.
   Tolliasutused peavad käesolevaga lõpetama Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtte Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd toodetud ja liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote impordi registreerimise.
   3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 23. mai 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 261, 7.10.2005, lk 1.

      (3)  ELT L 254, 29.9.2010, lk 1.

      (4)  ELT L 346, 30.12.2011, lk 6.

      (5)  ELT L 229, 28.8.2013, lk 2.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 727/2014, 30. juuni 2014 , millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, tunnistatakse kehtetuks ühe Hiina Rahvavabariigi eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja kehtestatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue

text:
               1.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 192/42

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 727/2014,
   30. juuni 2014,
   millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, tunnistatakse kehtetuks ühe Hiina Rahvavabariigi eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja kehtestatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,
   pärast liikmesriikidele teatamist
   ning arvestades järgmist:
   1.   TAOTLUS

               (1)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase taotluse uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks.

               (2)

               Taotluse esitas 4. jaanuaril 2014 ettevõtja Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (edaspidi „taotleja”), Hiina Rahvavabariigis registreeritud trikloroisotsüanuurhappe eksportiv tootja.

         2.   TOODE

               (3)

               Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

         3.   KEHTIVAD MEETMED

               (4)

               Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011, (2) mille alusel maksustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, sh taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote import liitu lõpliku dumpinguvastase tollimaksuga 42,6 %, välja arvatud teatavate, kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 eraldi nimetatud äriühingute puhul, mille suhtes kehtivad individuaalsed tollimaksumäärad.

         4.   PÕHJENDUS

               (5)

               Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodi jooksul, millele tugineti dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel, s.o perioodil 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „algne uurimisperiood”).

               (6)

               Peale selle väidab taotleja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab vaatlusalust toodet, mille suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed.

               (7)

               Veel väidab taotleja, et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast algse uurimisperioodi lõppu.

         5.   MENETLUS

               (8)

               Teadaolevalt asjaga seotud liidu tootjaid on läbivaatamistaotlusest teavitatud ning neile on antud võimalus esitada oma märkused.

               (9)

               Olles läbi vaadanud kättesaadavad tõendid, teeb komisjon järelduse, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4, et määrata kindlaks taotluse esitaja individuaalne dumpingumarginaal ja dumpingu avastamise korral tollimaksumäär, mis kehtestatakse vaatlusaluse toote liitu impordi suhtes.

               (10)

               Kui on kindlaks tehtud, et taotleja vastab nõuetele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu, siis võib olla vaja muuta rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 nimetamata äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära.

         a)   Küsimustikud

               (11)

               Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon taotlejale küsimustiku.

         b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

               (12)

               Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid.

               (13)

               Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse ja näitavad, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

         c)   Turumajandusriigi valik

               (14)

               Kuna taotluse esitaja on sõnaselgelt loobunud õigusest väita, et ta tegutseb turumajanduslikes tingimustes, määratakse normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Seetõttu kasutatakse Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramiseks sobivat turumajandusriiki. Komisjon kavatseb sel eesmärgil kasutada taas Jaapanit, nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Huvitatud isikutel palutakse esitada oma märkused selle valiku sobivuse kohta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võivad liidu teised turumajanduslikud tarnijad paikneda muu hulgas Šveitsis, Malaisias ja Indoneesias. Komisjon uurib, kas uurimisaluse toote tootmist ja müüki esineb neis turumajanduslikes kolmandates riikides, kus on näha märke uurimisaluse toote tootmisest.

         6.   KEHTIVA TOLLIMAKSU TÜHISTAMINE JA IMPORDI REGISTREERIMINE

               (15)

               Algmääruse artikli 11 lõike 4 kohaselt tuleb kehtiv tollimaks tunnistada kehtetuks selliste vaatlusaluste toodete suhtes, mille on tootnud ja liitu eksportimiseks müünud taotluse esitaja. Samal ajal tuleks algmääruse artikli 14 lõike 5 kohaselt ette näha sellise impordi registreerimine tagamaks, et kui läbivaatamise tulemusena tuvastatakse taotluse esitaja puhul dumping, saaks dumpinguvastased tollimaksud sisse nõuda tagasiulatuvalt alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Taotleja võimalike edaspidiste kohustuste suurust ei saa menetluse praeguses järgus hinnata.

         7.   TÄHTAJAD

               (16)

               Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul

                           —

                           huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjalikud seisukohad ning anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

                           —

                           huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse;

                           —

                           huvitatud isikud võivad esitada märkusi selle kohta, kas Jaapan on normaalväärtuse määramiseks sobiv turumajandusriik.

                           —

                           Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 4 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

         8.   SUHTLUS HUVITATUD ISIKUTEGA

               (17)

               Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja tunnistused, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud sellega, et suhtlus toimub e-posti teel, ning nõustuvad huvitatud isikutega suhtlemise juhendis sätestatud reeglitega, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

               (18)

               Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).
               Komisjoni postiaadress:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                           Directorate H

                           Office: N105 8/21

                           1049 Bruxelles/Brussels

                           BELGIQUE/BELGIË

                           E-post: trade-tcca-review-bis@ec.europa.eu

         9.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

               (19)

               Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

               (20)

               Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud eksitavat või valeteavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele.

               (21)

               Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

               (22)

               Elektroonilises vormis vastamata jätmist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik näitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

         10.   UURIMISE AJAKAVA

               (23)

               Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 11 lõike 5 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva uurimise algatamist.

         11.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

               (24)

               Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

         12.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

               (25)

               Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid.

               (26)

               Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algusetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

               (27)

               Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesolevaga algatatakse rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 4, et määrata kindlaks, kas ja millisel määral tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit, äriühingu Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (TARICi lisakood A101) poolt toodetava ja ekspordiks liitu müüdava trikloroisotsüanuurhappe ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodide 2933698070 ja 3808942020) alla, liitu importimise suhtes kohaldada rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.
   Artikkel 2
   Rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks tunnistatakse käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi puhul kehtetuks.
   Artikkel 3
   Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import liitu.
   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
   Artikkel 4
   1.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et nende seisukohti uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad, käesoleva määruse põhjenduses 11 osutatud küsimustiku vastused ja mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, kui ei ole sätestatud teisiti.
   2.   Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikult ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algusetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.
   3.   Uurimises osalevad isikud, kes soovivad esitada märkusi selle kohta, kas Jaapan, mida kavatsetakse kasutada turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv, peavad oma märkused esitama kümne päeva jooksul alates käeoleva määruse jõustumisest.
   Artikkel 5
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 346, 30.12.2011, lk 6.

      (3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 454/2013, 7. mai 2013 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail fumé d’Arleux (KGT)]

text:
               17.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 133/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 454/2013,
   7. mai 2013,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail fumé d’Arleux (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Ail fumé d’Arleux” (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. mai 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (3)  ELT C 212, 19.7.2012, lk 6.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

      PRANTSUSMAA
      Ail fumé d’Arleux (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2254, 14. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               15.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 340/57

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2254,
   14. detsember 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  102,3

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  119,2

                  ZZ

                  146,7

                  0707 00 05

                  MA

                  63,2

                  TR

                  160,2

                  ZZ

                  111,7

                  0709 93 10

                  MA

                  143,1

                  TR

                  162,1

                  ZZ

                  152,6

                  0805 10 20

                  TR

                  71,8

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  49,9

                  0805 20 10

                  MA

                  71,1

                  ZZ

                  71,1

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  110,6

                  JM

                  125,0

                  TR

                  81,6

                  ZZ

                  105,7

                  0805 50 10

                  TR

                  78,8

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  83,8

                  ZZ

                  83,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 346/2012, 19. aprill 2012 , millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

text:
               20.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/34

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 346/2012,
   19. aprill 2012,
   millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja liidus kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena.

               (2)

               Komisjoni 29. juuni 2010. aasta määruses (EL) nr 578/2010, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1216/2009 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena.

               (3)

               Määruse (EL) nr 578/2010 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 2 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

               (5)

               Praegu kohaldatavad toetused on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 51/2012 (3). Kuna kehtestada tuleks uued toetused, tuleks kõnealune määrus seepärast kehtetuks tunnistada.

               (6)

               Selleks et vältida kõrvalekaldeid valitsevast turuolukorrast, hoida ära turuspekulatsioone ja tagada tõhus haldamine, peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               (7)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 578/2010 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XIX osas loetletud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Rakendusmäärus (EL) nr 51/2012 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. aprill 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

         Daniel CALLEJA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 171, 6.7.2010, lk 1.

      (3)  ELT L 17, 20.1.2012, lk 15.

      LISA

         Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 20. aprillist 2012 kohaldatavad toetusemäärad

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kirjeldus

                  Sihtkoht (1)

                  Toetusemäär

                  0407

                  Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

                  – muud värsked munad:

                  0407 21 00

                  – – kana liigist Gallus domesticus:

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – muud

                  0407 29 10

                  – – – muude kodulindude kui liiki Gallus domesticus kuuluvate kodulindude munad

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – muud:

                  0407 90 10

                  – – kodulindude

                              a)

                              CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              muu kauba eksportimisel

                  01

                  0,00

                  0408

                  Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

                  – rebud:

                  0408 11

                  – – kuivatatud:

                  ex 0408 11 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – muud:

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – vedelal kujul:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – külmutatud:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  – muud:

                  0408 91

                  – – kuivatatud:

                  ex 0408 91 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – muud:

                  ex 0408 99 80

                  – – – inimtoiduks kõlblik:

                  magustamata

                  01

                  0,00

         (1)  Sihtkohad on järgmised:

                  01

                  kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes;

                  02

                  Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

                  03

                  Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

                  04

                  kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/466, 19. märts 2015 , millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. – 7. märtsini 2015 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

text:
               20.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 76/48

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/466,
   19. märts 2015,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. märtsini 2015 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 413/2014 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. märtsini 2015 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 413/2014 kohaselt esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. märts 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 413/2014, 23. aprill 2014, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 121, 24.4.2014, lk 37).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2015 esitatud taotlused
                  (%)

                  09.4273

                  2,901585

                  09.4274

                  —