title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1081, 3. juuli 2015, millega kehtestatakse Venemaalt pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

text:
               4.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 175/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1081,
   3. juuli 2015,
   millega kehtestatakse Venemaalt pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „alusmäärus”), (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,
   olles konsulteerinud liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Algatamine

               (1)

               8. oktoobril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise teatava Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik”) pärit alumiiniumfooliumi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
                   (2).

               (2)

               Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitasid 25. augustil 2014 AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ja Impol d.o.o. (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % alumiiniumfooliumi kogutoodangust ELis. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote dumpinguhindadega müümise kohta ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

               (3)

               4. oktoobril 2014 kuulutas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega.

         2.   Huvitatud isikud

               (4)

               Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti teatas komisjon uurimise algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, teadaolevale eksportivale tootjale ja Venemaa ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, keda uurimise algatamine teadaolevalt puudutab, ning kutsus neid uurimises osalema.

               (5)

               Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               (6)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ükski huvitatud isikutest ei taotlenud ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         3.   Väljavõtteline uuring

               (7)

               Algatamisteates teatas komisjon, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

      Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (8)

               Kuna kogu kõnealuse toote tootmine toimub Venemaal ühes kontsernis (Rusal), ei olnud algatamisteates eksportivate tootjate väljavõttelist uuringut ette nähtud.

      Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (9)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon valimi suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu alusel. Valim koosnes kuuest liidu tootjast ja nendega seotud äriühingutest, kuna uurimise alguses oli kontsernide sisemine struktuur tootmise ja kõnealuse toote edasimüügi osas ebaselge. Valimisse kaasatud liidu tootjad esindasid üle 70 % liidu kogutootmisest. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Tähtaja jooksul märkusi ei laekunud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.

      Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

               (10)

               Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valimi, palus komisjon kõikidel sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

               (11)

               Algatamisel võeti ühendust neljateistkümne teadaoleva importija/kasutajaga, kellel paluti selgitada oma tegevust ning vajaduse korral täita algatamisteate juures olev väljavõttelise uuringu vorm.

               (12)

               Täidetud väljavõttelise uuringu vormi esitasid kolm äriühingut. Need olid siiski ümberkerijad, s.o tööstuslikud kasutajad, kes importisid vaatlusalust toodet selle täiendavaks töötlemiseks enne edasimüümist. Ükski kaupleja ühendust ei võtnud. Seetõttu ei ole väljavõtteline uuring põhjendatud.

               (13)

               Veel neli äriühingut reageerisid ja avaldasid, et nad ei impordi kõnealust toodet Venemaalt või et nad on ümberkerijad. Kasutaja küsimustik saadeti kõigile seitsmele ühendust võtnud äriühingule.

      Vastused küsimustikule ja koostöö

               (14)

               Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale ja nendega seotud äriühingutele, ühele eksportiva tootja kontsernile ja seitsmele liidus kindlaks tehtud kasutajale.

               (15)

               Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, eksportiva tootja kontsernilt (mis koosneb kahest eksportivast tootjast, neljast seotud kauplejast ja kaheksast seotud tooraine tarnijast, kes asuvad kõik Venemaal, välja arvatud kaks kauplejat, kes on registreeritud Jerseys või Šveitsis) ja neljalt kasutajalt. Komisjoni palvel saatis Rusali kontsern hiljem uuesti küsimustiku parandatud tabelid.

      Kontrollkäigud

               (16)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.

               (17)

               Kuna üks valimisse kaasatud äriühing tootis kogu vaatlusalusel perioodil ainult väikeseid koguseid oma tarbeks, ei peetud kontrollkäiku vajalikuks.

         4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (19)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   5.   Vaatlusalune toode

               (20)

               Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides (edaspidi „suured rullid”), mis on pärit Venemaalt, klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 alla (TARICi kood 7607111910) (edaspidi „vaatlusalune toode”). Vaatlusaluse toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium.

               (21)

               Majapidamisfooliumit toodetakse puhtast alumiiniumist, mis esmalt valatakse jämedate ribadena (mitme mm paksuselt, st kuni 1 000 korda paksemalt kui vaatlusalune toode) ja seejärel valtsitakse mitmes etapis kuni soovitud paksuse saavutamiseni. Peale valtsimist foolium lõõmutatakse termilise protsessi abil ja lõpuks keritakse poolidele (rullidele).

               (22)

               Need majapidamisfooliumi rullid keritakse järgmiste töötlejate, nn ümberkerijate poolt väiksematele rullidele. Saadud toodet (st tarberulle, mis ei ole vaatlusalune toode) kasutatakse mitmeotstarbeliselt lühiajaliseks pakkimiseks, kõige enam majapidamistes, toitlustuses, toidu ja lillede jaemüügis.

         6.   Samasugune toode

               (23)

               Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Venemaal toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad peamised kasutusotstarbed.

               (24)

               Seetõttu komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         7.   Toote määratlusega seotud väited

               (25)

               Üks importija väitis, et toote määratlus peaks hõlmama 10 kg või vähem kaaluvat majapidamisfooliumit (nn „tarberulle”). Nimetatud importija väitis, et tarberullide ja suurte rullide füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ei ole erinevad. Sama importija väitis veel, et kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse ainult suurte rullide suhtes, siis võib see viia tarberullide ekspordile Venemaalt, kusjuures neile ei oleks kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.

               (26)

               Füüsikaline omadus, mis eristab suuri rulle ja tarberulle, on kaal. Lisaks vastab see ka CN-koodile. Pealegi toodab liidu tootmisharu, nagu see on määratletud põhjenduses 53, ainult suuri rulle ja ei tooda tarberulle. Suuri rulle ostavad ja töötlevad tarberullideks edasi ümberkerijad, kes omakorda müüvad toote jaemüüjatele ja lõpptarbijale. Seetõttu on suurtel rullidel ja tarberullidel erinevad füüsikalised omadused, neid ei tooda samad tootjad, need ei konkureeri teineteisega ja nendega ei kaubelda samal turul.

               (27)

               Seetõttu ei võetud arvesse väidet, et tarberullid tuleks lisada käesoleva uurimise toote määratlusse.

               (28)

               Mis tahes dumpinguvastaste tollimaksude mõju suurte rullide järgtööstusele käsitletakse liidu huvidest lähtuvalt põhjendustes 151 kuni 163.

         C.   DUMPING

   8.   Normaalväärtus

               (29)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.

               (30)

               Sellest tulenevalt leiti, et ühe eksportiva tootja müügi kogumaht ei olnud tüüpiline. Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, kuna samasugust toodet ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses.

               (31)

               Kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks normaalväärtuse arvutamiseks lisati tema samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil alljärgnevad summad:

                           a)

                           koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus sellist liiki samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning

                           b)

                           kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud sellist liiki samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

               (32)

               Teise eksportiva tootja puhul leiti, et selle omamaine müük oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 (vt põhjendus 29).

               (33)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. Järgmisena uuris komisjon, kas selle teise koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et viie tooteliigi puhul neljateistkümnest olid eksporditavad tooteliigid vastavuses omamaise tüüpilise müügiga.

               (34)

               Kui teatud tooteliikide puhul omamaist müüki ei toimunud ja ebapiisava omamaise müügi mahuga tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, nagu on kirjeldatud põhjenduses 31.

               (35)

               Järgmise sammuna määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (36)

               Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

                           a)

                           sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                           b)

                           selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

               (37)

               Sel juhul on normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

               (38)

               Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seepärast arvutati tüüpilise omamaise müügiga viie tooteliigi normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.

         9.   Ekspordihind

               (39)

               Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu seotud kaupleja RTI Ltd (RTI) kaudu, kelle asukoht on Jersey. Kõnealune kaupleja ostab tootjatelt vaatlusalust toodet kahe Moskvas asuva seotud esindaja vahendusel. Seejärel müüb ta vaatlusaluse toote lõpptarbijatele ühe teise, Šveitsis tegutseva esindaja kaudu. Kõik kolm seotud esindajat tegelevad müügiga tootjate või seotud kaupleja nimel ja nad ise saavad igakuiselt tulemustasu.

               (40)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kehtestati ekspordihind selle hinna alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule liidu kliendile edasi müüdi. Käesoleval juhul korrigeeriti hinda, võttes arvesse kõik kulud, mis tekkisid impordi ja edasimüügi vahelisel etapil (transpordi ja kindlustuse kulud, krediidikulud, tollimaksud ja tolli halduskulud), kaasa arvatud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

               (41)

               Seoses müügi-, üld- ja halduskuludega võttis komisjon arvesse vastava tegeliku müügi-, üld- ja halduskulude summa, lähtudes Rusali kontserni esitatud andmetest kõnealuse toote müügi kohta liidu turul. See oli summa, mille seotud kaupleja oli juba kindlaks määranud ja eraldanud kõnealuse toote importimiseks liitu, lähtudes oma arvutustest ja eraldiste tegemise põhimõtetest. Komisjon tagas samuti, et kulude kahekordne ja mis tahes kõnealuse toote impordiga mitteseotud kulude lisamine nimetatud summasse oleks välistatud. Seetõttu on komisjoni poolt usaldusväärse eksporthinna kindlaksmääramisel arvesse võetud müügi-, üld- ja halduskulude summa rangelt seotud kuludega, mis tekkisid kõnealuse toote liitu importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9.

               (42)

               Kasumi puhul peeti seotud kaupleja teenitud kasumit ebausaldusväärseks tema seotuse tõttu eksportivate tootjatega, kuna nendevaheline hind ise oli ebausaldusväärne. Kuna selles uurimises puudus informatsioon sõltumatutelt importijatelt, siis kasutati ühes eelnevas, sama toodet hõlmavas uurimises kasutatud põhjendatud kasumimäära 2 % (4).

               (43)

               Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summas tehtud mahaarvamiste kohta väitis Rusali kontsern, et seotud kauplejat (RTI) tuleks käsitada kui selle eksportivate tootjate sisemist ekspordiosakonda, kuna nad kõik tegutsevad ühe majandusüksusena, hoolimata asjaolust, et nad on eraldi juriidilised isikud. Rusali kontsern väitis, et seetõttu ei oleks tohtinud teha mahaarvamisi RTI müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas.

               (44)

               Siiski leitakse, et juhul kui eksportiv tootja ja importija või kolmas isik on omavahel seotud, siis peetakse ekspordihinda ebausaldusväärseks ning tuleb kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Usaldusväärse ekspordihinna kindlaksmääramiseks nähakse alusmääruse artikli 2 lõikes 9 selgelt ette, et kohandada tuleb kõiki kulusid, mis on tekkinud importimise ja edasimüügi ning kasumi saamise vahelisel ajal. Need kulud sisaldavad ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Kohandamiste põhjendus ja eesmärk on kindlaks määrata usaldusväärne ekspordihind. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet arvesse.

         10.   Võrdlus

               (45)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegeva kahe eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

               (46)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

               (47)

               Ekspordihinna puhul kohandati transpordi, kindlustuse, käitlus- ja pakkimiskulusid ning ekspordimakse ja komisjonitasusid. Omamaiste hindade puhul kohandati omamaise transpordi, pakkimise, krediidi ja käitluse ning komisjonitasude kulusid.

         11.   Dumpingumarginaal

               (48)

               Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil, nagu on ettenähtud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

               (49)

               Kuna kõnealused kaks eksportivat tootjat on omavahel seotud, määrati nende kahe äriühingu jaoks dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel ühtne dumpingumäär.

               (50)

               Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised:

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Rusal Group: Ural Foil OJSC ja OJSC Rusal Sayanal

                           34,0 %

               (51)

               Koostöötase on käesoleval juhul kõrge, kuna majapidamisfooliumi tootja, kelle arvele langes uurimisperioodil 100 % Venemaalt liitu saabunud impordist, tegi uurimises koostööd. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud individuaalset dumpingumarginaali.

               (52)

               Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Rusal Group

                           34,0 %

                           Kõik muud äriühingud

                           34,0 %

         D.   KAHJU

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (53)

               Samasugust toodet tootsid liidus uurimisperioodil kaksteist teadaolevat tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (54)

               Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 47 349 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks, võttes aluseks Eurostati statistika, valimisse kuuluvate liidu tootjate kontrollitud vastused küsimustikule ning kaebuse esitajate esitatud hinnangulised andmed valimisse mittekuulunud tootjate kohta. Nagu on märgitud põhjenduses 9, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang üle 70 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

               (55)

               Eksportiv tootja väitis, et kõik kaebuse esitajad ei tegutsenud majapidamisfooliumi tootmises. Siiski näitas uurimine, et kõik kaebuse esitajad ja nendega seotud äriühingud tootsid kasvõi väikestes kogustes vaatlusalust toodet ja seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.

         2.   Liidu tarbimine

               (56)

               Kaebuste esitajad esitasid andmed kogu liidu tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse, müügimahtude, tööhõive ja ekspordimahtude kohta vaatlusalusel perioodil. Andmed olid välja arvestatud ja esitatud maksimumi- ja miinimumi alusel kahte kategooriasse jaotatult: valimisse kaasatud liidu tootjad ja valimisse kaasamata liidu tootjad. Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul kasutas komisjon kontrollitud informatsiooni, mille need äriühingud olid esitanud küsimustikule vastates. Valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul kasutati kaebuse esitajate esitatud arve. Kõnealused hinnangud tehti huvitatud isikutele märkuste esitamiseks kättesaadavaks. Ühtki märkust aga ei laekunud.

               (57)

               Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidu turul toimuva müügi hinnangulise kogumahu põhjal ja Eurostati esitatud kogu impordimahu põhjal; seda korrigeeriti vajaduse korral eksportiva tootja ja küsimustikule vastanud valimisse kuulunud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmetest lähtuvalt.

               (58)

               Kuna asjaomases riigis on ainult üks eksportiv tootja, siis tuli konfidentsiaalsuse säilitamise huvides kõik temaga seotud arvud esitada vahemikuna.

               (59)

               Sellest lähtuvalt oli liidu tarbimise areng järgmine.

                  Tabel 1

                  Majapidamisfooliumi tarbimine liidus (tonnides)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Liidu tarbimine

                           [71 300–82 625]

                           [74 152–92 540]

                           [84 847–108 239]

                           [83 421–105 760]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [104–112]

                              [119–131]

                              [117–128]

                              Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (60)

               Liidu tarbimine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Tarbimise suurenemine 2011. aasta ja vaatlusaluse perioodi vahel peegeldab peamiselt impordi suurenemist Venemaalt ja muudest kolmandatest riikidest, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimahud suurenesid liidu turul ainult vähesel määral (vt põhjendus 82).

         3.   Asjaomasest riigist pärit import

      Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (61)

               Komisjon tegi asjaomasest riigist tuleva impordi mahu kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel.

               (62)

               Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordi maht (tonnides)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Venemaalt pärit impordi maht

                           [19 532–26 078]

                           [23 243–34 422]

                           [27 345–39 116]

                           [26 368–37 812]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [119–132]

                              [140–150]

                              [135–145]

                           Turuosa

                           29 %

                           34 %

                           34 %

                           34 %

                              Allikas: Eurostat, vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (63)

               Aastatel 2011 kuni 2013 suurenes impordimaht Venemaalt vahemikus 40–50 % ja vähenes veidi uurimisperioodil.

               (64)

               Vastav turuosa suurenes 29 %-lt 2011. aastal 34 %-le 2012. aastal ja jäi siis muutumatuna püsima kuni uurimisperioodi lõpuni.

      Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine

               (65)

               Komisjon tegi kaalutud keskmise impordihinna kindlaks Eurostati ja asjaomase riigi koostööd tegeva tootja esitatud andmete alusel. Liidu tootmisharu hindade allalöömine asjaomasest riigist pärit impordi poolt tehti kindlaks, võttes aluseks küsimustiku vastused, mille olid esitanud koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja ja valimisse kaasatud liidu tootjad.

               (66)

               Majapidamisfooliumi keskmine impordi hind Venemaalt liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Impordihinnad (eurot/tonn)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Impordihinnad

                           [2 145–2 650]

                           [2 038–2 624]

                           [1 952–2 571]

                           [1 973–2 597]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [95–99]

                              [91–97]

                              [92–98]

                              Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused

               (67)

               Venemaalt liitu suunatud majapidamisfooliumi impordi keskmine hind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul; kokku vähenes see vahemikus 2–8 %.

               (68)

               Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks: a) iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega liidu tootmisharu müüs toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, b) koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.

               (69)

               Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas, et Venemaalt tuleva impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli vahemikus 3–7 %.

               (70)

               Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleb seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad, mis löödi alla uurimisperioodi jooksul tingituna Venemaalt pärit impordi dumpinguhindadest, olid tootmiskuludest madalamad. Nagu on selgitatud põhjendustes 177 ja 179, on Venemaa hindadest põhjustatud hindade allalöömise tase keskmiselt umbes 12 %.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.1.   Üldised märkused

               (71)

               Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

               (72)

               Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks väljavõttelist uuringut.

               (73)

               Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Nagu on selgitatud põhjenduses 56, hindas komisjon makromajanduslikke näitajaid, mis puudutasid kogu liidu tootmisharu, kaebuse esitajate esitatud informatsiooni alusel, mida valimisse kaasatud äriühingute suhtes nõuetekohaselt kontrolliti. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikuvastused. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

               (74)

               Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.

               (75)

               Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühiku tootmiskulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

         4.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

               (76)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Tootmismaht (tonnides)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (77)

               Vaatlusalusel perioodil tootmine kõikus. Tootmine suurenes aastatel 2011 kuni 2013, kuid vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul. Kokkuvõttes suurenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 7 %.

               (78)

               Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %.

               (79)

               Tootmisvõimsuse suurema kasvu tõttu võrreldes tootmismahuga vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 5 %.

               (80)

               Eksportiv tootja väitis, et kõik majapidamisfooliumi tootjad suudavad toota ka teist tüüpi fooliumi, nimelt edasiseks töötlemiseks kasutatavat fooliumi („töötlemisfooliumi”), ja et nad kasutasid samu seadmeid mõlemat tüüpi fooliumi tootmiseks. Selle alusel väitis eksportiv tootja, et andmed liidu tootmisharu võimsuse ja võimsuse rakendamise kohta majapidamisfooliumi toomisel, on moonutatud.

               (81)

               Kuigi on õige, et mitmed liidu tootjad tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, näitas uurimine, et kõige suurem valimisse kaasatud tootja tootis ainult majapidamisfooliumi. Teiste valimisse kaasatud liidu tootjate puhul põhinesid tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise näitajad reaalsetel arvudel ja seetõttu ei mõjutanud fakt, et nad tootsid ka töötlemisfooliumi, teatatud majapidamisfooliumi tootmise koguvõimsust ja võimsuse rakendamist. Uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel oli proportsioon kaht tüüpi fooliumite tootmise vahel stabiilne. Seetõttu ei võetud nimetatud kaebust selles etapis arvesse.

         4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (82)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht (tonnides)

                           [41 007–45 870]

                           [41 007–49 081]

                           [42 647–52 292]

                           [41 827–50 457]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [100–107]

                              [104–114]

                              [102–110]

                           Turuosa

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Allikas: vastused küsimustikule, Eurostat, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (83)

               Majapidamisfooliumi müügimaht veidi suurenes vaatlusalusel perioodil. Müügimaht suurenes kõige rohkem aastatel 2011 kuni 2013, st vahemikus 4–14 %. Uurimisperioodil müügimaht vähenes; kokkuvõttes müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Müügimahu suurenemine, võttes arvesse nii paralleelset tarbimise suurenemist kui ka impordi suurenemist, muu hulgas ka Venemaalt, viis siiski liidu tootmisharu turuosa vähenemiseni 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil, st 8-protsendipunktilise languseni vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemisega, nagu on selgitatud põhjenduses 64.

         4.2.3.   Kasv

               (84)

               Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %, siis liidu tootmisharu müügimaht suurenes vahemikus 2 %–10 %, mis tähendas turuosa vähenemist 8 protsendipunkti võrra.

         4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

               (85)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Tootlikkus (tonni/töötaja)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (86)

               Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil ja kokkuvõttes suurenes 2 % võrra.

               (87)

               Aastatel 2011 kuni 2013 tootlikkus tõusis tänu suuremale tootmise kasvule võrreldes tööhõive kasvuga, nagu on näidatud põhjenduse 77 tabelis 4. Alates aastast 2013 kuni uurimisperioodini vähenes tootlikkus 7 %, ent jäi siiski kõrgemaks kui vaatlusaluse perioodi alguses aastal 2011.

         4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja eelmisest dumpingust taastumine

               (88)

               Dumpingumarginaal on selgelt üle miinimumtaseme. Tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule on märkimisväärne, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

               (89)

               Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast, Brasiiliast ja Armeeniast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hetkel on paralleelselt käimas uurimine vastavate meetmete läbivaatamise eesmärgil kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu märgitud põhjenduses 3.

         4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (90)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Keskmised müügihinnad

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (91)

               Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja kokku 11 %.

               (92)

               Sellest langusest hoolimata jäi liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu kõrgemaks keskmisest müügihinnast ja tootmisharu ei suutnud katta tootmiskulu müügihinnaga, välja arvatud 2013. aastal. Tõepoolest ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihinda tõsta Venemaalt tuleva impordi dumpinghindade surve tõttu.

               (93)

               Mitmed huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügihinna areng järgis alumiiniumi hinna arengut Londoni metallibörsil ja et seetõttu ei olnud Venemaa impordil mingit mõju liidu tootmisharu müügihinnale. Nende isikute väitel ei saa seetõttu Venemaa impordi hindu pidada liidu tootmisharu müügihindade allalöömise põhjustajaks. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu müügihinnad järgisid Londoni metallibörsi alumiiniumi hindade muutust. Siiski ei mõjutanud see fakti, et Venemaa impordi hinnad lõid alla liidu tootmisharu müügihinnad ning avaldasid hinnasurvet liidu turule, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu sellisele tasemele, et need oleksid katnud tootmiskulud. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

         4.3.2.   Tööjõukulud

               (94)

               Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (95)

               Ajavahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodini vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta 5 %. Ajavahemikus 2011 kuni 2012 tööjõukulud esmalt kasvasid 2 %, seejärel vähenesid ajavahemikus 2012 kuni 2013 ning uurimisperioodil jäid stabiilseks.

         4.3.3.   Laovarud

               (96)

               Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Laovarud

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Lao lõppseis

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Lõppvarud protsendina toodangust

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (97)

               Laovarusid ei saa pidada selles sektoris oluliseks kahjunäitajaks, kuna tootmine ja müük toimuvad põhiliselt tellimuste alusel ning tootjad püüavad hoida laovarud minimaalsed. Seetõttu on laovarude muutused esitatud ainult informatsiooniks.

               (98)

               Kokkuvõttes suurenes lao lõppvaru vaatlusalusel perioodil 8 %. Kui laovarud suurenesid 10 % võrra aastatel 2011 kuni 2013, siis alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni need veidi vähenesid. Lõppvarud protsendina toodangust jäid stabiilseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

         4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (99)

               Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent (%) müügikäibest)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Rahavoog (eurodes)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Investeeringud (eurodes)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Investeeringutasuvus

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (100)

               Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu kahjumisse, välja arvatud 2013. aastal, mil kasumimarginaal realiseerus veidi üle kasumiläve. Kasumlikkus vähenes ajavahemikul 2011 kuni 2012, suurenes 2013. aastal, ent siis vähenes jälle uurimisperioodi jooksul, mil see jõudis 2011. aastaga sarnasele tasemele. Kokkuvõttes suurenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 4 %, mis vastab 0,1-protsendipunktilisele tõusule ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul uurimisperioodil kasumit saada. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Venemaalt, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad ja mis ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu selliselt, et need oleksid katnud tootmiskulud.

               (101)

               Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil rahavoog kõikus, tendents oli kasvu suunas. Kogu netorahavoo suurenemine vaatlusalusel perioodil oli 30 %. Siiski tuleb märkida, et absoluutväärtuses jäi rahavoog madalale tasemele võrreldes kõnealuse toote kogukäibega.

               (102)

               Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 47 %. Investeeringud suurenesid 65 % aastatel 2011 kuni 2012, vähenesid 2013. aastal ja suurenesid taas uurimisperioodil. Need olid põhiliselt vajalikud investeeringud uutesse seadmetesse ning jäid uurimisperioodil suhteliselt madalale tasemele võrreldes kogukäibega.

               (103)

               Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates aastast 2011 negatiivne, 2013. aastal oli see erandina 0 %, kajastades nii kasumlikkuse üldist suundumust. Kokkuvõttes suurenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 8 %.

               (104)

               Mis puudutab kapitali kaasamise võimet, siis valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkus samasuguse toote jaoks raha hankida halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda. Uurimine näitas, et kokkuvõttes kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil vähenes.

         5.   Järeldus kahju kohta

               (105)

               Mitmed peamised kahjunäitajad halvenesid. Mis puudutab kasumlikkust, siis tootmisharu oli kahjumis peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta, mil jõuti veidi üle kasumiläve; uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasum negatiivne – 2,1 %. Kokku vähenes müügihind vaatlusalusel perioodil 11 %. Ühiku tootmiskulu, mis samuti vähenes 11 %, jäi kõrgemaks kui keskmine müügihind terve vaatlusaluse perioodi jooksul, erandiks oli 2013. aasta. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 8 protsendipunkti võrra, st 55 %-lt 2011. aastal 47 %-le uurimisperioodil.

               (106)

               Mõned kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 7 % ja tootmisvõimsus 12 %. Need kasvunäitajad siiski ei ühtinud tarbimise kasvuga, mis oli vaatlusalusel perioodil palju kõrgem, nimelt vahemikus 17–28 %. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–10 %. Siiski ei viinud kasvava tarbimisega turg turuosa suurenemiseni, vaid vastupidi, turuosa vähenemiseni kaheksa protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil suurenesid investeeringud 47 % võrra. Need olid seotud uute seadmetega ja jäid vaatlusalusel perioodil üsna madalale tasemele. Samuti suurenesid vaatlusalusel perioodil rahavood 30 % võrra, jäädes siiski madalale tasemele. Seetõttu ei välista kõnealused positiivsed arengusuunad kahju olemasolu.

               (107)

               Venemaa ametivõimud väitsid, et kaebuse esitajate kohta avalikult kättesaadavate finantsdokumentide analüüsi alusel olulist kahju ei esinenud. Sellele räägivad vastu uurimise tulemused, mis põhinevad liidu tootmisharu majapidamisfooliumiga seotud tegelikel kontrollitud andmetel. Tõepoolest, mõned liidu tootjad ei tootnud ainult majapidamisfooliumi ja seetõttu ei saagi avalikult kättesaadavad finantsdokumendid näidata liidu majapidamisfooliumi tootmisharu tegelikku olukorda. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta teha järeldusi alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses avalikult kättesaadavate finantsdokumentide alusel, vaid uurimise käigus saadud detailsema ja kontrollitud informatsiooni alusel. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (108)

               Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         E.   PÕHJUSLIK SEOS

               (109)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid peale Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on

                           a)

                           muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju;

                           b)

                           liidu tarbimise areng;

                           c)

                           liidu tootmisharu eksporditulemused;

                           d)

                           liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul;

                           e)

                           toorainekulud.

         1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (110)

               Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Venemaalt pärit majapidamisfooliumi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende põhjustatud osa olulises kahjus, mida kandis liidu tootmisharu.

               (111)

               Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Venemaalt vahemikus 35–45 %, mis tõi kaasa umbes 5-protsendipunktilise turuosa kasvu samal perioodil. Nimetatud kasv langes kokku liidu tootmisharu 8-protsendipunktilise turuosa kaotusega.

               (112)

               Samal ajal avaldasid Venemaa impordihinnad hinnasurvet liidu turule ja selle hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil vahemikus 2–8 % ning lõid kahjumit teeniva liidu tootmisharu müügihinnad alla keskmiselt vahemikus 3–7 %, viies umbes 12 %-lise hindade allalöömise marginaalini. Ehkki selline hinna allalöömine on märkimisväärne, tuleks seda vaadelda lähtuvalt asjaolust, et liidu tootmisharu hinnad olid uurimisperioodi jooksul enamasti tootmiskuludest madalamad. Liidu tootmisharu pidi vaatlusalusel perioodil hindu alandama, et vältida edasist turuosa kaotust.

               (113)

               Ometi hõivas Venemaa import suures osas ka Brasiilia ja Hiina impordi turuosad pärast seda, kui nende riikide suhtes rakendati meetmeid ja liidu tootmisharu ei olnud jõudnud veel täielikult taastuda kõnealuste riikide hiljutisest dumpingust. See põhjustas liidu tootmisharule kahjusid alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, v.a 2013. aastal, kui kasumlikkus oli kergelt positiivne, ent siiski allapoole plaanitud 5 % kasumit (vt põhjendused 176 ja 177).

               (114)

               Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordi kasvu põhjuseks oli meetmete rakendamine Hiina, Brasiilia ja Armeenia vastu, kuna kõnealused meetmed võimaldasid muudele kolmandatele riikidele, k.a Venemaa, paremat juurdepääsu liidu turule.

               (115)

               Uurimine näitas, et Venemaa eksport tõepoolest täitis suures osas endist Hiina ja Brasiilia turuosa liidu turul. Siiski toimus Venemaa import dumpinguhindadega, lüües alla liidu tootmisharu müügihinnad ja langedes kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. Selle alusel saab teha kindlaks selge põhjusliku seose Venemaa impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vahel ning ei ole oluline, kas Venemaa import kasvas ainult tänu kolmandate riikide suhtes rakendatud dumpinguvastastele meetmetele. Seetõttu ei võetud kõnealust väidet sellel etapil arvesse. Igatahes isegi kui Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastel tollimaksudel oli mingi mõju liidu tootmisharu olukorrale, oli see ainult kaudne põhjus ja seda ei saa käsitada kui „muid tegureid” alusmääruse artikli 3 lõike 7 tähenduses. Uurimine näitas, et just dumpinguhindadega Venemaa import ise põhjustab kahju. Selline tõlgendus on kooskõlas Euroopa Kohtu 14. novembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas C-638/11 P: Euroopa Liidu Nõukogu vs. Gul Ahmed Textile Mills Ltd., Euroopa Komisjon.

               (116)

               Eelnimetatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu kahjulik olukord langes kokku Venemaalt tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Venemaa impordil oli määrav roll liidu tootmisharu mittetaastumisel ja kantud olulise kahju tekkimisel uurimisperioodi jooksul.

         2.   Muude tegurite mõju

   2.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

               (117)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 11

                  Import muudest kolmandatest riikidest

                           Riik

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Hiina

                           Maht (tonnides)

                           [2 843–3 205]

                           [967–1 378]

                           [1 137–1 603]

                           [1 222–1 699]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [34–43]

                              [40–50]

                              [43–53]

                           Turuosa

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                           Türgi

                           Maht (tonnides)

                           [5 120–6 100]

                           [8 090–10 553]

                           [11 213–14 213]

                           [11 520–14 579]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [158–173]

                              [219–233]

                              [225–239]

                           Turuosa

                           7 %

                           11 %

                           13 %

                           13 %

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           2 950

                           2 743

                           2 710

                           2 571

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              93

                              92

                              87

                           Muud kolmandad riigid

                           Maht (tonnides)

                           [3 100–3 750]

                           [279–750]

                           [1 891–3 000]

                           [3 162–4 313]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [9–20]

                              [61–80]

                              [102–115]

                           Turuosa

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                           4 %

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           2 878

                           2 830

                           2 687

                           2 406

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              98

                              93

                              84

                           Koguimport

                           Maht (tonnides)

                           [31 200–38 900]

                           [33 696–45 513]

                           [42 120–58 325]

                           [42 744–60 684]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [108–117]

                              [135–150]

                              [137–156]

                           Turuosa

                           45 %

                           47 %

                           51 %

                           53 %

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           2 512

                           2 452

                           2 399

                           2 360

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused

               (118)

               Hiina ja Brasiilia impordi suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud. Vaatlusalusel perioodil ei toimunud importi Brasiiliast. Vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina impordi maht vahemikus 47–57 % ning vastav turuosa vähenemine oli vahemikus 4–2 %, s.o 2-protsendipunktiline vähenemine. Nii impordi maht kui ka turuosa jäid kogu vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 5 %. Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil sisenes 75 % kogu Hiina impordist liidu turule seestöötlemise skeemi alusel, seega ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. See import, mis vastas rohkem kui 1 % turuosale, konkureeris otse liidu tootmisharu müügiga ja lõi liidu hinnad alla umbes 13 %.

               (119)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes Türgi import vahemikus 125–139 % ja selle turuosa suurenes umbes 7–13 %. Türgi impordihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %, ent jäid kõrgemaks muudest kolmandatest riikidest, k.a Venemaalt ja Hiinast pärit impordiga võrreldes ning jäid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadega sarnasele tasemele.

               (120)

               Kokkuvõttes suurenes import muudest kolmandatest riikidest vahemikus 2–15 %. Kuna aga liidu tarbimine kasvas, siis nende kogu turuosa vähenes alates 4 %-lt 2011. aastal kuni umbes 2 %-ni 2013. aastal ja seejärel kasvas 4 %-ni uurimisperioodi lõpuks; nende hinnad olid madalamal tasemel kui liidu tootmisharu hinnad, välja arvatud 2012. aastal.

               (121)

               Eespool esitatu alusel võib öelda, et Hiina import, kuigi väikesemahuline, põhjustas liidu tootmisharule osalist kahju, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Lisaks arvatakse, et Türgi import võis osaliselt põhjustada kahju liidu tootmisharule, kuid arvesse võttes selle väiksemaid koguseid ja Venemaa impordiga võrreldes kõrgemaid hindu, muutmata põhjuslikku seost Venemaalt tuleva impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis.

               (122)

               Üks huvitatud isik väitis, et olulise kahju põhjustajaks liidu tootmisharule tuleb pidada Türgi ja Lõuna-Korea importi. Türgi impordi suhtes jõuti järeldusele, et see võis põhjustada osa kahjust liidu tootmisharule, samas muutmata põhjuslikku seost Venemaalt pärit impordi ja olulise kahju vahel, mida liidu tootmisharu kandis. Kõnealune isik väitis, et Lõuna-Korea import toimus ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu alusel, mis jõustus 2011. aastal (5). Lõuna-Korea impordimahud olid kogu vaatlusalusel perioodil peaaegu olematud. Seetõttu ei võetud kõnealust kaebust praeguses etapis arvesse.

         2.2.   Liidu tarbimise areng

               (123)

               Kokkuvõttes suurenes tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil vahemikus 17–28 %. Nimetatud tõusu põhjuseks oli peamiselt impordi kasv, kuna liidu tootmisharu müügimahud kerkisid vaatlusalusel perioodil ainult veidi, kusjuures turuosa vähenes umbes 8 protsendipunkti. Samal ajal suutis Venemaa import võtta üle 5-protsendipunktilise turuosa. Selle põhjal järeldati, et tarbimise arengul ei olnud osa liidu tootmisharule olulise kahju tekkimises. Selle alusel tehti järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli.

               (124)

               Eksportiv tootja väitis, et Venemaa impordis ega selle impordi kahjulikus mõjus ei ole toimunud olulist suurenemist, kuna Venemaa import järgis ainult tarbimise suundumust, samas kui liidu tootmisharu suurendas töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi asemel.

               (125)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 132, ei leidnud uurimise käigus kinnitust väide, nagu oleks liidu tootmisharu suurendanud oma töötlemisfooliumi müüki majapidamisfooliumi arvel, ja seetõttu lükati see väide tagasi. Uurimine tuvastas, et Venemaalt pärit dumpinguhindadega import oli suurenenud ja avaldas hinnasurvet liidu turul. Seetõttu peeti ebaoluliseks, et Venemaalt tulev import järgis vaid muutusi tarbimises. Seetõttu lükati see väide tagasi.

         2.3.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               (126)

               Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustasid liidu tootmisharu kehvad eksporditulemused.

               (127)

               Liidu tootmisharu ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 14

                  Liidu tootmisharu eksporditulemused

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Ekspordimaht

                           813

                           1 351

                           1 159

                           1 182

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              166

                              143

                              145

                           Keskmine ühikuhind (eurot/tonn)

                           3 061

                           2 810

                           2 897

                           2 806

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              92

                              95

                              92

                              Allikas: vastused küsimustikule, kaebuse esitajate esitatud informatsioon

               (128)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse oli väga väike võrreldes liidu tootmisharu müügiga liidu turul, kuigi see suurenes vaatlusalusel perioodil. Lisaks näitas uurimine, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordihinnad olid kõrgemad kui keskmine ühiku müügihind liidus ja katsid tootmiskulud. Peale selle viitab põhjenduses 99 osutatud liidu tootmisharu kasumlikkus ainult samasuguse toote müügile liidu turul ja seetõttu ei võetud käesolevas analüüsis arvesse liidu tootmisharu eksportmüügi mõju muude kolmandate riikide turgudele. Seepärast lükati see väide tagasi.

         2.4.   Liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul

               (129)

               Mitu liidu tootjat tootis nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi. Töötlemisfooliumil on teine otstarve kui majapidamisfooliumil. Samas toodeti nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, nagu märgitud põhjenduses 80, kasutades samu tootmisrajatisi ja seadmeid. Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suurendas tulutoovama töötlemisfooliumi tootmist ja müüki majapidamisfooliumi arvel ja seepärast on majapidamisfooliumi müügimahtude ja turuosa kaotus tingitud pigem sellest muudatusest kui Venemaalt pärineva majapidamisfooliumi impordi suurenemisest.

               (130)

               Lisaks väitis eksportiv tootja, et oluline kahju, mida liidu tootmisharu kannatas, oli põhjustatud negatiivsetest arengutest töötlemisfooliumi turul, kus liidu tootmisharu väitis end olevat kahjustatud kõnealuse toote Hiinast pärit impordi tõttu ja mille suhtes komisjon algatas dumpinguvastase menetluse detsembris 2014 (6).

               (131)

               Uurimine näitas, et liidu töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootjad on küll osaliselt, aga mitte täielikult kattuvad. Nii tootis liidu suurim käesoleva uuringu valimisse kaasatud majapidamisfooliumi tootja ainult majapidamisfooliumi, samas kui teistel valimisse kaasatud liidu tootjatel oli vaatlusalusel perioodil proportsioon töötlemisfooliumi ja majapidamisfooliumi tootmise ja müügi vahel suhteliselt püsiv. Seega uurimine ei kinnitanud väidet, et liidu tootmisharu olevat tootnud majapidamisfooliumi asemel töötlemisfooliumi. Pealegi näitas uurimine, et liidu tootjad, kes tootsid nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi, ei saanud lihtsalt ühe toote tootmiselt teisele ümber lülitada, kuna maksimaalse tõhususe saavutamiseks oli vajalik toota mõlemat toodet teatud kogustes.

               (132)

               Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast pärit töötlemisfooliumi import mõjutas üldiselt kogu liidu tootmisharu olukorda ja seetõttu põhjustas ka olulise kahju liidu majapidamisfooliumi tootmisharule. Siiski näitavad põhjendustes 71 kuni 107 analüüsitud pilt kahjust ja põhjenduses 108 toodud järeldus, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju üksnes seoses majapidamisfooliumi tootmise ja müügiga. Seepärast ei ole eespool esitatud kahju kujutamisel käsitletud nii majapidamis- kui ka töötlemisfooliumi tootvatele liidu tootjatele seoses töötlemisfooliumi tootmise ja müügiga tekkinud väidetavat võimalikku kahju. Seetõttu lükati see väide praeguses etapis tagasi.

         2.5.   Toorainekulud

               (133)

               Majapidamisfooliumi peamine tooraine on alumiinium, mille maksumus moodustas umbes 75 % liidu tootmisharu tootmiskuludest uurimisperioodil.

               (134)

               Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu oli ebasoodsas olukorras, kuna see ei olnud vertikaalselt integreeritud ja pidi alumiiniumi ostma. Lisaks väitis eksportiv tootja, et alumiiniumi hinnad on liidus kõrgemad, sest survetöötlemata alumiiniumi suhtes on kehtestatud tollimaksud vahemikus 3–6 %, mis suurendab EL-sisest hinnalisandit metalli eest ja mis moodustab osa metalli maksumusest ja seega ka osa alumiiniumi maksumusest.

               (135)

               Ülemaailmseks esmase alumiiniumi referentshinnaks on Londoni metallibörsil noteeritud hind. Hinnalisandid on lisatasu, mida makstakse lisaks Londoni metallibörsi hindadele; kokku moodustavad need hinna, mis makstakse tehastele või kauplejatele alumiiniumi ostmisel. Vaatlusalusel perioodil langesid Londoni metallibörsi hinnad rohkem kui 20 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes hinnalisand enam kui kaks korda. Ent võttes arvesse nii Londoni metallibörsi hinda kui ka hinnalisandit alumiiniumi kogumaksumuses, vähenes kulu vaatlusalusel perioodil umbes 11 %.

               (136)

               Uurimine näitas, et nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa eksportiv tootja kandsid alumiiniumist majapidamisfooliumi tootmiseks tooraine ostmisel võrreldavaid kulusid, kuna tooraine hinnad nii Venemaal kui ka liidu turul on otseselt seotud Londoni metallibörsi hindadega. Seega tuleb lükata tagasi põhjenduses 134 esitatud väited. Uurimine tuvastas, et samal ajal kui nii liidu tootmisharu kui ka Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordihinnad langesid, järgides Londoni metallibörsil noteeritavate alumiiniumi hindade arengut, olid Venemaa alumiiniumist majapidamisfooliumi impordihinnad pidevalt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ning lõid uurimisperioodil viimati nimetatud hinnad 3–7 % alla. Nagu juba märgitud põhjenduses 92, näitas uurimine, et liidu tootmisharu majapidamisfooliumi müügihinnad ei suutnud katta ühiku tootmiskulusid dumpinguhindadega impordi tekitatud hinnasurve tõttu, vaatamata sellele, et ühiku tootmishind langes. Seetõttu tuleks see väide käesolevas etapis tagasi lükata.

         3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (137)

               Eespool esitatud analüüs näitab Venemaalt pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu vaatlusalusel perioodil ning paralleelselt impordihindade langust samal perioodil.

               (138)

               See turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega. Impordi hinnasurve liidu turul ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta oma müügihindu kasumlikule tasemele hoolimata ühiku tootmiskulude vähenemisest ja põhjustas lõpptulemusena kahju liidu tootmisharule. Selle tagajärjel ei suutnud liidu tootmisharu täielikult taastuda varasemast Brasiilia, Hiina ja Armeenia dumpinguhindadega impordi tagajärgedest ja kandis uurimisperioodil olulist kahju.

               (139)

               Komisjon tõi välja ja vaatles eraldi kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, mida dumpinguhindadega import halvendas, nagu näiteks muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju, liidu tarbimise arengud, liidu tootmisharu eksporditegevus, liidu tootmisharu tegevus töötlemisfooliumi turul ning tooraine hind.

               (140)

               Nimetatud muude tegurite uurimisel selgus, et eriti just Türgi ja Hiina import võisid avaldada kahjustavat mõju liidu tootmisharule. Võttes siiski arvesse Türgi impordi kõrgemaid hindu ja väiksemaid mahte võrreldes Venemaalt pärit impordiga, samuti Hiina impordi väikest mahtu, järeldati, et need tegurid ei saanud kõrvaldada põhjuslikku seost, mis tuvastati Venemaa impordi ja liidu tootmisharu poolt kantud kahju vahel.

               (141)

               Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb peamiselt rahalises kahjus ning liidu turu turuosa kaotuses.

         F.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatav märkus

               (142)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, kauplejate, importijate ja kasutajate huve.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (143)

               Uurimine tuvastas, et liidu tootmisharu ei olnud täielikult taastunud eelmisest dumpingust ja kandis uurimisperioodil olulist kahju asjaomasest riigist tuleva dumpinguhindadega impordi tõttu. Peamiste kahjunäitajate, turuosa ja kasumlikkuse, arengud olid negatiivse suundumusega.

               (144)

               Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu peaks saama vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seega peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kataksid tootmiskulud ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Peale selle saab liidu tootmisharu suurendada oma müügimahtu ja turuosa liidu turul.

               (145)

               Kui meetmeid ei kehtestata, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb veelgi, eriti arvestades uurimisperioodil kantud kahjusid ning eeldatavalt jätkuvat hinnasurvet, mida avaldab dumpinguhindadega Venemaa import. Jätkub ka turuosa vähenemine, sest eeldatavalt lähevad liidu tarbijad järk-järgult üle odavahinnalise Venemaa impordi tarbimisele. Lisaks takistab dumpinguhinnaga impordi hinnasurve liidu tootmisharul hindu tõsta, kuna liidu tootmisharu peab ühtlustama oma hinnad Venemaa impordi madalate hindadega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit.

               (146)

               Eksportiv tootja väitis, et ilma Venemaa konkurentsita muutuks liidu tootmisharu vähemtõhusaks ning kaotaks oma konkurentsivõime ülemaailmsel turul. Peale selle väitis eksportiv tootja, et dumpinguvastased meetmed moonutaksid olukorda ülemaailmsel turul.

               (147)

               Esiteks peavad dumpinguvastased meetmed ainult taastama võrdsed tingimused liidu turul, mitte takistama Venemaa importi liidu turule õiglase hinnaga. Teiseks ei selgitanud eksportiv tootja, millises ulatuses dumpinguvastased meetmed moonutaksid ülemaailmset konkurentsi, ja samuti ei selgitanud ta, millises ulatuses need võiksid avaldada mõju liidu tootmisharu tõhususele. Seetõttu ei olnud need väited piisavalt põhjendatud Uurimine näitas vastupidi, et dumpinguvastased meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul oma müügihindu ja kasumlikkust tõsta ning oma müügimahtu liidu turul suurendada. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi.

               (148)

               Veel väitis eksportiv tootja, et nõudlus majapidamisfooliumi järele on väga muutuv ning meetmete rakendamise korral võivad paljud hakata tarbima alternatiivseid tooteid, nagu näiteks polüetüleenist majapidamiskilet. Uurimine tuvastas, et majapidamisfooliumi asendamine teise pakkematerjaliga on siiski väga raske, kuna alumiiniumist majapidamisfooliumil on sellised eriomadused nagu kuumakindlus ja kaitse valguse eest. Seetõttu tuleks nimetatud väide selles etapis tagasi lükata.

               (149)

               Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.

         3.   Importijate/kauplejate huvid

               (150)

               Mitte ükski kauplemisega, st majapidamisfooliumi importimise ja edasimüügiga oma riigis tegelev äriühing ei võtnud pärast algatamisteate avaldamist ühendust. Tõepoolest näitas uurimine, et liidu tootmisharu ja eksportiv tootja müüsid majapidamisfooliumi otse kasutajatele. Selle põhjal ei viita miski sellele, et meetmete rakendamine võiks mõjuda halvasti importijate/kauplejate olukorrale.

         4.   Kasutajate huvid

               (151)

               Liidus asuvad kasutajad on ümberkerijad, kelle tegevus seisneb pakkematerjalidega (alumiiniumfoolium, ent samuti paber ja plast) kauplemises pärast seda, kui nad on majapidamisfooliumi väikestesse rullidesse („tarberullidesse”) ümber kerinud ning pakendanud selle ümber tööstuse ja jaemüügi jaoks. Ühendust võtsid seitse äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Neli äriühingut tegi menetluses koostööd, saates küsimustikule vastused. Kolme koostööd tegevat äriühingut kontrolliti kohapeal.

               (152)

               Uurimine näitas, et majapidamisfoolium on ümberkerijate peamine tooraine ja moodustab 80 % nende tootmiskuludest.

               (153)

               Uurimisperioodil oli koostööd tegevatel kasutajatel kolm peamist majapidamisfooliumi hankimise allikat: liidu tootmisharu, Türgi ja Venemaa. Kolm nendest koostööd tegevatest kasutajatest ostis majapidamisfooliumi peamiselt ainult liidu tootmisharult ja importis vähemal määral; üks nendest kolmest kasutajast ei importinud alumiiniumist majapidamisfooliumi Venemaalt, vaid ainult Türgist. Neljas koostööd tegev kasutaja ostis alumiiniumist majapidamisfooliumi peamiselt Venemaalt ja väiksemates kogustes liidu tootmisharult. Kõik koostööd tegevad äriühingud importisid majapidamisfooliumi ka Türgist.

               (154)

               Kuna ümberkerijad on mitmesuguste pakkematerjalide tarnijad, siis kolme koostööd tegeva äriühingu puhul, kes ostsid kõnealust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus alates vähem kui ühest kuuendikust kuni maksimaalselt ühe neljandikuni kogu nende tegevusest. Äriühingul, kes ei ostnud vaatlusalust toodet Venemaalt, moodustas majapidamisfooliumiga seotud tegevus vähem kui ühe kolmandiku kogu tegevusest.

               (155)

               Uurimisperioodil teatasid kõik koostööd tegevad äriühingud, et nad teenivad kokkuvõttes kasumit. Siiski, üks äriühing ei suutnud selgelt välja arvutada oma majapidamisfooliumiga seotud tegevuse müügi-, üld- ja halduskulusid ning seetõttu ei saa selle äriühingu suhtes teha selget järeldust kasumlikkuse kohta.

               (156)

               Peale selle näitas uurimine, et on olemas mitmeid tarneallikaid ja, et ümberkerijad on valmis vajadusel tarnijaid vahetama (vt põhjendused 165 kuni 168).

               (157)

               Lisaks on ümberkerijatel võimalik dumpinguvastane tollimaks edasi kanda oma klientidele, eriti kui jätkub nende peamise toorme hindade langustendents, mida võis täheldada vaatlusalusel perioodil.

               (158)

               Kuigi ei saa välistada, et ümberkerijate kasumlikkust võib Venemaa suhtes meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus, võimalus tollimaks klientidele edasi kanda ja mõnel juhul kõrge kasumimarginaal eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju ümberkerijatele oleks piiratud.

               (159)

               Eksportiv tootja väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine on suurte jaemüüjate jaoks kahjustav, jättis selle väite täpsustamata,. Selle kohta tuleb märkida, et ükski suur jaemüüja ei võtnud uurimise ajal ühendust.

               (160)

               Mõned huvitatud isikud väitsid, et meetmete rakendamine vähendaks ümberkerijate kasumlikkust. Kuid nagu juba põhjendustes 153–160 analüüsitud, on mõju ümberkerijate kasumlikkusele eeldatavalt piiratud, eriti kui võtta arvesse erinevad olemasolevad tarneallikad ning võimalust vähemalt osa tollimaksu kehtestamisest tingitud hinnatõusust klientidele edasi kanda.

               (161)

               Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 118, on dumpinguvastased tollimaksud kehtinud juba vähemalt viis aastat Hiina, Brasiilia ja Armeenia impordi suhtes. Kõnealuste meetmete rakendamiseni viinud uurimise uurimisperioodil oli ümberkerijate kasumlikkus vahemikus – 2 % kuni + 2 % (7). Meetmete kehtestamisest hoolimata jäid ümberkerijad elujõulisteks ning mõnel juhul isegi suurendasid oma kasumit, kuna käesolev uurimine näitas, et kõik koostööd tegevad ümberkerijad tegutsesid kasumlikult. Seepärast lükati see väide tagasi.

               (162)

               Peale selle väideti, et järgneval turul pakuvad imporditud tarberullid tugevat konkurentsi. Mõned huvitatud isikud väitsid, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes oleks karistuseks liidu ümberkerijatele, kes peaksid hakkama maksma oma tooraine pealt tollimaksu ega oleks enam võimelised konkureerima impordiga järgneval turul. Edasi väideti, et meetmete kehtestamine majapidamisfooliumi suhtes tekitaks tarberullide ekspordi Venemaalt. Ümberkerimine hakkaks siis liidu asemel toimuma Venemaal ja ümberkerijad saaksid tõsiselt kahjustada, ka selle pärast, et nad peavad hakkama võistlema madala hinnaga tarberullide impordiga. Siiski ei ole risk, et vaatlusaluse toote import võib asenduda järgneva turu toodete impordiga, iseenesest põhjus dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks. Sellega seoses tuleb märkida, et 2013. aastal rakendati dumpinguvastaseid meetmeid Hiina päritolu tarberullide impordile, (8) mis on vähendanud olulist kahju järgneva turu tootmisharule, mille põhjustas dumpinguhindadega import. Lisaks näitas uurimine, et majapidamisfooliumi import Venemaalt katab ainult osa ümberkerijate vajadustest ja on olemas veel mitmeid muid tarneallikaid, millele ei ole rakendatud dumpinguvastaseid meetmeid. Seepärast lükati need väited tagasi.

               (163)

               Nimetatud asjaoludest lähtuvalt jõuti käesolevas etapis järeldusele, et mõju kasutajatele ei ole selline, et meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega.

         5.   Tarneallikad

               (164)

               Mitmed huvitatud isikud väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Venemaa suhtes võib viia pakkumise vähenemiseni liidu turul, kuna liidu tootmisharul ei ole piisavalt võimsust katta liidu nõudlust ja, nagu eespool märgitud, ei oleks ümberkerijatel piisavalt muid tarneallikaid.

               (165)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharul on liigset tootmisvõimsust ja tal on võimalik suurendada majapidamisfooliumi tootmist ja müüki liidus. Enamgi veel, alternatiivseteks tarneallikateks on Türgi, Armeenia, samuti Lõuna-Aafrika ja India, kuigi vähemal määral. Lisaks on vaadatakse praegu läbi Hiina ja Türgi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, tulemused avaldatakse hiljemalt 2016. aasta jaanuaris. Kokkuvõttes on dumpinguvastaste meetmete eesmärk võrdsete võimaluste kehtestamine liidu turul ja Venemaa õiglase hinnatasemega import saab endiselt siseneda liidu turule.

               (166)

               Üks huvitatud isik väitis, et on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suurenda majapidamisfooliumi tootmist ja müüki, vaid pigem laiendab oma tegevust töötlemisfooliumi sektoris. See väide põhines oletusel, et liidu tootmisharu suurendas oma majapidamisfooliumi tootmist ülemaailmse majanduskriisi tõttu ja et ta jätkab töötlemisfooliumi tootmisega, kui liidu üldine majanduslik olukord paraneb. Sama huvitatud isik märkis ka, et käimas on paralleelne uurimine Hiina päritolu töötlemisfooliumi liitu importimise suhtes, (9) ja väitis, et kui kõnealuse uurimise tulemusena peaks kehtestatama dumpinguvastased meetmed, siis parandaks liidu tootmisharu samamoodi oma töötlemisfooliumiga seotud majanduslikku olukorda, mille tulemusena see suurendaks töötlemiseks kasutatava alumiiniumfooliumi tootmist majapidamisfooliumi tootmise arvel. Siiski, nagu juba analüüsitud põhjenduses 132, ei leitud uurimisel tõendeid, mis oleksid kõnealust väidet kinnitanud. Pealegi ei esitanud kõnealune isik tõendeid majapidamisfooliumi tootmise arengu ja majanduskriisi vaheliste seoste kohta ega väite kohta, nagu läheks liidu tootmisharu pärast võimalikku meetmete kehtestamist Hiina impordi suhtes üle töötlemisfooliumi tootmisele. Seetõttu lükati need väited selles etapis tagasi.

               (167)

               Üks huvitatud isik väitis, et majapidamisfooliumi import Venezuelast, Türgist ja Armeeniast ei sobi asendama majapidamisfooliumi importi Venemaalt, kuna mitu olulise tähtsusega näitajat nagu tootmine, tehnilised spetsifikatsioonid ja toote kättesaadavus oleksid erinevad. Kõnealune isik ei esitanud ühtki tõendit selle väite põhjendamiseks. Ka uurimise käigus ei leitud informatsiooni, mis oleks seda väidet kinnitanud. Vastupidi, uurimine näitas, et Türgi on liidu ümberkerijate üks suurematest varustajatest ja seetõttu võrreldav nii toote kättesaadavuse kui ka spetsifikatsioonide poolest Venemaa impordiga. Armeenia on samuti üks potentsiaalne liidu turule tarnija, kelle suhtes ei ole dumpinguvastaseid meetmeid kehtestatud. Seetõttu lükati kõnealused väited selles etapis tagasi.

               (168)

               Eespool esitatu alusel tuleks lükata tagasi väide, mille kohaselt alternatiivseid tarneallikaid ei ole olemas.

         6.   Muud väited

               (169)

               Eksportiv tootja väitis, et liidu huvide analüüsis tuleks arvestada ka asjaoluga, et liidu tootmisharu on juba kaitstud 7,5 % tollimaksudega, mis on kehtestatud Venemaalt pärit impordi suhtes, ja dumpinguvastaste tollimaksudega, mis kehtivad samasuguse toote impordi suhtes Hiinast ja Brasiiliast.

               (170)

               Tõepoolest ei ole kehtivas Euroopa Liidu üldises soodustuste kavas (GSP), mis jõustus 1. jaanuaril 2014, Venemaa enam loetletud soodustatud riigina. Seetõttu rakendatakse alates 1. jaanuarist 2014 vastava olukorra püsimise ajal Venemaalt imporditava majapidamisfooliumi suhtes 7,5 % imporditollimaksu (4 % soodustatud riigi maksumäära asemel, mida rakendati kuni 31. detsembrini 2013).

               (171)

               Lisaks kehtestati praegu läbivaatamisel olevad Hiina ja Brasiilia suhtes rakendatud dumpinguvastased meetmed ühe eraldi menetluse tulemusena, mille käigus tehti kindlaks kahjustav dumping seoses kõnealuse impordiga ja mis õigustas nimetatud meetmete rakendamist. Dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtivad muude kolmandate riikide impordi suhtes, ei saa vaadelda iseenesest kui mõjuvat põhjust mitte rakendada dumpinguvastaseid tollimakse veel mõnest muust kolmandast riigist pärit impordi suhtes. Tõepoolest, kui dumpinguvastase uurimise käigus on kindlaks tehtud, et tegemist on kõnealuse riigi impordi tekitatud kahjustava dumpinguga, on selliste meetmete kehtestamine õigustatud, kui ei ole olemas kaalukaid põhjuseid, mis liidu huvidest lähtuvalt ei räägiks vastu selliste meetmete kehtestamisele. Käesoleval juhul on need tingimused käesolevas etapis täidetud ja seetõttu lükati see väide käesolevas etapis tagasi.

               (172)

               Lõpuks väitis eksportiv tootja, et kuna majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi toodetakse samades tootmisrajatistes, mis väidetavalt võimaldab tarnete poolel lihtsat asendatavust, siis täiendav dumpinguvastane tollimaks majapidamisfooliumi impordi suhtes põhjustaks moonutusi töötlemisfooliumi turul, mille kulud tuleks katta liidu lõpptarbijatel. Eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid täiendavaid täpsustusi. Nagu on juba selgitatud põhjendustes 81 ja 131, ei tootnud valimisse kuuluv suurim tootja üldse töötlemiseks kasutatavat alumiiniumfooliumi ning teistel, kes nimetatud toodet tootsid, püsis majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi tootmise ja müügi vaheline proportsioon stabiilne. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

         7.   Järeldus liidu huvide kohta

               (173)

               Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

         G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (174)

               Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat edasist kahju liidu tootmisharule.

         1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

               (175)

               Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et ära hoida kahju liidu tootmisharule.

               (176)

               Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Sellega seoses võeti aluseks 5 % kasum, mis sai kinnitust uurimise käigus, võttes arvesse kõnealuse tootmisharu eriomadusi. Pealegi kasutati 5 % kasumit menetluses, mis viis põhjenduses 20 nimetatud paralleelse uurimiseni Hiina ja Brasiilia suhtes samasuguse toote asjus. Lisaks osutab komisjon määruse (EL) nr 833/2012 põhjendusele 158, milles käsitleti üht väga sarnast toodet ja kus kasutati samuti 5 % kasumimarginaali.

               (177)

               Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohandades liidu tootmisharu müügihindu, arvates maha kasumi summa või lisades uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ning lisades lõpuks eespool nimetatud 5 % kasumimarginaali. Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva Venemaa tootja kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul.. Võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

         2.   Ajutised meetmed

               (178)

               Venemaalt pärit majapidamisfooliumi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

               (179)

               Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.

                           Riik

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Ajutine dumpinguvastane tollimaks

                           Venemaa

                           Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;
                           OJSC Rusal
                           Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group

                           34,0 %

                           12,2 %

                           12,2 %

                           Venemaa

                           Kõik muud äriühingud

                           12,2 %

               (180)

               Käesoleva määrusega äriühingule kehtestatav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastab see kõnealuse äriühingu olukorda, mis tehti kindlaks uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäära kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

               (181)

               Äriühing võib taotleda kõnealuse individuaalse dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (10). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.

               (182)

               Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei kohaldata kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

         H.   LÕPPSÄTTED

               (183)

               Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ta oleks pidanud saama tutvuda mittesalajase toimikuga põhjenduses 3 nimetatud paralleelselt läbiviidava aegumise läbivaatamise menetluse kohta, mis käsitles kehtivaid meetmeid Brasiiliast ja Hiinast pärineva majapidamisfooliumi impordi suhtes, kuna käesoleva uurimismenetluse raames analüüsitava põhjusliku seose kindlakstegemise eesmärgil kumuleeritakse Venemaalt pärinev majapidamisfooliumi import Brasiilia ja Hiina impordiga, et kindlaks teha nimetatud importide mõju liidu tootmisharu olukorrale. Eksportiv tootja väitis, et nimetatud asjaolu on tema kaitseõiguse tõsine rikkumine ning olulise menetlusnõude rikkumine, mida ei saa tagasiulatuvalt parandada, kuna see mõjutas kaitseõigust kommentaaride esitamiseks ettenähtud perioodil, nimelt 37 päeva jooksul peale teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seetõttu tuleks käesolev uurimine lõpetada. Alternatiivina nõudis eksportiv tootja täielikku juurdepääsu paralleelsele aegumise läbivaatamise menetluse toimikule.

               (184)

               Väide põhines valel oletusel, et Hiina ja Brasiilia import kumuleeritakse Venemaa impordiga. Ent nagu järgnevas kirjeldatakse, võeti Hiina ja Brasiilia importi arvesse ainult põhjusliku seose analüüsis „muude tegurite” all. Kuigi valimisse kuuluvad liidu tootjad vastasid ainult ühele küsimustikule, mis hõlmas mõlemaid menetlusi, puudutas see ainult liidu tootmisharu majanduslikku olukorda, kuna mõlemas menetluses osalesid ühed ja samad liidu tootjad ning kogutavad andmed käisid sama uurimisperioodi ja sama vaatlusaluse perioodi kohta. Komisjon on eksportivat tootjat ametlikus kirjas juba teavitanud oma kavatsusest lükata tagasi eespool nimetatud väited ja kutsunud eksportivat tootjat üles taotlema kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, kui see on vajalik.

               (185)

               Mis puudutab juurdepääsu paralleelse aegumise läbivaatamise menetluse mittesalajasele toimikule, siis eksportiv tootja ei ole selles menetluses huvitatud isik ja seetõttu ei ole võimalik anda talle juurdepääsu kõnealusele mittesalajasele toimikule. Seetõttu lükati väited kaitseõiguse rikkumise ning olulise menetlusnõude rikkumise kohta tagasi.

               (186)

               Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

               (187)

               Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja on võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veel kord kaaluma,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi suhtes, mis on paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi koodi 7607111910) alla.
   2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

               Riik

               Äriühing

               Ajutine dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Venemaa

               Ural Foil OJSC, Sverdlovski oblast;
               OJSC Rusal
               Sayanal, Hakassia Vabariik, Rusal Group

               12,2 %

               C050

               Venemaa

               Kõik muud äriühingud

               12,2 %

               C999

         3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad huvitatud isikud

               a)

               taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

               b)

               esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;

               c)

               taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         2.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad ajutiste meetmete kohaldamise kohta märkusi esitada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Algatamisteade teatava Venemaalt pärit alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 354, 8.10.2014, lk 14).

      (3)  Teade Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta, ELT C 350, 4.10.2014, lk 11.

      (4)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 17, põhjendused 72 ja 80.

      (5)  ELi ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping (ELT L 127, 14.5.2011, lk 6).

      (6)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 444, 12.12.2014, lk 13).

      (7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2009, 7. aprill 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes, põhjendus 159 (ELT L 94, 8.4.2009, lk 17).

      (8)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 217/2013, 11. märts 2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 69, 13.3.2013, lk 11).

      (9)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 444, 12.12.2014, lk 13).

      (10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.