title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 60/2012, 16. jaanuar 2012 , millega lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3

text:
               25.1.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 22/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 60/2012,
   16. jaanuar 2012,
   millega lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 172/2008 (2) (edaspidi „algmäärus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra vahemikus 17,8 % kuni 22,7 %. Uurimisele, millest lähtuvalt käesolev määrus koostati, viidatakse edaspidi kui „esialgsele uurimisele”.

         1.2.   Läbivaatamistaotlus

               (2)

               30. novembril 2009 esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotlus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluse esitasid Venemaa eksportiv tootja Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõte Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi ühiselt „taotluse esitaja”) ning see piirdus dumpingu uurimisega taotluse esitaja suhtes. Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 22,7 % lähtuvalt taotluse esitaja dumpingumarginaalist.

               (3)

               Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et tema teada on asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, muutunud ja et need muutused on püsivad.

               (4)

               Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine taotluse esitaja suhtes praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Taotluses esitatud teabest lähtuvalt ilmneb taotluse esitaja omamaiste hindade ja Euroopa Liitu suunatud ekspordi hindade võrdlusest, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam praegu kehtiva meetmega kehtestatud tasemest.

         1.3.   Läbivaatamise algatamine

               (5)

               Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 27. oktoobril 2010Euroopa Liidu Teatajas
                   (3) (edaspidi „algatamisteade”) ja alustas uurimist.

         1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

               (6)

               Vahepealses läbivaatamises uuritav toode on sama mis esialgses uurimises, st Venemaalt pärit ferrosiliitsium, mis praegu kuulub CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla.

               (7)

               Venemaal toodetud ja müüdaval ning liitu eksporditaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad; seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         1.5.   Huvitatud isikud

               (8)

               Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ja eksportiva riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

               (9)

               Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste ettevõtete valdustes:

                           —

                           Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Venemaa;

                           —

                           Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Venemaa,
                           ning

                           —

                           RFA International LP („RFAI”) in Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Madalmaad.

         1.6.   Uurimisperiood

               (10)

               Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

         2.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

   2.1.   Sissejuhatus

               (11)

               Kõigepealt tuletatakse meelde, et ELi kohtute praktika kohaselt (4) on institutsioonidel algmääruse artikli 11 lõikel 3 põhinevas läbivaatamises lai kaalutlusõigus, mis hõlmab võimalust olemasolevate meetmete jätkuva rakendamise vajaduse üle otsustades arvestada võimalust hinnata asjaomaste eksportijate hinnapoliitika arengut tulevikus. Seetõttu peavad institutsioonid kontrollima taotluse esitaja argumente selle kohta, miks tema olukorraga seotud asjaolud on püsivalt muutunud ja miks need väidetavalt õigustavad tollimaksu vähendamist või isegi kaotamist.

               (12)

               Taotluse esitaja väitis, et muutunud asjaolusid, mille alusel meetmed kehtestati, võib põhjendatult pidada püsivateks ja seetõttu tuleks taotluse esitaja puhul meetmete taset langetada või need hoopis kehtetuks tunnistada, sest dumpinguhinnaga impordi kordumine lähitulevikus või esialgse uurimise ajal kehtestatud tasandil oli ebatõenäoline.

         2.2.   Küsimuse kohta, kas taotluse esitaja jätkas dumpingut ELi turul ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
       (5)

               (13)

               Enne vastamist taotluse esitaja mitmesugustele argumentidele (väidetavalt) muutunud asjaolude (väidetavalt) püsiva laadi kohta, on kõigepealt mõistlik kirjeldada institutsioonide kaalutlusi küsimuse puhul, kas taotluse esitaja võis dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi turul jätkata.

         2.2.1.   Normaalväärtus

               (14)

               Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt käsitatakse omamaist müüki tüüpilisena, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügi kogumahust liitu. Leiti, et taotluse esitaja samasuguse toote kogumüük Venemaa siseturul oli tüüpiline.

               (15)

               Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

               (16)

               Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele siseturul igal nimetatud ajavahemikul.

               (17)

               Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

               (18)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind igal nimetatud ajavahemikul.

               (19)

               Kui ettevõtte poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.

               (20)

               Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lausele tegelikel andmetel samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta ettevõtte poolt.

         2.2.2.   Ekspordihind

               (21)

               Ettevõtte eksportmüük liitu toimub tema sidusettevõtte RFAI Šveitsi haru kaudu; läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles nimetatud ettevõte liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõigi imporditoimingutega, st sidusimportijaga seotud toimingutega.

               (22)

               Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võttes arvesse impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõiki kulusid müügi-, üld- ja halduskulusid ja põhjendatud kasumimarginaali. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud kasumi kohta uut teavet, kasutati selleks sama kasumiprotsenti kui esialgses uurimises, mis oli 6 %.

               (23)

               Taotluse esitaja väitis, et ettevõtet RFAI tuleks kohelda osana ühest ja samast majandusüksusest ning seetõttu ei tohiks ekspordihindade määramisel teha müügi-, üld- ja halduskulude ning RFAI kasumi jaoks mingeid mahaarvamisi.

               (24)

               See väide tuleb tagasi lükata järgmistel põhjustel:

                           —

                           kahel eksportival tootjal on oma eksportmüügi osakond;

                           —

                           RFAI on tihedalt seotud kontserni rahvusvahelise tegevusega (nt klienditeeninduse, logistika ja tarnegraafiku, kapitalikaupade ja põhitoorainete ostmisega jne);

                           —

                           RFAI Šveitsi haru tegeleb kõikide toimingutega, millega tavaliselt tegeleb ELi sidusimportija;

                           —

                           RFAI müüb ferrosiliitsiumi oma nime all ja oma algatusel sõltumatutele klientidele ELis ja mujal;

                           —

                           ettevõttel RFAI äripartnerid on Venemaa kaks seotud tootjat KFi ja CHEMiga;

                           —

                           iga ettevõte koostab oma finantsaruande ning ühtset finantsaruannet ei eksisteeri, ning

                           —

                           iga ettevõte esitab oma maksudeklaratsiooni vastavale ametiasutusele.

                     Sellest lähtuvalt tuli tagasi lükata väide, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks ei tohiks ekspordihinna määramisel teha mingeid mahaarvamisi. Taotluse esitaja kommentaare selle punkti kohta ning vastuseks lõplikule avalikustamisele arutatakse allpool (punkt 2.3).

               (25)

               Taotluse esitaja väitis ühtlasi, et ekspordihinna arvutamisel ei tuleks maha arvata dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10, sest tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades. Selle väite puhul on uurimisel kindlaks tehtud, et ferrosiliitsiumi kaalutud keskmised edasimüügihinnad liidus on esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega võrreldes tõusnud ning praegused ekspordi edasimüügihinnad on enamasti üle 22,7 % kõrgemad kui samad hinnad esialgse uurimise ajal. Seetõttu võib järeldada, et dumpinguvastane tollimaks on taotluse esitaja edasimüügihindades nõuetekohaselt kajastatud. Eespool esitatust lähtuvalt võib taotluse esitaja väitega nõustuda ning arvestuslike ekspordihindade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ei ole dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamist tehtud.

         2.2.3.   Võrdlus

               (26)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohandamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse transpordi-, kindlustus-, lõpetamis- ja käitlemiskulusid, krediidikulusid ja komisjonitasusid, kui see oli vajalik ja põhjendatud.

         2.2.4.   Dumpingumarginaal

               (27)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.

               (28)

               Dumpingumarginaali arvutamiseks märkisid institutsioonid (nagu ka esialgses uurimises), et CHEM ja KF on omavahel tihedalt seotud. Nagu ka esialgses uurimises ning kooskõlas institutsioonide tavapraktikaga arvutati kogu kontserni jaoks ühine dumpingumarginaal. Lõplikus avalikustamises kasutati meetodit, mille puhul arvutati dumpingu suurus iga eksportiva tootja jaoks eraldi enne kogu kontserni jaoks kaalutud keskmise dumpingumäära kindlakstegemist. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines esialgse uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille puhul arvutati dumping kõikide omamaist müüki, tootmiskulusid, kasumlikkust ning tootmisüksuste liitu suunatud müüki käsitlevate andmete koondamise teel. Taotluse esitaja väitis, et sellise metoodika kasutamine on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Ka selle küsimuse juurde tullakse hiljem tagasi (punktis 2.3).

         2.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud dumpingumarginaalide lõplikule avalikustamisele järgnenud reageeringud

               (29)

               Taotluse esitaja esitas mitmesuguseid kommentaare arvutuste teatavate aspektide kohta, nagu tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud, kasumimarginaal, normaalväärtus ja kohandused. Kõik kommentaarid vaadati läbi ja vajadusel parandati nendes esinenud tehnilised vead. Lõplikke järeldusi on ka vastavalt muudetud.

               (30)

               Lisaks nõudis taotluse esitaja, et komisjon väljendaks dumpingu kogusumma CIF-väärtuse põhjal, mille taotluse esitaja ise oli käesoleva uurimise eesmärgil arvutanud, viidates seega algmääruse artikli 2 lõikele 9. Nõuet põhjendati sellega, et tolliasutustele deklareeritud hind on siirdehind, mis oleks ehk õige tollialastel eesmärkidel, kuid mida ei tohiks kasutada dumpingu arvutamiseks dumpinguvastaste menetluste käigus. See väide tuli tagasi lükata, sest ekspordihinna ja normaalväärtuse vahe, st dumpingu summa, peaks olema väljendatud samal alusel kui see, mida kasutavad tolliasutused mis tahes kogutava tollimaksu kindlaksmääramiseks. See on tegelikult taotluse esitaja poolt tolliasutustele deklareeritud CIF-väärtus. Seega kasutati arvutustes viimast.

               (31)

               Tootmiskulude arvutamisega seoses vaidlustas taotluse esitaja komisjoni lähenemisviisi, mille puhul kasutati normaalväärtuse arvutamisel sõltumatu tarnija peamise kuluartikli keskmist müügihinda seotud tarnijale sama kuluartikli eest makstud tegeliku hinna asemel. See väide tuleb tagasi lükata, sest seotud tarnija küsitud hind oli märkimisväärselt madalam kui sama tooraine eest sõltumatule tarnijale makstud hind. Seetõttu ei saa nimetatud hinda pidada turuväärtusele vastavaks hinnaks. Järelikult tuli seda kuluelementi kohandada.

               (32)

               Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et pakkimiskulusid ei käsitletud ekspordihindade võrdluses normaalväärtustega ühetaoliselt. Seda küsimust uuriti ja vajadusel parandati tehnilised vead.

               (33)

               Taotluse esitaja kommenteeris ka konkreetse tooteliigi eksporditehingute väljajätmist. Selle tooteliigi müük liidus moodustas vähem kui 5 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aset leidnud vaatlusaluse toote liitu suunatud müügist. See punkt tuli tagasi lükata lähtuvalt asjaolust, et kõnealust tooteliiki siseturul ei müüdud, samuti ei olnud esitatud ka konkreetset tootmiskulu. Kuna kõnealust tooteliiki oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud väikestes kogustes, ei peetud vajalikuks tugineda normaalväärtuse arvutamisel muude tooteliikide tootmiskuludele, tehes samal ajal toodete erinevuste puhul kohandusi.

               (34)

               Lisaks sellele ja nagu eespool selgitatud, eriti seoses dumpingumarginaali arvutamise kahe olulise punktiga, nimelt i) küsimusega, kas CHEM, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse (6) ja ii) individuaalse dumpingusumma arvutamisega CHEMi jaoks ühelt poolt ja KFi jaoks teiselt poolt, (7) esitas taotluse esitaja oma reageeringus lõplikule avalikustamisele üksikasjalikke kommentaare.

               (35)

               Seoses esimese väitega, eriti taotluse esitaja esile tõstetud teemadega oma reageeringus lõplikule avalikustamisele, on täheldatud järgmist.

               (36)

               Taotluse esitaja kordas oma seisukohta, et kaht eksportivat tootjat ja seotud kaubandusettevõtjat RFAI omavad ja kontrollivad tegelikult samad toetusesaajad ning seetõttu ei saa taotluse esitaja olla sõltumatu ja peab järgima taotluse esitaja omanike juhiseid. Taotluse esitaja tunnustas kõiki põhjenduses 24 loetletud elemente, kuid ei nõustunud komisjoni heakskiiduga nende suhtes, kuna need ei mõjuta asjaolu, kas CHEM, KF ja RFAI moodustavad ühe ja sama majandusüksuse või mitte.

               (37)

               Institutsioonid lükkavad taotluse esitaja väited tagasi. Eespool loetletud kriteeriumid on eelkõige ühtse kogumina taotluse esitaja väite tagasilükkamise õigustamiseks hästi põhjendatud. Kõik põhjenduses 24 loetletud elemendid viitavad kontserni struktuurile, mille puhul kõik ettevõtted on eraldiseisvad juriidilised isikud ning mille raames KF ja CHEM täitsid eksportivate tootjate funktsiooni (tootmis- ja ekspordifunktsiooni), samal ajal kui RFAI tegutseb peamiselt kui seotud kaubandusettevõtja/importija ELis.

               (38)

               Teise väite osas ei ole käesoleva läbivaatamise uurimise kontekstis ilmtingimata vaja lõplikku seisukohta võtta. See arvamus tuleneb kahe põhjuse kombinatsioonist. Esiteks – isegi kui kõnealune väide heaks kiidetaks (vajaduse korral lisaks põhjenduses 29 osutatud väidete heakskiitmisele), leitaks siiski, et taotluse esitaja on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Teiseks – nagu eespool selgitatud, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.

               (39)

               Oma reageeringus lõplikule avalikustamisele väitis liidu tootmisharu, et läbivaatamisega seotud uurimise tulemusena peaks taotluse esitaja toodetelt tasumisele kuuluvat tollimaksumäära tõstma, sest eeldusel, et kõik taotluse esitaja väited lükatakse tagasi, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem kui kohaldatav tollimaks. Kuid kuna asjaolude muutuse püsiva laadi kohta puuduvad küllaldased tõendid, ei ole tollimaksu tõstmine ega langetamine õigustatud.

         2.4.   Kas asjaoludes on toimunud selline püsiv muutus, mis õigustaks tollimaksu langetamist või kaotamist: küsimuse analüüs

               (40)

               Vaatamata taotluse esitaja teatavate väidete heakskiitmisele, nagu eespool kirjeldatud, leitakse siiski, et ta on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelenud dumpinguga ELi turul; dumpingumarginaal on olnud ligikaudu 13 %. Lisaks, nagu edaspidi selgitatakse, puuduvad praegu niikuinii küllaldased tõendid selleks, et käsitada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi dumpingumarginaali püsivana.

               (41)

               Taotluse esitaja põhjendused selle kohta, miks asjaolud on püsivalt muutunud, tuginesid järgmistele punktidel.

               (42)

                           i)

                           Esiteks osutas taotluse esitaja muutustele kontserni eksportmüügi struktuuris, mis koos uute kasvavate turgude uurimisega oleksid aidanud kaasa ferrosiliitsiumi kõrgemate ekspordihindade kujunemisele kõikidel eksporditurgudel, sealhulgas ka ELi turul, võrreldes esialgse uurimise ajal kehtinud hindadega. Taotluse esitaja ei esitanud aga ühtegi põhjendatud tõendit äriühingute uue struktuuri, uute kasvavate turgude uurimise ja ELi turu kõrgete hindade vahelise seose väljatoomiseks. Ka uurimise tulemused ei viidanud sellise seose olemasolule. Vastupidi – kuigi ekspordihinnad olid esialgse uurimise ajal täheldatud hindadega võrreldes selgelt kõrgemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on need siiski olnud erakordselt kõikuvad. Näiteks oli ELi turul enimmüüdud mudeli kõrgeima ja madalaima tehinguhinna vahe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 100 %. Sarnast kõikumist võis täheldada ka siseturul, kuid hinnasuundumus liidu turul ei olnud võrreldav siseturu hinnasuundumusega. Sama kehtib ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud 12 kuu kohta, mida uuriti süvitsi samal ajal toimunud tagasimakseid käsitleva uurimise raames. Tõepoolest näib, et ekspordihinnad järgisid lihtsalt maailmaturu hindu.

               (43)

               Avalikustamise järel kasutas taotluse esitaja sarnaseid argumente. Kuid jällegi ei esitatud piisavalt tõendeid. Seetõttu leitakse, et hetkel puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja kõrgemad ekspordihinnad tuleneksid millestki muust kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud turuhindadest (eelkõige ELi turu hindadest). Teisisõnu puuduvad piisavad tõendid selle kohta, et taotluse esitaja tehtud muudatused ettevõtete ekspordistruktuuris tulenesid nimetatud kõrgematest hindadest ning et seetõttu võib eeldada, et need hinnad püsivad ka tulevikus samal (või kõrgemal) tasemel. Vastupidiselt sellele, mida taotluse esitaja mõista annab (isegi lähtudes eeldusest, et uus struktuur on kontserni tegevust tõhustanud), ei tähenda see, et edaspidi on taotluse esitaja ELi suunatud ekspordi hinnad kõrged ega too kaasa dumpingut.

               (44)

                           ii)

                           Teiseks märkis taotluse esitaja, et tema muudele turgudele suunatud ekspordi hinnad olid samal või isegi kõrgemal tasemel kui liitu müümise hinnad. Muude turgude paremaks varustamiseks oli tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Seega ei stimuleeriks taotluse esitaja suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete lõpetamine või nende mõju vähendamine ELi suunatud ekspordi suurendamist ja/või selle hindade langetamist.

               (45)

               Siiski ei saa kõnealune väide viia kehtivate meetmete kaotamise või nende mõju vähendamiseni. Meenutatakse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegeles taotluse esitaja (ka tema enda sõnul) endiselt dumpinguga. Lisaks rõhutas ka taotluse esitaja ise, et EL on ka edaspidi tema traditsiooniline turg. Seda kinnitab fakt, et taotluse esitaja ELi müüdud kogused on endiselt märkimisväärselt suured; kui võrrelda müügimahtusid ELi tarbimisega esialgse uurimise uurimisperioodil, (8) moodustaksid need märkimisväärse turuosa (5 ja 20 % vahel, täpseid numbreid ei ole võimalik konfidentsiaalsuse huvides avalikustada).

               (46)

               Avalikustamise järel kordas taotluse esitaja oma seisukohta, et uued turuvõimalused tekivad pigem muudel kui ELi turgudel (Indias, Aasias ja Ameerika Ühendriikides). Samas ei esitanud taotluse esitaja oma turustrateegiate toetuseks ühtegi olulist tõendit. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt eksisteerinud dumpingumarginaal, muid turge käsitlevate andmete puudumine ja eksportmüügihinna kõikumine maailmaturul on elemendid, mis kõnealust väidet ei toeta ning seepärast tuleb väide tagasi lükata.

               (47)

                           iii)

                           Kolmandaks arvab taotluse esitaja, et märkimisväärse terasetoodanguga Venemaa siseturg on tema jaoks endiselt üks olulisim turg ja nõudlus samasuguse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab. Ferrosiliitsiumi siseturu- ja ekspordihinnad tõuseksid samuti palju kiiremini kui tootmiskulud. Seetõttu suurendaks taotluse esitaja müüki siseturul tõenäoliselt veelgi enam, ka sellepärast, et tema sõnul toodaks ainus teine Vene ferrosiliitsiumi tootja hiljutise omanikuvahetuse järel peamiselt suletud turu jaoks.

               (48)

               Isegi kui kõik need väited vastaksid tõele, on siiski kindel, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tegeles taotluse esitaja märkimisväärselt kõrge marginaaliga dumpinguga ja tema hinnad kõikusid. Lisaks, nagu eespool selgitatud, ei viita taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ELi müüdud kogused sugugi sellele, et ta oleks turult eemale tõmbunud või kavatseks seda lähitulevikus teha.

               (49)

               Oma kommentaarides avalikustamise kohta kinnitas taotluse esitaja, et ainus põhjendus, mille komisjon siseturul aset leidva kasvava nõudluse asjakohasuse eitamiseks avalikustamises esitas, oleks tuvastatud dumpingumarginaali olulisus. Lisaks nentis taotluse esitaja, et kuigi komisjon tunnistas mitut Venemaa turuga seotud olulist punkti, ei suuda ta siiski esitatud argumentidest adekvaatset järeldust teha.

               (50)

               Need süüdistustega ei saa nõustuda. Esiteks räägivad lisaks tuvastatud dumpingule nimetatud argumendi vastu ka tuvastatud müügimahud. Teiseks märgivad institutsioonid, et komisjon ei andnud oma kinnitust ning toetamaks väidet, et nõudlus vaatlusaluse toote järele Venemaal eeldatavalt kasvab ja et kontserni ekspordihinnad tõusevad palju kiiremini kui tootmiskulud, ei esitatud piisaval hulgal sõltumatuid andmeid.

               (51)

                           iv)

                           Neljandaks tõi taotluse esitaja esile, et tema Venemaal asuvad ferrosiliitsiumi tootmiskohad olid juba aastaid töötanud täisvõimsusega, et ta ei kavatsenud lähitulevikus ferrosiliitsiumi tootmise üldist võimsust suurendada ja et ei ole mingit alust väita vastupidist.

               (52)

               Küll aga täheldati 2009. aasta finantskriisi järel võimsuse olulist taastumist ja taotluse esitaja teatas võimsuse suurendamisest 10-20 % võrra (pakutud vahemik konfidentsiaalsuse huvides) 2009. aasta finantskriisile eelnenud perioodiga võrreldes.

               (53)

               Avalikustamise järel arvas taotluse esitaja, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi-järgse tootmisvõimsuse võrdlemine vaatlusperioodiga ei olnud kohane, sest taotluse esitaja oleks 2009. aasta finantskriisi ette näinud ja tootmisvõimsust seetõttu vähendanud. Selle väitega ei saa nõustuda: võib täheldada teatatud võimsuste suurenemist 10–20 % võrra võrreldes aastaga 2007, mitte aastaga 2009, mil võimsused olid madalaimal tasemel. Lisaks ei saanud 2009. aasta finantskriis mõjutada taotluse esitaja 2007. aasta tootmisvõimsust.

         2.5.   Järeldus: muutunud asjaolude püsiva laadi kohta ei ole piisavalt tõendeid

               (54)

               Taotluse esitaja muutunud asjaolude püsiva laadiga seotud väidete analüüsimine viis, nagu eespool kokkuvõtlikult esitatud, järelduseni, mille kohaselt mis tahes muutunud asjaolu ei ole püsivat laadi. Taotluse esitaja ekspordihindade ja seetõttu ka tema dumpingumarginaali kõikumine tõenäoliselt jätkub, järgides eelkõige maailmaturu hindade arengut. Kuigi taotluse esitaja on näidanud teatavaid muutunud asjaolusid, ei saa neid seega käsitada piisavana selle tõestamiseks, et taotluse esitaja hinnakujundus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on püsivat laadi. Seega järeldatakse, et käesoleval hetkel oleks tollimaksu langetamine enneaegne ja seetõttu põhjendamatu.

         3.   KOHUSTUSED

               (55)

               Taotluse esitaja pakkus koos seotud importijaga välja hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

               (56)

               Uurimine kinnitas, et toote hind on äärmiselt kõikuv. Nagu põhjenduses 42 juba mainitud, leiti, et taotluse esitaja müügihinnad liidus varieerusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt. Seega ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuste jaoks sobivaks. Kuigi eksportija pakkus välja indekseerimismehhanismi, ei olnud võimalik luua seost lõpptoote hinnakõikumise ja pakutud indekseerimisallika vahel, eelkõige kuna see oli ühtlasi seotud lõpptootega ning viitas hindadele, mida oli mõjutanud dumpinguhinnaga import. Seega ei peetud pakutud indekseerimist asjakohaseks.

               (57)

               Ettevõttepõhistesse riskide osas otsustati, et kontserni keeruka struktuuri tõttu on ristkompenseerimise oht väga suur: ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote võidakse müüa väljaspool liitu asuva kaubandusettevõtja kaudu muusse seotud kolmandas riigis asuvasse filiaali ning seejärel liitu edasi müüa.

               (58)

               Viimaks – kuna toode eksisteerib eri kvaliteediga osadena ning seda imporditakse peamiselt pakkimata kujul, ei ole tolliasutustel võimalik toote keemilist spetsifikatsiooni määrata (toote suhtes võidakse kohaldada erinevaid minimaalseid impordihindu) iga tehingut eraldi analüüsimata, mistõttu kontrollimine oleks väga töömahukas, et mitte öelda ebapraktiline.

               (59)

               Seetõttu lükati pakutud kohustus tagasi.

         4.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

               (60)

               Pidades silmas dumpingu järeldusi ja muutunud asjaolude tõestatud püsivat laadi, järeldatakse, et ettevõtte JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ja sidusettevõtte JSC Kuznetsk Ferroalloy Works suhtes peaks jätkuvalt kehtima algmääruses täpsustatud tollimaksumäär, st 22,7 %,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lõpetatakse muu hulgas Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, ilma kehtivat dumpinguvastase tollimaksu määra muutmata.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. jaanuar 2012

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         N. WAMMEN

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 55, 28.2.2008, lk 6.

      (3)  ELT C 290, 27.10.2010, lk 15.

      (4)  Vt eriti [2009] EKL II-4133 (kohtuasi T-143/06 MTZ Polyfilms LTD vs nõukogu).

      (5)  Nagu allpool selgitatakse, arvutati/teostati normaalväärtus, ekspordihind ja nende võrdlus CHEMi ja KFi jaoks eraldi. Selgituseks kasutatakse käesolevas osas sõna „äriühing”„taotluse esitaja” asemel, sest „taotluse esitaja”, nagu eespool märgitud, viitab CHEMile ja KFle ühiselt.

      (6)  Vt põhjendust 23.

      (7)  Vt põhjendust 27.

      (8)  Institutsioonid kasutavad andmeid ELi tarbimise kohta esialgse uurimise uurimisperioodist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi asemel. Seda tehakse seetõttu, et kuna käesolevas läbivaatamises piirdutakse dumpingu uurimisega ja kahjuküsimustega ei tegeleta, ei ole institutsioonidel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aset leidnud ELi tarbimise kohta kontrollitud andmeid.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/944, 18. juuni 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 154/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/944,
   18. juuni 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  145,0

                  MK

                  69,6

                  TR

                  68,7

                  ZZ

                  94,4

                  0707 00 05

                  AL

                  13,4

                  MK

                  36,2

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  57,1

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  141,4

                  BO

                  147,7

                  BR

                  107,1

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  157,4

                  BR

                  102,9

                  CL

                  151,3

                  NZ

                  138,6

                  US

                  180,2

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  143,3

                  0809 10 00

                  TR

                  248,6

                  ZZ

                  248,6

                  0809 29 00

                  TR

                  344,6

                  ZZ

                  344,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, 26. aprill 2010 , millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes

text:
               11.5.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 117/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 400/2010,
   26. aprill 2010,
   millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 13,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed ja eelnevad uurimised

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) kehtestas nõukogu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordile dumpinguvastase tollimaksu määraga 60,4 %. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning esialgses määruses sätestatud meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

               (2)

               2004. aastal, kui oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale, laadides Hiinast pärit terastrossid ja -kaablid ümber Marokos, laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1886/2004 (3) meetmeid Marokost lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordile vastavalt algmääruse artiklile 13. Samamoodi laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 760/2004 (4) meetmeid Moldovast lähetatud samasuguste terastrosside ja -kaablite impordi suhtes pärast seda, kui algmääruse artikli 13 kohase uurimise järel oli leitud, et esialgsetest meetmetest hoiti kõrvale ja import Ukrainast toimus Moldova kaudu.

               (3)

               Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (5) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu esialgsete meetmetega samal tasemel. Kehtestatud tollimaks jääb seega jõusse ja sellele viidatakse edaspidi kui „kehtivatele meetmetele”.

         1.2.   Taotlus

               (4)

               Komisjonile esitati 29. juunil 2009. aastal taotlus kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 3 uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Taotluse esitas liidu terastrosside ja -kaablite tootjate nimel Liaison Committee of EU Wire Rope Industries (EWRIS) (edaspidi „taotluse esitaja”).

               (5)

               Taotluses väideti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist muutus oluliselt Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Malaisiast Euroopa Liitu eksporditud terastrosside ja -kaablite kaubavahetuse struktuur, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui kehtivate meetmete kohaldamine. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ümberlaadimisest Korea Vabariigis ja Malaisias.

               (6)

               Taotluses väideti veel, et kehtivate meetmete parandavat mõju oli kahjustatud nii koguste kui ka hindade osas. Lisaks on piisavalt tõendeid selle kohta, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit impordi maht suurenes esialgse uurimise käigus kehtestatud mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamate hindade juures.

               (7)

               Lõpetuseks väitis taotluse esitaja, et Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosse ja -kaableid müüdi dumpinguhinnaga, võrreldes normaalväärtusega, mis kehtestati samasugusele tootele esialgse uurimise käigus.

         1.3.   Algatamine

               (8)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid uurimise algatamiseks algmääruse artikli 13 kohaselt, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 734/2009 (6) (edaspidi „algatamismäärus”) uurimise. Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 esitas komisjon algatamismääruse kohaselt tolliasutustele nõude registreerida Korea Vabariigist ja Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite import.

         1.4.   Uurimine

               (9)

               Komisjon teavitas ametlikult Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia ametiasutusi, tootjaid/eksportijaid, hulgi- ja jaekaubandusega tegelevaid ettevõtjaid, samuti teadaolevalt asjast huvitatud liidu importijaid ja taotluse esitanud liidu tööstusharu uurimismenetluse algatamisest. Küsimustikud saadeti Hiina Rahvavabariigi, Korea Vabariigi ja Malaisia tootjatele/eksportijatele, kes olid komisjonile teada taotlusest või Korea Vabariigi ja Malaisia esindustest Euroopa Liidu juures või kes andsid endast teada algatamismääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Küsimustikud saadeti ka Korea Vabariigi ja Malaisia hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele ja taotluses nimetatud liidu importijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

               (10)

               Endast andis teada 15 tootjat/eksportijat ja kaks hulgi- ja jaekaubandusega tegelevat ettevõtjat Korea Vabariigist, kaks tootjat/eksportijat Malaisiast, viis tootjat/eksportijat Hiinast, kaks sidusimportijat, kümme sõltumatut importijat liidust ja European Wire Rope Importers Association. Mõned teised äriühingud väitsid, et ei ole seotud uuritava toote tootmise ega ekspordiga.

               (11)

               Küsimustiku täitsid järgmised äriühingud, kelle tööruumidesse korraldati seejärel kontrollkäigud:

                              Korea Vabariigi tootjad/eksportijad:

                                       —

                                       Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si;

                                       —

                                       Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan;

                                       —

                                       CS Co., Ltd, Yangsan-City;

                                       —

                                       Cosmo Wire Ltd., Ulsan;

                                       —

                                       Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun;

                                       —

                                       DSR Wire Corp., Suncheon-City ja selle sidusettevõtja DSR Corp., Busan;

                                       —

                                       Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city;

                                       —

                                       Kiswire Ltd., Seoul;

                                       —

                                       Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun;

                                       —

                                       Manho Rope & Wire Ltd., Busan;

                                       —

                                       Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon;

                                       —

                                       Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan;

                                       —

                                       Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

                              Korea Vabariigi hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja:

                                       —

                                       Trion Co Ltd., Busan.

                              Malaisia tootjad/eksportijad:

                                       —

                                       Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru;

                                       —

                                       Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

                              Hiina Rahvavabariigi tootjad/eksportijad:

                                       —

                                       Qingdao DSR, Qingdao;

                                       —

                                       Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao;

                                       —

                                       Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

                              Sidusimportijad:

                                       —

                                       Kiswire Europe, Madalmaad;

                                       —

                                       Verope AG, Šveits.

         1.5.   Uurimisperiood

               (12)

               Uurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kaubandusstruktuuri väidetava muutuse uurimiseks koguti andmeid alates 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

         2.   UURIMISE TULEMUSED

   2.1.   Üldised kaalutlused

               (13)

               Kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 1 hinnati võimalikku kõrvalehoidmist, analüüsides järgmist: kas kolmandate riikide ja liidu vahelises kaubandusstruktuuris oli muutusi, kas muutus tulenes tegevusest, protsessist või tööst, millele ei ole muud piisavat põhjust ega majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine, kas oli tõendeid kahjude kohta või kas tollimaksu parandavat mõju kahjustati samasuguse toote hindade ja/või koguste osas ning kas oli tõendeid dumpingu kohta võrreldes normaalväärtustega, mis oli eelnevalt samasuguse toote jaoks kindlaks määratud, kui see oli vajalik kooskõlas algmääruse artikli 2 sätetega.

         2.2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

               (14)

               Vaatlusalune toode on vastavalt esialgses uurimises määratletule terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „terastrossid ja -kaablid”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja mis on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (15)

               Uurimisalune toode on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, mis on lähetatud Korea Vabariigist ja Malaisiast, sõltumata sellest, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik ja Malaisia või mitte (edaspidi „uurimisalune toode”), ja mis on praegu liigitatud samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode.

               (16)

               Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist liitu eksporditud terastrossidel ja -kaablitel ning Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu lähetatud terastrossidel ja -kaablitel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama otstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         2.3.   Koostöö tase ja kaubandusmahu kindlaksmääramine

               (17)

               Nagu on välja toodud põhjenduses 11, tegi küsimustikele vastates koostööd 14 Korea Vabariigi eksportijat/tootjat, üks Korea hulgi- ja jaekaubandusega tegelev ettevõtja, kaks Malaisia eksportivat tootjat ja kolm Hiina eksportivat tootjat.

               (18)

               Pärast küsimustikule vastuse saatmist teatas üks Korea äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus seetõttu koostööst.

               (19)

               Ühe teise Korea äriühingu puhul leiti, et põhjenduses 47 esitatud kaalutlustel on õigustatud artikli 18 lõike 1 kohaldamine.

               (20)

               COMEXTi andmeid aluseks võttes moodustas koostööd tegeva Korea eksportiva tootja eksport uurimisperioodil 81 % kogu Korea ekspordist liitu. Tihedast koostööst hoolimata ei hõlmanud koostööd tegevate tootjate/eksportijate eksport seetõttu täielikult Korea Vabariigist lähtuva terastrosside ja -kaablite üldist ekspordimahtu. Üldine ekspordimaht põhines seetõttu COMEXTi andmetel.

               (21)

               Malaisias on kaks teadaolevat tootjat. Kahe koostööd tegeva Malaisia äriühingu ekspordi üldkogus ületas COMEXTis registreeritud uurimisaluse toote impordimahu. Seetõttu leiti, et eksportivad tootjad illustreerivad terastrosside ja -kaablite kogu eksporti Malaisiast liitu.

               (22)

               Taotluse esitaja väitel ei ole COMEXTi andmed usaldusväärsed, mistõttu Malaisiast liitu toimuva ekspordi kogumahtu ei saanud selle põhjal kindlaks määrata. Uurimise ajal võrreldi impordiandmeid Malaisia ametliku statistikaga ja küsimustike kontrollitud vastustega. Selle analüüsi käigus ei leitud, et tegelik Malaisiast lähtuv eksport oleks ületanud koostööd teinud Malaisia äriühingute esitatud andmete kohast eksporti. Taotluse esitaja väide tuli seega tagasi lükata.

               (23)

               Hiina Rahvavabariigi tootjate/eksportijate koostöö oli vähene: üksnes kolm teadaolevat eksportijat/tootjat saatis küsimustikule vastuse. Pealegi ei eksportinud ükski neist äriühingutest vaatlusalust toodet liitu ning nad eksportisid üksnes väga väikseid koguseid Malaisiasse. Koostööd tegevate äriühingute eksport moodustas 41 % kogu Hiina ekspordist Korea Vabariiki. Seetõttu ei olnud koostööd tegevate isikute esitatud andmete põhjal Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite ekspordimahtude kohta võimalik teha õigustatud otsust.

               (24)

               Ülalesitatut silmas pidades tuli järeldused liitu imporditavate terastrosside ja -kaablite ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse eksporditavate terastrosside ja -kaablite kohta osaliselt kindlaks teha kättesaadavate andmete põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 18. Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati COMEXTi andmeid. Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki ja Malaisiasse toimuva impordi üldmahu kindlakstegemiseks kasutati Hiina, Korea ja Malaisia riiklikku statistikat. Andmeid võrreldi erinevate statistiliste allikate andmetega ja neid kinnitasid andmed muudest statistilistest andmebaasidest, nagu Global Trade Atlas, Hiina ekspordiandmebaas, ning Korea Vabariigi ja Malaisia tolliasutuste esitatud andmete põhjal.

               (25)

               Korea, Malaisia ja Hiina statistikas registreeritud impordimaht hõlmas laiemat tooterühma kui vaatlusalune toode või uurimisalune toode. Seetõttu kohandati statistikat käesoleva uurimise järeldusi silmas pidades.

         2.4.   Kaubandusstruktuuri muutus

               (26)

               Terastrosside ja -kaablite import Hiinast liitu vähenes pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal kõigepealt nullilähedaseks. Pärast järkjärgulist suurenemist aastatel 2003–2006 (viimatinimetatud aastal jõudis import kõige kõrgemale tasemele – 8 656 tonnini) toimus vastupidine areng ning import vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal üle 40 %.

               (27)

               Teisalt suurenes aastatel 1999–2008 oluliselt Koreast lähtuva terastrosside ja -kaablite koguimport liitu, jõudes umbes 11 123 tonnilt 48 214 tonnini. Absoluutnäitajate poolest toimus kõige märkimisväärsem aastane suurenemine aastatel 2002 ja 2003 ning 2006 ja 2007.

               (28)

               Põhinedes kaebuses esitatud ja Korea Vabariigi esindustest Euroopa Liidu juures saadud teabele, leitakse, et käesoleva uurimisega on hõlmatud enamik - või isegi kõik - Korea tegelikest uurimisaluse toote tootjatest. Seetõttu leiti, et koostööst hoiduvate Korea äriühingute eksport liitu, mis moodustas umbes 19 % Korea Vabariigist lähtuva ekspordi kogumahust, kuulub peale põhjendustes 18 ja 47 nimetatud tootjate peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevatele ettevõtjatele.

               (29)

               Need äriühingud on aastatel 2006 ja 2007 silmnähtavalt suurendanud oma eksporti liitu. Nendel aastatel oli ekspordimaht umbes 20 % suurem kui 2005. aastal, mis oli esimene aasta, mille kohta on kättesaadav sellisel tasemel teave. Koostööst hoiduvate äriühingute eksport on alates 2008. aastast vähenenud, mida võib seletada kõnealusel perioodil Korea ametiasutuste korraldatud uurimisega, mida on kirjeldatud põhjenduses 52.

               (30)

               Malaisia puhul näitavad nii COMEXTi andmed kui ka koostööd tegevate äriühingute kogueksport, et ka Malaisiast pärit eksport liitu on aastate jooksul järjepidevalt suurenenud. Suurenemine oli märkimisväärseim ning püsivaim 2005. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui Malaisia eksport liitu kahekordistus.

               (31)

               Tabelis 1 on esitatud terastrosside ja -kaablite impordikogused nimetatud riikidest liitu alates meetmete kehtestamisest 1999. aastal kuni uurimisperioodini:

                  Tabel 1

                  Terastrosside ja -kaablite liitu toimuva impordi areng pärast meetmete kehtestamist

                  Allikas: Comext, Korea statistika (KITA).

                           Impordimaht tonnides

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           Hiina Rahvavabariik

                           Puudub

                           414

                           283

                           394

                           913

                           2 809

                           Osakaal kogu impordist

                           —

                           1 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           5 %

                           Korea Vabariik

                           11 122

                           12 486

                           13 280

                           16 223

                           22 302

                           31 862

                           Osakaal kogu impordist

                           —

                           29 %

                           32 %

                           37 %

                           47 %

                           52 %

                           Malaisia

                           2 989

                           2 366

                           4 171

                           3 371

                           4 836

                           4 426

                           Osakaal kogu impordist

                           —

                           5 %

                           10 %

                           8 %

                           10 %

                           7 %

                           Impordimaht tonnides

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Uurimisperiood

                           Hiina Rahvavabariik

                           4 945

                           8 656

                           6 219

                           6 795

                           4 987

                           Osakaal kogu impordist

                           7 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                           6 %

                           Korea Vabariik

                           34 536

                           39 128

                           45 783

                           48 213

                           43 185

                           Osakaal kogu impordist

                           50 %

                           50 %

                           55 %

                           53 %

                           50 %

                           Korea koostööst hoiduvad äriühingud

                           11 577

                           14 042

                           14 160

                           10 287

                           8 391

                              Indeks (2005 = 100)

                           100

                           121

                           122

                           89

                           72

                           Malaisia

                           5 123

                           7 449

                           8 142

                           9 685

                           10 116

                           Osakaal kogu impordist

                           7 %

                           10 %

                           10 %

                           11 %

                           12 %

                           Koostööd tegevad Malaisia äriühingud (indeks, 2006 = 100)

                           —

                           100

                           102

                           148

                           144

               (32)

               Kolme eespool esitatud kaubavoo struktuuri vaadates võib täheldada, et eelkõige alates 2005. aastast on Korea eksportijad ja osaliselt Malaisia eksportijad müügi poolest oluliselt ületanud ja mahu osas teataval määral asendanud Hiina eksportijad liidu turul.

               (33)

               Üldise majanduskasvu aeglustumise tõttu, mis oli uurimisperioodiga samaaegne, on vähenenud terastrosside ja -kaablitega kauplemise maht või on aeglustunud kauplemine asjaomaste riikide vahel. Vähenemine oli siiski kõige märkimisväärsem Hiina Rahvavabariigist liitu toimuva impordi puhul (– 27 %).

               (34)

               Samal ajavahemikul võib täheldada ka Hiinast lähtuva (igasuguse läbimõõduga) terastrosside ja -kaablite ekspordi olulist suurenemist Korea Vabariiki: suhteliselt väikesest kogusest 1999. aastal (2 519 tonni) suurenes eksport 2008. aastal 78 822 tonnini. Kõige rohkem suurenes import 2005–2008, kui see neljakordistus. Viimastel aastatel oli Hiina suurim terastrosside ja -kaablite Koreasse eksportija – Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite koguimport moodustas 2008. aastal 89 %. Üksnes vaatlusaluse toote (läbimõõduga vähemalt 3 mm) hinnanguline import 2008. aastal oli 58 885 tonni.

               (35)

               Üksnes koostööst hoiduvate Korea äriühingute impordi puhul võib täheldada sama järsku suurenemist: nende äriühingute Hiinast pärit import neljakordistus 2007. ja 2008. aastaks. Ehkki pärast seda hakkas import vähenema, jäi see siiski 2005. aasta imporditasemest oluliselt kõrgemale ning hõlmas jätkuvalt väga märkimisväärseid koguseid.

                  Tabel 2

                  Hiina toodete import Korea Vabariiki 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Uurimisperiood

                           Import (tonnides, igasuguse läbimõõduga)

                           2 519

                           6 764

                           6 044

                           7 740

                           11 421

                           14 120

                           19 933

                           36 531

                           69 620

                           78 822

                           66 099

                              Muutus aastas (%)

                           —

                           169

                              –11

                           28

                           48

                           24

                           41

                           83

                           91

                           13

                              –16

                           Koostööst hoiduvate Korea äriühingute import (tonnides, ainult vaatlusalune toode)

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           7 166

                           18 053

                           33 907

                           29 717

                           22 004

                              Indeks (2005 = 100)

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           puudub

                           100

                           252

                           473

                           415

                           307

                              Allikas: Korea statistika (KITA), Korea tolliasutuste andmed, koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.

               (36)

               Hiinast Malaisiasse toimuva terastrosside ja -kaablite kaubavoo kindlakstegemiseks võeti arvesse nii Malaisia kui ka Hiina statistikat. Mõlema riigi andmed on kättesaadavad üksnes vaatlusalusest tootest kõrgema tooterühma tasandil. Peale selle ilmnes neis olulisi erinevusi. Seetõttu ei olnud võimalik usaldusväärseid andmeid selles osas kindlaks teha.

               (37)

               Taotluse esitaja väitel peaks tõsiasi, et usaldusväärseid andmeid ei olnud võimalik kindlaks teha, olema piisav järeldamaks, et meetmetest ei hoitud kõrvale. Nagu on välja toodud põhjendustes 38 ja 55, näitasid käesoleva uurimise käigus kättesaadavad andmed, st eelkõige koostööd tegevate Malaisia eksportivate tootjate tootmismaht ja nende ekspordimüügi maht liitu, Malaisiast lähtuva terastrosside ja -kaablite ekspordi tegelikku Malaisia päritolu ning seetõttu ei ole tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega. Seega ei olnud kõnealusel tähtsust, kas import Hiinast Malaisiasse toimus või mitte. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.

               (38)

               Koostööd tegevate Korea Vabariigi tootjate kogu tootmismahu areng oli 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne. Malaisia tootjad aga olid samal ajavahemikul toodangut oluliselt suurendanud.

                  Tabel 3

                  Koostööd tegevate Korea Vabariigi ja Malaisia äriühingute terastrosside ja -kaablite toodang

                           Tootmismaht tonnides

                           2006

                           2007

                           2008

                           Uurimisperiood

                           Korea Vabariik

                           152 657

                           159 584

                           160 113

                           142 413

                              Indeks

                           100

                           105

                           105

                           93

                           Malaisia (indekseeritud)

                           100

                           164

                           171

                           157

                              Allikas: Koostööd tegevate tootjate esitatud kontrollitud teave.

         2.5.   Kaubandusstruktuuri muudatuste kokkuvõte

               (39)

               Hiinast liitu toimuva ekspordi üldine vähenemine 2006. aastast, samal ajal ekspordi suurenemine Korea Vabariigist ja Malaisiast ning Hiina Rahvavabariigist Korea Vabariiki pärast esialgsete meetmete kehtestamist ja eelkõige kuni 2008. aastani, tõi kaasa muudatused kaubandusstruktuuris ühelt poolt ülal nimetatud riikide vahel ning teiselt poolt liidu osas. Korea Vabariigi puhul võis selle järelduseni nii üldiselt kui ka ajavahemiku 2005–2007 osas jõuda ka koostööst hoiduvate äriühingute puhul.

               (40)

               Saadi märkused, mille kohaselt oli Koreast liitu toimunud terastrosside ja -kaablite eksport aastate jooksul suurenenud stabiilselt, mitte järsult; väidetavalt on selline suurenemine kaubandusstruktuuri muutuste kindlakstegemise eeltingimus. Peale selle väideti, et suurenenud ekspordis tuleks pigem näha Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomulikku arengut.

               (41)

               Esiteks ei ole algmääruse artikli 13 alusel kaubandusstruktuuri muutus määratletav üksnes uurimisaluse riigi impordi äkilise suurenemisega. Teiseks näitas uurimine, et ehkki Korea eksport liitu suurenes aastatel 2006 ja 2007 märkimisväärselt, oli Korea tootjate toodang neil aastail stabiilne. Seega ei ole võimalik järeldada, et Korea ekspordimahu areng oli üksnes Korea terastrosside ja -kaablite tööstuse loomuliku arengu tulemus. Lõpuks väljendasid liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse struktuuri muutumist alates 2006. aastast enamikul juhtudel selgelt vastakad suundumused Hiina ja liidu vahelistes kaubavoogudes ning Hiinast Koreasse ja Koreast liitu suunduvates kaubavoogudes. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.

         2.6.   Kõrvalehoidmise laad

               (42)

               Artikli 13 lõike 1 alusel tuleneb kaubandusstruktuuri muutus tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Tava, protsess või toiming hõlmab muu hulgas sellise toote, mille suhtes meetmed kehtivad, lähetamist läbi kolmandate riikide ja osade kokkupanemist liidus või kolmandas riigis. Seetõttu määrati kokkupaneku toimumine kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 2.

               (43)

               Toodetud terastrosside ja -kaablite ja nende terastrosside ja -kaablite, mida importisid Koreasse või Koreast koostööd tegevad või koostööst hoiduvad äriühingud (sh muudest riikidest kui Hiina Rahvavabariigist ja liidust pärit ning kõnealustesse riikidesse suunatud import), lõppsihtkoha üldine analüüs näitas, et teatavad ekspordikogused Koreast liitu tulenesid Hiinast pärit impordist Koreasse, sest see import ei pärinenud teistest kolmandatest riikidest ning seda ei olnud tootnud Korea omamaised tootjad.

               (44)

               Peale selle selgus võrdlusest Korea statistikas kajastatud terastrosside ja -kaablite Korea koguekspordi andmete ja koostööd tegevate eksportivate tootjate toodangut käsitleva kontrollitud teabe vahel, et Korea tootjate ekspordiks ettenähtud toodang (118 856 tonni) oli oluliselt väiksem kui kogueksport (156 440 tonni) Koreast uurimisperioodil. Pidades silmas asjaolu, et Korea äriühingud tegid käesolevas uurimises tihedat koostööd, ei saa kõnealust erinevust seletada tootjatega, kes võisid uurimise vältel koostööst hoiduda.

               (45)

               Uurimise käigus selgus ka, et mõned liidu importijad hankisid Hiina päritoluga terastrossid ja -kaablid Korea eksportijatelt, kes ei teinud kõnealuse uurimise vältel koostööd. Nimetatud teavet võrreldi Korea kaubandusandmebaaside andmetega, mille põhjal selgus, et vähemalt mõned kõnealuste koostööst hoiduvate äriühingute eksporditud terastrossid ja -kaablid olid tõepoolest hangitud Hiinast.

               (46)

               Koostööd tegevate äriühingute puhul oli võimalik kindlaks teha, et mitte ükski neist ei laadinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet ümber Korea Vabariigis. Mõni neist importis terastrosse ja -kaableid Hiina Rahvavabariigist, kuid nende puhul tehti kindlaks, et kõik müüdi maha siseturul ja teistel eksporditurgudel.

               (47)

               Ühe äriühingu puhul leiti, et ta esitas küsimustiku vastuses ebaõiget teavet. Lisaks sellele ei võimaldatud kontrollkäigu ajal ligipääsu kogu teabele. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Kooskõlas artikli 18 lõikega 4 teatati äriühingule, et tema esitatud teave kavatsetakse jätta vastu võtmata, ning anti võimalus lisada kindlaksmääratud tähtaja jooksul täiendavad selgitused.

               (48)

               Pärast teavitamist tunnistas äriühing, et hoidis varem meetmetest kõrvale, varjates Hiina Rahvavabariigist ostetud toodete õiget päritolu. Teisalt väitis äriühing, et on esitanud uurimisperioodi kohta piisavalt tootmis-, müügi- ja ostualast teavet, mida kontrolliti kohapeal. Peale selle peaks tema väitel sellest piisama, et teha kindlaks, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidnud.

               (49)

               Võttes siiski arvesse asjaolu, et äriühing hoidis oma tunnistuse kohaselt meetmetest kõrvale ning peale selle üritas uurimist takistada, leitakse olevat asjakohane jätta äriühingu esitatud andmed täielikult vastu võtmata ja mitte vabastada äriühingut laiendatud meetmetest, nagu on täiendavalt esitatud põhjenduses 77.

               (50)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 18, teatas üks äriühing komisjonile oma pankrotist ja loobus koostööst. Seetõttu tuli selle äriühingu kohta järelduste tegemisel lähtuda kättesaadavatest faktidest algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses.

               (51)

               Nimetatud faktide põhjal järeldati, et ehkki ühegi koostööst hoiduva Korea tootja puhul ei tuvastatud nende seotust asjaga, uurimisperioodil ja sellele eelnevatel aastatel ümberlaadimine siiski toimus. Seda kinnitavad ka järeldused kaubandusstruktuuri muutuste kohta, mida on kirjeldatud põhjenduses 39.

               (52)

               Tuleb märkida, et 2007. aastal algatas OLAF uurimise sama toote Koreas ümberlaadimise kohta. Korea ametiasutused uurisid samal ajal väidetavat meetmetest kõrvalehoidmist ja tegid kindlaks, et mitu äriühingut, peamiselt hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ettevõtjad, panid toime rikkumise, varjates Hiina Rahvavabariigist Koreasse imporditud terastrosside ja -kaablite õiget päritolu, kui nad toodet reeksportisid.

               (53)

               Seeläbi sai kinnitust Hiina päritoluga toodete ümberlaadimine Korea Vabariigist.

               (54)

               Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Korea Vabariigis toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.

               (55)

               Uurimise käigus tuvastati, et ükski koostööd tegev Malaisia tootja ei importinud vaatlusalust toodet uurimisperioodil Hiinast.

               (56)

               Võttes COMEXTi andmete põhjal aluseks selle, millise osa moodustab koostööd tegevate äriühingute eksport liitu kogu Malaisia ekspordist liitu, võis järeldada, et statistikas kajastuvat Malaisiast lähtuva impordi suurenemist saab täiel määral seletada koostööd tegevate äriühingute ekspordi suurenemisega. Käesolevat järeldust toetab tegelike Malaisia tootjate kogu tootmismahu suurenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 38.

               (57)

               Taotluse esitaja seadis kõnealuse järelduse kahtluse alla, esitamata täpsemat põhjust ja tõendeid. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

               (58)

               Iga koostööd tegeva äriühingu puhul analüüsiti toormaterjali allikaid ja tootmiskulusid, et teha kindlaks, kas Malaisias toimuvat kokkupanekut saab käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena kooskõlas artikli 13 lõike 2 kriteeriumidega. Ühelgi juhul ei moodustanud Hiina päritoluga toormaterjal (valtstraat või poolvalmis toode) lõpptoote osade koguväärtusest 60 % või rohkem. Seetõttu ei olnud tarvis uurida, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni või mitte.

               (59)

               Seega võib järeldada, et Hiina Rahvavabariigi, Malaisia ja liidu vahel täheldatud kaubandusstruktuuri muutust ei põhjustanud kõrvalehoidmisega seotud juhtumid Malaisias. Sellest tulenevalt võib lõpetada Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi uurimise.

         2.7.   Piisava põhjenduse või majandusliku õigustuse puudumine peale tollimaksu kehtestamise (Korea Vabariik)

               (60)

               Uurimise käigus ei leitud ümberlaadimisele ühtki teist põhjendust või majanduslikku õigustust kui Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust hoidumine.

         2.8.   Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine (Korea koostööst hoiduvad äriühingud)

               (61)

               Hindamaks seda, kas imporditud toodete kogused ja hinnad kahjustasid Hiinast pärineva terastrosside ja -kaablite impordi kohta kehtivate meetmete parandavat mõju, kasutati COMEXTi andmeid kui parimaid kättesaadavaid andmeid koostööst hoiduvate äriühingute koguste ja hindade kohta. Sellisel viisil määratud hindu võrreldi kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, mis kehtestati liidu tootjatele aegumise läbivaatamise käigus.

               (62)

               Koguste osas leiti Koreast pärit impordi suurenemine olevat märkimisväärne, arvestades aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud turu suurust (määruse (EÜ) nr 1858/2005 põhjendus 99). Liidu hinnanguline tarbimine praegusel uurimisperioodil osutab samamoodi selle impordi olulisusele. Aegumise läbivaatamises kindlaksmääratud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus viitas turuhinnast oluliselt madalama hinnaga müügile. Seega järeldati, et meetmeid kahjustatakse koguste ja hindade osas.

         2.9.   Tõendid dumpingu kohta (koostööst hoiduvad Korea äriühingud)

               (63)

               Lõpuks ning kooskõlas algmääruse artikli 13 lõigetega 1 ja 2 uuriti, kas on olemas tõendeid dumpingu kohta seoses normaalväärtusega, mis oli eelnevalt kehtestatud samasugustele või sarnastele toodetele.

               (64)

               Aegumise läbivaatamisel kehtestati normaalväärtus Türgi hindade alusel, mis leiti olevat sobiv turumajanduslik võrdlusriik Hiina Rahvavabariigile. Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et terastrosside ja -kaablite tootmise peamise sisendi valtstraadi hind oli pärast aegumise läbivaatamist oluliselt tõusnud. Lisaks, kuna toormaterjalide hindade liikumine kajastus uurimisperioodil ekspordihinnas, peeti asjakohaseks ajakohastada normaalväärtust, mis määrati eelnevalt kindlaks valtstraadi hindade liikumise kohaselt.

               (65)

               Leiti, et oluline osa Korea ekspordist moodustas tegelik Korea toodang. Määrates kindlaks Korea Vabariigist toimuva ekspordi hindu, mida meetmetest kõrvalehoidmine mõjutab, võeti seetõttu arvesse üksnes koostööst hoiduvate tootjate/eksportijate eksporti, mille puhul põhineti parimatel kättesaadavatel faktidel, st terastrosside ja -kaablite keskmisel ekspordihinnal uurimisperioodi vältel, nagu see kajastub COMEXTis.

               (66)

               Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Vastavalt sellele tehti kohandused, et võtta arvesse kaudsete maksude, transpordi- ja kindlustuskulude erinevusi, võttes aluseks koostööd tegevate Korea tootjate/eksportijate keskmised kulud uurimisperioodil.

               (67)

               Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 arvutati dumping, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis kehtestati aegumise läbivaatamisel, ning kaalutud keskmisi ekspordihindu kõnealuse uurimise uurimisperioodil, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

               (68)

               Sel viisi kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlusel tuvastati dumping.

         3.   MEETMED

               (69)

               Ülaltoodut arvestades järeldati, et Hiinast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust kõrvalehoidmine algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses toimus ümberlaadimise teel Korea Vabariigi kaudu.

               (70)

               Vastavalt algmääruse artikli 13 lõike 1 esimesele lausele tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid meetmeid laiendada ka Korea Vabariigist lähetatud samale tootele, sõltumata sellest, kas toote deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte.

               (71)

               Laiendatavad meetmed peaksid olema määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmed, milleks on 60,4 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

               (72)

               Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, millega nähakse ette, et kõik laiendatud meetmed peaksid kehtima impordi suhtes, mis on sisenenud liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb Koreast lähetatud terastrosside ja -kaablite registreeritud impordilt sisse nõuda tollimaksud.

         4.   MALAISIA SUHTES ALGATATUD UURIMISE LÕPETAMINE

               (73)

               Malaisia kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordil ning Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi registreerimine, mida nõutakse algatamismääruse kohaselt.

               (74)

               Taotluse esitaja vaidlustas ettepaneku lõpetada uurimine Malaisia suhtes. Olles juba esitanud kõik oma argumendid, puudus muu põhjus ettepanekut uuesti kaalutleda.

         5.   TAOTLUSED VABASTUSE SAAMISEKS

               (75)

               14 koostööd tegevat Korea Vabariigi tootjat, kes küsimustikule vastasid, esitasid võimalikest laiendatud meetmetest vabastamise taotluse kooskõlas algmääruse artikli 13 lõikega 4.

               (76)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 18, katkestas üks kõnealustest äriühingutest koostöö. Seepärast tuli selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastav vabastuse taotlus tagasi lükata.

               (77)

               Nagu on märgitud põhjenduses 47, esitas teine äriühing ebaõiget teavet ega võimaldanud ligipääsu nõutud teabele. Seepärast ei olnud võimalik rahuldada selle äriühingu artikli 13 lõikele 4 vastavat vabastuse taotlust.

               (78)

               Kolmas Korea Vabariigi äriühing ei eksportinud toodet ei uurimisperioodil ega pärast selle perioodi lõppu ning tema tegevuse kohta ei saanud teha mingeid järeldusi. Seepärast ei saanud sellele äriühingule vabastust anda. Kui algmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimused peaksid olema pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala laiendamist täidetud, võidakse äriühingu olukord taotluse korral uuesti läbi vaadata.

               (79)

               Nimetatud kolmas äriühing on esitanud vastuväited ja korranud oma vabastuse taotlust. Siiski ei esitanud ta uut teavet ega tõendeid, mis võinuksid muuta eespool osutatud otsust. Seega ei olnud võimalik taotlust heaks kiita.

               (80)

               Ühegi teise Korea Vabariigi koostööd tegeva äriühingu puhul ei tuvastatud meetmetest kõrvalehoidmist. Lisaks sellele ei hoidnud ükski vabastuse taotluse esitanud äriühingutest meetmetest kõrvale. Eelkõige tuleb märkida, et neli asjaomast tootjat on seotud Hiina Rahvavabariigi äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed. Siiski ei leitud tõendeid, mis kinnitaksid selliste sidemete sõlmimist või kasutamist Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise eesmärgil. Seetõttu tuleks anda vabastused kõigile koostööd tegevatele äriühingutele, keda ei ole nimetatud põhjendustes 76–78.

               (81)

               Et tagada nimetatud vabastuste nõuetekohane kohaldamine, tuleb arvestada erimeetmete võtmise vajadusega. Kõnealused erimeetmed on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi ilma vabastuseta Korea Vabariigi äriühingute suhtes kohaldatavat laiendatud dumpinguvastast tollimaksu.

               (82)

               Teised asjaomased eksportijad, kellega komisjon ei võtnud käesoleva menetluse raames ühendust ja kes kavatsevad esitada taotluse laiendatud dumpinguvastasest tollimaksust vabastamiseks vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4, peavad täitma küsimustiku, et komisjon saaks otsustada, kas vabastust on võimalik anda. Tavaliselt korraldab komisjon ka kontrollkäigu kohapeale. Kõnealust vabastust käsitlev taotlus tuleb saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega.

               (83)

               Kui vabastus on põhjendatud, teeb komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Hiljem jälgitakse kõiki vabastuse saanuid, et tagada vabastuse andmisega kehtestatud tingimuste täitmine.

         6.   TEAVITAMINE

               (84)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse. Ühegi esitatud argumendi tõttu ei olnud põhjust lõplikke järeldusi muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1858/2005 Hiina Rahvavabariigist pärit terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordi suhtes, laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, kaasa arvatud mittehargnevate trosside, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm, impordile sellest sõltumata, kas nende deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte; kõnealused tooted on praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813); erandiks on järgevalt loetletud äriühingute toodang:

               Riik

               Äriühing

               TARICi lisakood

               Korea Vabariik

               Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

               A969

               Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               A969

               CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

               A969

               Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

               A969

               Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

               A969

               DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

               A969

               Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

               A969

               Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

               A969

               Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

               A969

               Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

               A969

               Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

               A969

         2.   Vabastusi, mille on saanud lõikes 1 nimetatud konkreetsed äriühingud või milleks komisjon on artikli 3 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Arve puudumise korral kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.
   3.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse Korea Vabariigist lähetatud impordilt, sõltumata sellest, kas selle deklareeritud päritolumaa on Korea Vabariik või mitte, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, välja arvatud lõikes 1 loetletud äriühingute toodangu puhul.
   4.   Kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 734/2009 algatatud uurimine seoses väidetava kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast lähetatud terastrosside ja -kaablite impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse kõnealuse impordi registreerimine.
   Artikkel 3
   1.   Artikli 1 alusel laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja neile peab alla kirjutama vabastuse taotlejat esindama volitatud isik. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Brussel

               BELGIUM

               Faks +32 22956505

         2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega lubada oma otsusega vabastada artikliga 1 laiendatud tollimaksust nende äriühingute impordi, kes ei hoia kõrvale määrusega (EÜ) nr 1858/2005 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.
   Artikkel 4
   Toll peab lõpetama impordi registreerimise, mis on sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 734/2009 artiklile 2.
   Artikkel 5
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Luxembourg, 26. aprill 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. ASHTON

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

      (3)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 1.

      (4)  ELT L 120, 24.4.2004, lk 1.

      (5)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

      (6)  ELT L 208, 12.8.2009, lk 7.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 2 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud järgmises vormis avaldus:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2)

                  deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusalune toode] [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”;

                  3)

                  kuupäev ja allkiri.