title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/642, 12. mai 2020, millega kiidetakse heaks põhiaine L-tsüsteiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  13.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 150/134

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/642,
         12. mai 2020,
         millega kiidetakse heaks põhiaine L-tsüsteiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 5 koostoimes artikli 13 lõikega 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjon sai 9. veebruaril 2018 äriühingult Soleo-EcoSolutions taotluse L-tsüsteiini heakskiitmiseks põhiainena. Taotlusele oli lisatud artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave.

                     (2)

                     Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile 29. jaanuaril 2019 tehnilise aruande L-tsüsteiini kohta. (2) Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 17. juulil 2019.

                     (3)

                     Taotleja esitatud teabest ilmneb, et L-tsüsteiin vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) artiklis 2 määratletud mõiste „toit“ kriteeriumidele. Kõnealust ainet ei kasutata üldjuhul taimekaitsevahendina, kuid sellegipoolest on nimetatud ainest koosnev toode taimekaitses kasulik. Seega tuleb seda käsitada kui põhiainet.

                     (4)

                     Uuringutest on ilmnenud, et L-tsüsteiin võib eeldatavalt üldjoontes vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses uuritud ja komisjoni läbivaatamisaruandes üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seepärast on asjakohane L‐tsüsteiin põhiainena heaks kiita.

                     (5)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning arvestades teaduse ja tehnika arengut on siiski vaja lisada teatavad heakskiitmise tingimused, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva määruse I lisas.

                     (6)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (5) lisa vastavalt muuta.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Põhiaine heakskiitmine
            L-tsüsteiin kiidetakse heaks põhiainena I lisa kohaselt.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 12. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2019. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for L-cysteine for use in plant protection as insecticide (Tehniline aruanne liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsioonide tulemuste kohta seoses taimekaitses insektitsiidina kasutamiseks ette nähtud L-tsüsteiini põhiainena heakskiitmise taotlusega). Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2019: EN-1562. 46 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1562.

            (3)  Põhiaine L-tsüsteiini lõplik läbivaatamisaruanne, mis vormistati alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 24. märtsi 2020. aasta koosolekul L-tsüsteiini põhiainena heakskiitmise raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (SANTE/11056/2019).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

            (5)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            I LISA

                        Üldnimetus, tunnuskoodid

                        IUPACi nimetus

                        Puhtus (1)

                        Heakskiitmine

                        Erisätted

                        L-tsüsteiin (E 920)
                        CASi nr: 52-89-1
                        EINECSi nr: 200-157-7
                        (L-tsüsteiinvesinikkloriid)
                        CASi nr: 7048-04-6
                        EINECSi nr: 615-117-8
                        (L-tsüsteiinvesinikkloriidmonohüdraat)

                        L-tsüsteiinvesinikkloriid (1 : 1)

                        vähemalt 98,0 % L-tsüsteiinvesinikkloriidi (veevaba)
                        Toidus kasutatav vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 231/2012 (2).
                        As maksimaalselt 1,5 mg/kg
                        Pb maksimaalselt 5 mg/kg

                        2.6.2020

                        L-tsüsteiini (E 920) kasutatakse põhimassi (jahu, toidus kasutamiseks sobiva puhtusastmega) segatuna kontsentratsioonis kuni 8 % (veevaba L-tsüsteiinvesinikkloriidi) vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud L-tsüsteiini kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11056/2019) järeldustes, eelkõige selle I ja II liites.

               (1)  Täiendavad põhiaine identifitseerimisandmed ja põhiaine omadused ning andmed selle kasutamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

               (2)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

            II LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa C osasse lisatakse järgmine kanne:

                           Number

                           Üldnimetus, tunnuskoodid

                           IUPACi nimetus

                           Puhtus (1)

                           Heakskiitmine

                           Erisätted

                           „21

                           L-tsüsteiin (E 920)
                           CASi nr: 52-89-1
                           EINECSi nr: 200-157-7
                           (L-tsüsteiinvesinikkloriid)
                           CASi nr: 7048-04-6
                           EINECSi nr: 615-117-8
                           (L-tsüsteiinvesinikkloriidmonohüdraat)

                           L-tsüsteiinvesinikkloriid (1 : 1)

                           vähemalt 98,0 % L-tsüsteiinvesinikkloriidi (veevaba)
                           Toidus kasutatav vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 231/2012.
                           As maksimaalselt 1,5 mg/kg
                           Pb maksimaalselt 5 mg/kg

                           2.6.2020

                           L-tsüsteiini (E 920) kasutatakse põhimassi (jahu, toidus kasutamiseks sobiva puhtusastmega) segatuna kontsentratsioonis kuni 8 % (veevaba L-tsüsteiinvesinikkloriidi) vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud L-tsüsteiini kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11056/2019) järeldustes, eelkõige selle I ja II liites.“

               (1)  Täiendavad andmed põhiaine määratluse, spetsifikatsiooni ja kasutamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/645, 7. mai 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (KGT)]

text:
                  14.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 151/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/645,
         7. mai 2020,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (KGT)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2007 (2) (muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 1366/2011) (3) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 7. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 148/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Geraardsbergse mattentaart (KGT) – Pataca de Galicia ehk Patata de Galicia (KGT) – Poniente de Granada (KPN) – Gata-Hurdes (KPN) – Patatas de Prades ehk Patates de Prades (KGT) – Mantequilla de Soria (KPN) – Huile d’olive de Nîmes (KPN) – Huile d’olive de Corse ehk Huile d’olive de Corse-Oliu di Corsica (KPN) – Clémentine de Corse (KGT) – Agneau de Sisteron (KGT) – Connemara Hill Lamb ehk Uain Sléibhe Chonamara (KGT) – Sardegna (KPN) – Carota dell’Altopiano del Fucino (KGT) – Stelvio ehk Stilfser (KPN) – Limone Femminello del Gargano (KGT) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (KPN) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (KGT) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (KGT) – Sangueira de Barroso – Montalegre (KGT) – Batata de Trás-os-Montes (KGT) – Salpicão de Barroso – Montalegre (KGT) – Alheira de Barroso – Montalegre (KGT) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso ehk Borrego de leite de Barroso (KGT) – Azeite do Alentejo Interior (KPN) – Paio de Beja (KGT) – Linguíça do Baixo Alentejo ehk Chouriço de carne do Baixo Alentejo (KGT) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (KPN)) (ELT L 46, 16.2.2007, lk 14).

            (3)  Komisjoni 19. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1366/2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (KGT)] (ELT L 341, 22.12.2011, lk 29).

            (4)  ELT C 434, 27.12.2019, lk 11.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/646, 13. mai 2020, millega kiidetakse madala riskiastmega ainena heaks toimeaine lavandulüül-3-metüülbutenaat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  14.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 151/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/646,
         13. mai 2020,
         millega kiidetakse madala riskiastmega ainena heaks toimeaine lavandulüül-3-metüülbutenaat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 22 lõikega 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Äriühing Suterra Europe Biocontrol S.L. esitas 17. juulil 2015 vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõikele 1 Itaaliale taotluse toimeaine lavandulüül-3-metüülbutenaadi heakskiitmiseks.

                     (2)

                     Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Itaalia 29. detsembril 2016 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

                     (3)

                     Referentliikmesriik esitas 22. augustil 2017 komisjonile ja toiduohutusametile esialgse hindamisaruande, milles hinnatakse, kas kõnealune toimeaine vastab eeldatavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

                     (4)

                     Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõike 1 sätteid. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikega 3 nõudis toiduohutusamet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati toiduohutusametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 9. oktoobril 2018.

                     (5)

                     4. jaanuaril 2019 teatas toiduohutusamet taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) selle kohta, kas võib eeldada, et toimeaine lavandulüül-3-metüülbutenaat vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

                     (6)

                     Komisjon esitas 22. oktoobril 2019 alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele lavandulüül-3-metüülbutenaati käsitleva läbivaatamisaruande ja 23. märtsil 2020 määruse eelnõu lavandulüül-3-metüülbutenaadi heakskiitmise kohta.

                     (7)

                     Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta.

                     (8)

                     Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses ning eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusviisidega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud.

                     (9)

                     Lisaks leiab komisjon, et lavandulüül-3-metüülbutenaat on madala riskiastmega toimeaine vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 22. Lavandulüül-3-metüülbutenaat ei ole probleemne aine ja vastab tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5.1.3.

                     (10)

                     Seepärast on asjakohane lavandulüül-3-metüülbutenaat madala riskiastmega ainena heaks kiita.

                     (11)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja kehtestada teatavad tingimused.

                     (12)

                     Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (3) vastavalt muuta.

                     (13)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Toimeaine heakskiitmine
            I lisas kirjeldatud toimeaine lavandulüül-3-metüülbutenaat kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  EFSA Journal 2020;18(3):5588.

            (3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            I LISA

                        Üldnimetus, tunnuskoodid

                        IUPACi nimetus

                        Puhtus  (1)

                        Heakskiitmine

                        Heakskiitmise aegumine

                        Erisätted

                        Lavandulüül-3-metüülbutenaat
                        CASi nr: 23960-07-8
                        CIPACi nr: puudub

                        (RS)-5-metüül-2-(prop-1-een-2-üül)heks-4-een-1-üül-3-metüülbut-2-enaat

                        ≥ 894g/kg

                        3. juuni 2020

                        3. juuni 2035

                        Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse lavandulüül-3-metüülbutenaadi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                        Liikmesriik hindab kasutusviisi mis tahes laiendamist muuks kui passiivsete doseerimisseadmetega kasutamiseks, et teha kindlaks, kas kavandatav kasutusviisi laiendamine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõike 1 nõuetele ja komisjoni määruses (EL) nr 546/2011  (2) sätestatud ühtsetele põhimõtetele.

               (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

               (2)  Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 127).

            II LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osasse lisatakse järgmine kanne:

                           „19

                           Lavandulüül-3-metüülbutenaat
                           CASi nr: 23960-07-8
                           CIPACi nr: puudub

                           (RS)-5-metüül-2-(prop-1-een-2-üül)heks-4-een-1-üül-3-metüülbut-2-enaat

                           ≥ 894 g/kg

                           3. juuni 2020

                           3. juuni 2035

                           Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse lavandulüül-3-metüülbutenaadi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                           Liikmesriik hindab kasutusviisi mis tahes laiendamist muuks kui passiivsete doseerimisseadmetega kasutamiseks, et teha kindlaks, kas kavandatav kasutusviisi laiendamine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõike 1 nõuetele ja komisjoni määruses (EL) nr 546/2011 (*1) sätestatud ühtsetele põhimõtetele.

               (*1)  Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 127).“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/653, 14. mai 2020, millega parandatakse rakendusmäärusi (EL) nr 540/2011 ja (EL) 2019/706 seoses toimeaine karvooni CASi numbriga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  15.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 152/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/653,
         14. mai 2020,
         millega parandatakse rakendusmäärusi (EL) nr 540/2011 ja (EL) 2019/706 seoses toimeaine karvooni CASi numbriga
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/706 (2) pikendati toimeaine karvooni heakskiitu ja kanti see komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisasse.

                     (2)

                     Pärast rakendusmääruse (EL) 2019/706 jõustumist täheldati viga seoses toimeaine karvooni CASi numbriga (Chemical Abstracts Number of the American Chemical Society), mis on esitatud rakendusmääruse (EL) 2019/706 lisades.

                     (3)

                     CASi number on keemilise aine kordumatu tunnus, mida kasutatakse ka taimekaitsevahendites sisalduva toimeaine puhul; seda kasutatakse viitena kemikaalidega kauplemisel ja nende reguleerimisel kogu maailmas ning see ei piirdu üksnes pestitsiidsete ainetega. Üldnimetust ja tunnuskoodi käsitlevas veerus on ekslikult märgitud „Karvoon 244–16-8“. See tuleks asendada tekstiga „Karvoon 2244-16-8“.

                     (4)

                     Toimeainel karvoonil on mitu CASi numbrit. Siiski on taimekaitsevahendina heaks kiidetud ainult üks. Toimeainete kasutamist lubavates liidu rakendusaktides nimetatud CASi numbrid võetakse üle rahvusvahelistesse andmebaasidesse ning viiteid kasutatakse taimekaitsevahenditele lubade andmiseks liikmesriikides ja väljaspool liitu. CASi number 244-16-8 ei vasta ühelegi olemasolevale registreeritud keemilisele ainele; seega ei saaks toimeainet taimekaitsevahendite heakskiitmise eesmärgil nõuetekohaselt identifitseerida. Kuna kemikaalide käitlemisel ja nendega kauplemisel võib tekkida segadus aine identifitseerimisel, on vaja CASi number parandada rakendusmääruse (EL) 2019/706 lisades ja sellest tulenevalt rakendusmääruses (EL) nr 540/2011.

                     (5)

                     Selguse huvides on asjakohane asendada rakendusmääruse (EL) 2019/706 I lisa ja rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas vastav kanne 135.

                     (6)

                     Ettevõtjate ja täitevasutuste jaoks loodava selguse ja õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2019/706 parandus
            Rakendusmääruse (EL) 2019/706 I lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 parandus
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/706, millega pikendatakse toimeaine karvooni heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 120, 8.5.2019, lk 11).

            (3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            I LISA
            Rakendusmääruse (EL) 2019/706 I lisa asendatakse järgmisega:

                           „Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

                           IUPACi nimetus

                           Puhtus  (1)

                           Heakskiitmise kuupäev

                           Heakskiidu aegumine

                           Erisätted

                           Karvoon
                           2244-16-8 (D-karvoon = S-karvoon = (+)-karvoon)
                           Karvoon: 602
                           D-karvoon: määramata

                           (S)-5-isopropenüül-2-metüültsükloheks-2-een-1-oon
                           või
                           (S)-p-menta-6,8-dieen-2-oon

                           923 g D-karvooni kg kohta

                           1. august 2019

                           31. juuli 2034

                           Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse karvooni kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                           Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                       —

                                       käitlejate kaitsele ja selle tagamisele, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid.

                                 Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist. Eelkõige tuleks arvesse võtta vajalikku ajavahemikku enne hoiuruumidesse sisenemist karvooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise järel.
                           Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile järgmise kinnitava teabe:

                                       —

                                       veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinnavett võetakse joogiveeks.

                                 Taotleja esitab selle teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.“

               (1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimisandmed ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.

            II LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osas asendatakse karvooni käsitlev kanne 135 järgmise kandega:

                           Number

                           Üldnimetus, tunnuskoodid

                           IUPACi nimetus

                           Puhtus  (1)

                           Heakskiitmine

                           Heakskiitmise aegumine

                           Erisätted

                           „135

                           Karvoon
                           2244-16-8 (D-karvoon = S-karvoon = (+)-karvoon)
                           Karvoon: 602
                           D-karvoon: määramata

                           (S)-5-isopropenüül-2-metüültsükloheks-2-een-1-oon
                           või
                           (S)-p-menta-6,8-dieen-2-oon

                           923 g D-karvooni kg kohta

                           1. august 2019

                           31. juuli 2034

                           Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse karvooni kohta koostatud pikendamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                           Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                       —

                                       käitlejate kaitsele ja selle tagamisele, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid.

                                 Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist. Eelkõige tuleks arvesse võtta vajalikku ajavahemikku enne hoiuruumidesse sisenemist karvooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise järel.
                           Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile järgmise kinnitava teabe:

                                       —

                                       veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevate jääkide omadustele, kui pinnavett võetakse joogiveeks.

                                 Taotleja esitab selle teabe hiljemalt kuupäevaks, mil täitub kaks aastat kuupäevast, mil komisjon avaldab juhenddokumendi, milles käsitletakse pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele veetöötlemisprotsesside tulemusena avalduva mõju hindamist.“

               (1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimisandmed ja toimeaine omadused on esitatud pikendamisaruandes.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/658, 15. mai 2020, millega muudetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõike 4 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
                  18.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 155/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/658,
         15. mai 2020,
         millega muudetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõike 4 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 19,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) (edaspidi „algne määrus“) kehtestas komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“). Tollimaksud olid vahemikus 6,9 % –9,5 %.

                     (2)

                     Pärast kõigi eksportivate tootjate subsideerimist käsitlevat osalist vahepealset läbivaatamist otsustas komisjon 4. juunil 2018 säilitada algselt kehtestatud meetmed (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823 (3)). Komisjon leidis, et forellikasvatajatele antavaid subsiidiume käsitlevate Türgi õigusaktide muutmine, mis oli läbivaatamise aluseks, ei õigustanud tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamist kõigi Türgi forellikasvatajate puhul. Siiski täheldati, et seadusemuudatuse mõju oli äriühingu tasandil erinev ja sõltus iga äriühingu konkreetsest olukorrast (4).

               1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

                     (3)

                     5. juunil 2018 esitas üks Türgi eksportiv tootja, Kiliçi kontserni kuuluv „BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ“ (edaspidi „taotluse esitaja“) taotluse osalise vahepealse läbivaatamise kohta, mis piirduks temaga seotud subsideerimise uurimisega.

                     (4)

                     Taotluse esitaja väitis, et subsideerimisega seotud asjaolud Türgis, millel põhinevad tema suhtes kehtivad meetmed, on muutunud ning et muutused on taotluse esitaja puhul püsivad.

               1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

                     (5)

                     Olles pärast liikmesriikide teavitamist otsustanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamise põhjendamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 22. mail 2019. aastalEuroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) (5) teada, et algatatakse osaline vahepealne läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 1, mis piirdub taotluse esitajaga seotud subsiidiumi uurimisega.

               1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                     (6)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018.

               1.5.   Huvitatud isikud

                     (7)

                     Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Lisaks teavitas ta eraldi taotluse esitajat, liidu tootmisharu (tootjate ühendus) ja Türgi ametiasutusi osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest.

                     (8)

                     Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

                     (9)

                     Oma seisukoha esitas Taani Vesiviljelusliit (edaspidi „DAO“), kes esindas algses uurimises kaebuse esitajat. Ta oli seisukohal, et Türgi ametivõimude poolt õigusraamistikus tehtud muudatusi ei saa pidada püsivaks ning et forellikasvatajatele, sealhulgas taotluse esitajale makstavad subsiidiumid on endiselt suured. Samuti leidis ta, et taotluse esitaja ei saa komisjonilt taotleda oma subsiidiumimäära läbivaatamist üksnes Türgi liiri odavnemise põhjal ning et komisjon peaks võtma arvesse muid forellikasvatajate suhtes kohaldatavaid subsiidiumikavasid, millest taotluse esitaja võib kasu saada. DAO leidis, et komisjon peaks arvesse võtma ka muid tegureid, näiteks asjaolu, et Türgi impordihinnad lõid liidu hinnad märkimisväärselt alla.

                     (10)

                     Komisjon tuletas meelde, et vahepealse läbivaatamise taotlus ei põhinenud üksnes Türgi liiri odavnemisel, nagu DAO väitis. Läbivaatamistaotluse peamine põhjus oli pigem väide, et pärast Türgis 2016. aastal tehtud seadusemuudatust vähenesid taotluse esitajale antud subsiidiumid. Teiseks märkis komisjon, et läbivaatamine piirdub taotluse esitajat puudutava subsideerimise taseme hindamisega. Hindade allalöömise taset (mis oli seotud liidu tootmisharule tekitatud kahju hindamisega) käesolevas läbivaatamises ei käsitleta. Sellest tulenevalt hindas komisjon taotluse esitajaga seotud subsiidiumide taset ning põhjendustes 30–57 välja toodud muutuste püsivust.

                     (11)

                     Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist kordas DAO oma seisukohta, et valuuta odavnemist ei saa pidada püsivaks muutuseks ning et komisjon oleks pidanud kaaluma, kui palju aitas odavnemine kaasa subsideerimise taseme arengule.

                     (12)

                     Komisjon nõustus, et alates esialgsest uurimisest on Türgi valuuta vahetuskurss kõikunud ning seega ei saa vahetuskursi kõikumist pidada püsivaks muutuseks. Ta ei nõustunud aga DAO väitega, et ta oleks pidanud võtma võrdlusaluseks algse uurimise vahetuskursi, et hinnata selle kõikumise mõju subsiidiumisumma arvutamisele Kuigi valuutakursi kõikumised mõjutavad paratamatult taotleja uue subsiidiumisumma arvutamist, on ümberarvutamise põhjuseks 2016. aasta seadusemuudatuse mõju taotluse esitajale. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               1.6.   Küsimustik ja kontrollkäik

                     (13)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata otsetoetuskava rakendamise õiguslike muudatuste mõju taotluse esitajale.

                     (14)

                     Komisjon saatis taotluse esitajale (sealhulgas seotud äriühingutele) ja Türgi ametiasutustele küsimustiku. Neilt kõikidelt saadi täielikud vastused küsimustikule. Komisjon kontrollis küsimustiku vastustes esitatud teavet taotluse esitaja valdustes.

               1.7.   Avalikustamine

                     (15)

                     Komisjon teavitas 27. veebruaril 2020 kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku taotluse esitaja suhtes kohaldatava tollimaksumäära muutmiseks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkuseid 12. märtsiks 2020 ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane. Pärast avalikustamist kuulas komisjon 12. märtsil 2020 taotluse esitaja ära.

                     (16)

                     Pärast seda, kui komisjon oli hinnanud huvitatud isikute poolt pärast avalikustamist esitatud märkusi, tegi komisjon 3. aprillil 2020 täiendava avalikustamise. Ta teavitas kõiki huvitatud isikuid oma kavatsusest muuta taotluse esitaja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära, mis oli esialgses üldises avalikustamisdokumendis välja pakutud. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uute faktide ja kaalutluste koha märkuseid 8. aprilliks 2020 ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon kaalus huvitatud isikute uusi märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.

               2.   LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Läbivaatamisega seotud toode

                     (17)

                     Läbivaatamisega seotud toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):

                                 —

                                 eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

                                 —

                                 värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala:

                                 —

                                 terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

                                 —

                                 ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või

                                 —

                                 kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem,
                                 mis on pärit Türgist ja kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „läbivaatamisega seotud toode“).

                     (18)

                     Komisjon järeldas samamoodi kui algses uurimises, et liidus toodetud tooted ja Türgis toodetud tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.   UURIMISE TULEMUSED

         3.1.   Algne uurimine

                     (19)

                     Türgi forellikasvatusele antavaid subsiidiume reguleeritakse Türgi valitsuse igal aastal välja antava dekreediga. Dekreediga nähakse ette vesiviljelustootmise põhitingimused ja subsiidiumisummad Türgis. Dekreedi rakendamisega seotud menetlused ja põhimõtted määratakse üksikasjalikumalt kindlaks toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi igal aastal välja antavate teatistega.

                     (20)

                     Algses uurimises anti subsiidiume 7. märtsi 2013. aasta dekreedi nr 2013/4463 (põllumajandustoetuste kohta 2013. aastal) alusel, mis avaldati 8. aprillil 2013 ametlikus väljaandes nr 28612 (edaspidi „2013. aasta dekreet“). Dekreet oli seotud 2013. aastal kasvatatud forelliga.

                     (21)

                     Dekreedi alusel anti subsiidiume kõikidele forellikasvatajatele, kellel oli kalakasvatusüksusega seotud kehtiv tootmislitsents. Tootmislitsents võis olla seotud meres, veehoidlas või sisemaal toimuva tootmisega. Forellikasvatajal võis olla mitu tootmislitsentsi (kalakasvatusüksused) sama veehoidla või sama merepiirkonna jaoks.

                     (22)

                     Tootmine kõikide nende litsentside alusel vastas subsiidiumide saamise tingimustele järgmiste piirmäärade ulatuses: 0,65 Türgi liiri forelli kilogrammi kohta kuni 250 tonni tootmiseks aastas; 251–500-tonnise toodangu puhul said forellikasvatajad poole summast (0,325 liiri/kg); toodangu eest, mis ületas 500 tonni, subsiidiumi ei saadud.

                     (23)

                     Algsel uurimisperioodil oli taotluse esitajal 13 kalakasvatusüksust (edaspidi „kasvandused“) ja vastavalt 13 litsentsi. Ta sai toetusi 11 kalakasvatusüksuse puhul.

               3.2.   Rakendusmääruse (EL) 2018/823 järeldused

                     (24)

                     Rakendusmääruses (EL) 2018/823 hindas komisjon 2016. aasta seadusemuudatust ja selle mõju forellikasvatajate subsideerimise üldisele tasemele Türgis.

                     (25)

                     Komisjon leidis, et 2016. aastal anti forellikasvatajatele subsiidiume 2016. aastal antavaid põllumajandustoetusi käsitleva dekreedi nr 2016/8791 (6) alusel (edaspidi „2016. aasta dekreet“). Lisaks esitati vesiviljelustoetust käsitlevas teatises nr 2016/33 (7) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused.

                     (26)

                     Samal ajal kui subsiidiumisumma Türgi liiri kilogrammi kohta jäi küll 2013. aasta tasemele, jäeti 2016. aasta dekreedi uue artikliga 4.16 subsiidiumist ilma põllumajandusettevõtted, mis „paiknesid samas ministeeriumi määratud potentsiaalses piirkonnas, samas veehoidlas või samas tsoonis asuvas piirkondlikus veehoidlas“.

                     (27)

                     Juhul kui forellikasvatajal oli enam kui üks tootmislitsents (või kalakasvatusüksus) ministeeriumi määratletud samas potentsiaalses merepiirkonnas, samas veehoidlas või samades piirkondades asuvates samades veehoidlates, mis kuulusid samale isikule või samale ettevõttele/äriühingule, käsitati selle artikli kohaselt ja erinevalt algse uurimisperioodi aegsest olukorrast neid litsentse või kalakasvatusüksusi sellele äriühingule kuuluva üheainsa litsentsi või üksusena ning otsest subsiidiumi maksti vastavalt sellele tõlgendusele.

                     (28)

                     Komisjon jõudis siiski järeldusele, et see piirang ei mõjutanud oluliselt nende subsiidiumide üldist taset, mida sai suur osa forellikasvatajaid Türgis tervikuna. Kuna Türgi valitsus oli kehtestanud uued subsiidiumid järgnevate aastate eelarveprognoosi põhjal, järeldas komisjon, et subsiidiumide üldine vähenemine võib olla vaid ajutine ja seda ei saa pidada püsivaks muutuseks.

                     (29)

                     Samal ajal täheldas komisjon, et mõju oli äriühingu tasandil erinev, sõltudes iga äriühingu konkreetsest tootmisolukorrast. Forelli toodavad Türgis peamiselt pereettevõtted ning see on killustunud sektor, mis koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest. Kui neil väikestel ettevõtetel on samas piirkonnas üks või mitu väikest kasvandust, jääks litsentside arv, mille alusel subsiidiumi makstakse, samaks. 2016. aastast alates oli aga äriühingutel, kellel oli vana korra kohaselt samas piirkonnas või tsoonis rohkem kui üks litsents, võimalik saada otsetoetust ainult ühe litsentsi puhul. Seega mõjutas 2016. aasta reform enamikku (väikeseid) äriühinguid vaid vähesel määral või üldse mitte, samas kui äriühinguid või äriühingute rühmasid, nagu taotluse esitaja, mõjutas muudatus tõenäoliselt oluliselt rohkem.

               3.3.   Seadusemuudatuse mõju taotluse esitajale ja muud subsiidiumid, mida taotluse esitaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sai

         3.3.1.   Taotluse esitajale makstud otsetoetused

                     (30)

                     2018. aastal oli forellikasvatajatele määratud subsiidiumide andmise aluseks dekreet nr 2018/11460 (8) põllumajandustoetuste kohta 2018. aastal (edaspidi „2018. aasta dekreet“). Lisaks esitati vesiviljelustoetust käsitlevas teatises nr 2018/24 (9) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused. Nagu algses uurimises kinnitati, kujutavad need meetmed endast tasakaalustatavaid subsiidiume (vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (10) põhjendused 61–62). Komisjon vaatas läbi taotluse esitajale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil antud subsiidiumi summa.

                     (31)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2018) oli taotluse esitajal 11 kasvandust. Kasvandused asusid kolmes eri piirkonnas. Enne seadusemuudatust oli taotluse esitajal õigus saada toetusi kõigi 11 kasvanduse puhul (vt põhjendus 22). Tulenevalt 2016. aasta seadusemuudatusest ja kooskõlas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud õigusaktidega oli tal aga õigus saada läbivaatamisega seotud toote eest subsiidiume ainult ühe kasvanduse puhul piirkonna kohta.

                     (32)

                     Seega sai taotluse esitaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsiidiume ainult 2 kasvanduse puhul 11st (11) ning seda allpool osutatud 2018. aasta dekreedis nimetatud ulatuses (võrreldes 11 kasvandusega, mille puhul tal oleks olnud õigus saada subsiidiume enne 2016. aastat kehtinud õigusaktide alusel).

                     (33)

                     Subsiidiumisummad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmised: kuni 250-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumisummaks 0,75 liiri/kg; vahemikus 250–500 tonni kaaluva toodangu puhul määrati subsiidiumisummaks 0,375 liiri/kg ning toodangu eest, mis ületas 500 tonni, (12) subsiidiume ette ei nähtud.

                     (34)

                     Järgides sama metoodikat kui esialgses uurimises, oli taotluse esitaja kogukasu oma tehistingimustes peetava kala puhul keskmine otsetoetuse summa, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ostetud kala puhul arvutati kasu Türgi ametiasutuste antud kogusubsiidiumide alusel ja jagati Türgi forellitoodangu kogumahuga. Kasu arvutamisel saadi väärtuseliseks subsiidiumimääraks 1,44 %.

                     (35)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et hea kalakasvatustava toetuskava lõpetati 2019. aastal ning seega ei peaks komisjon seda kaudse toetuse arvutamisel arvesse võtma. Taotluse esitaja väitis veel, et haldustasu, mis tuleks subsiidiumisummast maha arvata, ei olnud mitte 0,2 %, vaid 2 %.

                     (36)

                     Komisjon nõustus nende kahe väitega ja arvutas subsiidiumimäärad vastavalt ümber. Kasu arvutamisel saadi uueks väärtuseliseks subsiidiumimääraks 1,42 %.

                     (37)

                     Samuti väitis taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma ka seda, et toetuse saamise tingimused muutusid 2019. aastal. Uute tingimuste kohaselt võis kalakasvataja saada toetust 0,75 liiri/kg kuni 350 tonni toodangu kohta. Võrreldes 2018. aastaga maksimaalne kasu kalalitsentsi kohta seega vähenes. Komisjon leidis, et tema arvutused peaksid põhinema üksnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kontrollitud andmetel. Seepärast lükkas komisjon väite tagasi.

                     (38)

                     Pärast avalikustamist viitas DAO ka uutele 2019. aasta otsetoetuste andmise tingimustele. DAO sõnul võis kalakasvataja, kes toodab 250–350 tonni kala, saada 2019. aastal rohkem toetusi kui 2018. aastal. Seega palus DAO komisjonil kindlaks teha, kas taotluse esitaja sai 2019. aastal osta kala kõnealustelt kalakasvatajatelt ja saada seega kaudselt rohkem toetusi kui 2018. aastal.

                     (39)

                     Kõigepealt tuletas komisjon meelde, et 2019. aastal vähenes maksimaalne subsiidiumisumma kalalitsentsi kohta (vt põhjendus 37). Seetõttu said kalakasvatajad, kes kasvatasid rohkem kui 350 tonni forelli, ühe kalalitsentsi kohta vähem subsiidiume. Kui taotluse esitaja oleks ostnud kala nendelt kalakasvatajatelt, oleks ta seega saanud vähem subsiidiume kui 2018. aastal. Teiseks pidi kaudsete toetuste arvutamine põhinema samamoodi kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmisel subsiidiumil ostetud kala tonni kohta. See keskmine ei saa kajastada iga sellise kalakasvataja olukorda, kellelt taotluse esitaja kala ostis. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               3.3.2.   Toetus forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades

                     (40)

                     2018. aastal võtsid Türgi ametivõimud kasutusele uue toetuskava, mis on suunatud forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades. Seda kava algses uurimises ei uuritud. Toetuse tingimused ja summad on täpsustatud 2018. aasta dekreedis ja teatises nr 2018/24 (vt põhjendus 30).

                     (41)

                     Kui äriühing käitab forellihaudejaama, mis vastab teatavatele ohutuskriteeriumidele, võiks ta saada subsiidiumi 60 Türgi liiri ühiku kohta maksimaalselt 10 000 ühiku eest (maksimaalne saadav subsiidiumisumma oli 600 000 liiri aastas).

                     (42)

                     Komisjon leidis, et toetus (otsetoetuse vormis) kujutas endast forellikasvatuse subsiidiume, mis sarnanesid otsetoetustega, nimelt rahalise toetusega, millest saadi kasu vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ja artikli 3 lõikele 2. Kuna toetust anti forellikasvatajatele, järeldas komisjon, et kava on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Kasu seisnes otsetoetuste andmises forellikasvatajatele, kes vastasid toetuse saamise kriteeriumidele.

                     (43)

                     Seega järeldas komisjon, et toetust võib pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

                     (44)

                     Kontrollkäigu ajal märkis äriühingu tootmisjuht, et äriühing on investeerinud ja kavatseb ka edaspidi investeerida seadmetesse, et tal oleks ka tulevastel aastatel õigus subsiidiumi saada. Äriühingu tegevjuht ja seaduslikud esindajad lükkasid selle teabe siiski tagasi, väites, et sellise otsuse tegemiseks on vaja juhatuse liikmete heakskiitu ja et igal juhul ei olnud sellist otsust ette nähtud.

                     (45)

                     Võttes arvesse tootmisjuhi selget ja üheselt mõistetavat teavet minevikus võetud investeerimismeetmete kohta ja äriühingu esindajate vastuolulisi avaldusi kontrollkäigu ajal, pidas komisjon tõenäoliseks, et äriühing saab ka tulevikus kavast kasu, ning arvutas maksimaalse kasu, mida väljendati väärtuselise subsiidiumimäärana 0,72 %. Ta teatas pooltele oma kavatsusest üldises avalikustamisdokumendis.

                     (46)

                     Pärast avalikustamist vaidlustasid Türgi ametiasutused ja taotluse esitaja teabedokumendis väljendatud komisjoni kavatsuse kava tasakaalustada. Nad väitsid, et taotluse esitaja ei vastanud kava alusel toetuse saamise tingimustele ja ta ei olnud esitanud valitsusele kava kohta ühtegi taotlust. Valitsus ei olnud taotluse esitajale teinud kava alusel väljamakseid ei 2018. ega 2019. aastal. Türgi valitsus juhtis tähelepanu ka sellele, et kava kohaldamise kestus on igal juhul vaid kolm aastat.

                     (47)

                     Lisaks esitas taotluse esitaja 23. märtsil 2020 ametliku kirja, et lükata ümber komisjoni kahtlused selle kohta, kas on tõenäoline, et ta võiks tulevikus kava alusel toetust saada. Taotluse esitaja võttis kohustuse mitte teha enne 2025. aastat ühtegi investeeringut, mis aitaks tal täita kava alusel toetuse saamise tingimused. Peale selle, kui investeering tehakse 2025. aastal või pärast seda, ei esita ükski Kiliçi kontserniga seotud äriühing selle kava alusel taotlust.

                     (48)

                     Pärast seda, kui taotluse esitaja oli kirja esitanud, väitis DAO, et see oli enda loodud tõend, mida komisjon ei peaks arvesse võtma. Lisaks väitis ta, et taotluse esitaja ei võtnud kohustusi seoses teiste subsiidiumikavadega.

                     (49)

                     Eespool esitatud faktide põhjal hindas komisjon uuesti, kas on tõenäoline, et taotluse esitaja saab tulevikus kava alusel toetust. Valitsuse märkused andsid komisjonile kinnitust, et taotluse esitaja ei vastanud kava alusel toetuse saamise tingimustele ega olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega 2019. aastal ühtegi taotlust esitanud. Lisaks võttis komisjon teadmiseks äriühingu 23. märtsi 2020. aasta kirja, milles teatati, et ta ei täida kava alusel toetuse saamise tingimusi enne 2025. aastat. Mis puudutab DAO argumenti, et kiri oli enda loodud tõend, mis saabus alles pärast avalikustamist, leidis komisjon, et kiri esitati avalikustamise ajal, st taotluse esitaja õiguste kasutamiseks õigel ajal ning seega ei saa selle sisu tähelepanuta jätta. Lisaks on komisjonil kohustus kõiki märkusi põhjalikult hinnata, et mitte kahjustada avalikustamise eesmärki. Kiri sisaldab taotluse esitaja kindlat kohustust ja on seotud hinnanguga selle kohta, kui tõenäoline on, et tulevikus saadakse selle kava alusel toetust. Seetõttu ei oma asjaolu, et kirjas ei mainita muid subsiidiumikavasid, tähtsust. Seda arvesse võttes otsustas komisjon seda kava mitte tasakaalustada.

                     (50)

                     Pärast täiendavat avalikustamist kordas DAO, et komisjonil on kohustus võtta arvesse uurimisperioodile järgneva perioodiga seotud tegureid ning et komisjon oleks pidanud kinnitama oma esialgse hinnangu ja võtma toetust arvutustes arvesse. DAO vaidlustas eelkõige komisjoni otsuse käsitada taotluse esitaja kirja usaldusväärse tõendina. Ta väitis, et juhatuse otsus ei ole siduv ja seda võib igal ajal muuta. Ta oli seisukohal, et sellega rikuti üldist õiguspõhimõtet, mille kohaselt ei tohiks äriühingul olla õigust esitada enda kasuks tõendeid, et vastustada kontrollkäigul saadud teavet minevikus tehtud investeerimisstrateegiate kohta.

                     (51)

                     Komisjon leidis, et otsus kava mitte tasakaalustada ei põhinenud üksnes taotluse esitaja kinnituskirjal, vaid ka muudel faktilistel tõenditel, näiteks valitsuselt saadud teabel selle kohta, et taotluse esitaja ei olnud toetust taotlenud ega vastanud kava alusel toetuse saamise tingimustele. Komisjon kordas oma kohustust hinnata kogu teavet ja tõendeid, mis ta on pärast avalikustamist saanud, ning sellega seoses ei olnud asjaolu, et taotluse esitaja võttis sel eesmärgil kohustuse, otsustava tähtsusega selle hindamisel, kui tõenäoline on, et taotluse esitaja saab tulevikus kava alusel toetust. Lisaks tuletas komisjon meelde, et taotluse esitaja ei olnud vaieldamatult teinud kõiki vajalikke investeeringuid selleks, et täita kava alusel toetuse saamise tingimused. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (52)

                     Kuna forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades saadava toetuse tasakaalustamise küsimus oli muutunud ebaoluliseks, ei käsitlenud komisjon DAO märkusi selle kava alusel saadava tulevase toetuse korrektse arvutamise kohta.

               3.3.3.   Subsideeritud laenud

                     (53)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sai taotluse esitaja käibekapitali rahastamiseks kuus sooduslaenu. Laenud andis Türgi Vabariigi Põllumajanduspank (Türkiye Cumhurriyetti Ziraat bankasi või „Ziraat Bankasi“) konkreetselt põllumajandustootmisega seotud laenudeks ja Türk Eximbank (13) eksporditegevusega seotud laenudeks. Kooskõlas algse uurimise järeldustega (14) ja kuna ei esitatud tõendeid olukorra muutumise kohta, järeldas komisjon, et mõlemad pangad rakendavad riigi poliitikat ja on alusmääruse tähenduses avalik-õiguslikud asutused.

                     (54)

                     Asjaomane õiguslik alus oli dekreet 2018/11188 (Ziraat panga madala intressiga investeerimis- ja tegevuslaen põllumajanduslikuks tootmiseks) ja Türk Eximbanki rediskonteerimise programm (15).

                     (55)

                     Taotluse esitaja saadav kasu seisnes selles, et tema suhtes kohaldati madalamaid intressimäärasid kui turul tavapärane. Komisjon jaotas rediskonteerimise programmiga seotud kasu eksportmüügile, samas kui ülejäänud kontserni kogutoodangule antud subsideeritud laenud jaotati kogumüügile. Kuuest laenust saadud kogukasu väärtuseliseks subsiidiumimääraks saadi 0,15 %.

                     (56)

                     Pärast avalikustamist väitis taotluse esitaja, et ühe vaidlusaluse laenu puhul pidi ta maksma vahendustasu, samal ajal kui võrdluslaen oli vahendustasuta. Ta väitis, et komisjon oleks pidanud saadavat kasu vastavalt vähendama. Komisjon leidis, et õiglase võrdluse huvides tuleb arvutustes võrrelda ainult tegeliku ja võrdluslaenu intressimäärasid ilma mis tahes muude pangatasudeta. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (57)

                     Lisaks vaidlustas taotluse esitaja asjaolu, et komisjon kasutas sama võrdlusalust selleks, et teha kindlaks kahest eri ajavahemikel antud tasakaalustatavast laenust saadav kasu. Veel väitis ta, et ühe vaidlusaluse laenu intressimäär määrati kindlaks igakuiselt (mitte aastapõhiselt) ning seega oli taotluse esitaja makstav intressimäär võrdne turuintressimääraga. Komisjon nõustus mõlema väitega. Nende laenude uueks väärtuseliseks subsiidiumimääraks saadi 0,13 %.

               3.4.   Taotluse esitaja suhtes kohaldatavad uued tasakaalustavad määrad

                     (58)

                     Taotluse esitaja kogukasu väärtuseliseks subsiidiumimääraks saadi 1,55 %.

                                 Otsetoetus

                                 1,42 %

                                 Subsideeritud laenud

                                 0,13 %

                                    Kokku

                                    1,55 %

                     (59)

                     Eespool esitatud järeldused on seotud taotluse esitaja konkreetse olukorraga ega mõjuta seega algse määruse lisas loetletud äriühingute subsiidiumimäärade taset.

                     (60)

                     Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist väitsid Türgi ametiasutused, et komisjon oleks pidanud ümber arvutama ka „kõigi teiste äriühingute“ subsiidiumimäära. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Ta kordas, et osaline vahepealne läbivaatamine ja järeldused subsiidiumide taseme märkimisväärse languse kohta olid seotud ainult taotluse esitajaga. Komisjon tuletas samuti meelde, et kõigi teiste Türgi forellikasvatajate kohta tehtud järeldused jäid samaks. Sellega seoses märkis komisjon veel, et vastavalt algatamisteates (punkt 5) märgitule võib huvitatud isik, kes leiab, et tema suhtes kohaldatavate meetmete läbivaatamine on põhjendatud, taotleda läbivaatamist vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 19.

                     (61)

                     Pärast avalikustamist väitsid Türgi ametiasutused, et kuna komisjon ei võtnud arvesse kasu, mida saadakse subsiidiumikava raames, mis on ette nähtud forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades, oleks kogu väärtuseline subsiidiumimäär pidanud olema minimaalne. Ta kordas seda väidet pärast täiendavat avalikustamist. Komisjon tuletas meelde, et miinimumtase on 1 %, kuid arenguriikide puhul 2 %. Ta tuletas ka meelde, et artikli 14 lõike 5 kohaldamisel peetakse riiki arenguriigiks, kui see on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1)) II lisas (16). Kuna Türgi ei ole kantud kõnealuse määruse alusel abikõlblike riikide nimekirja, lükkas komisjon väite tagasi.

               3.5.   Asjaolude oluline muutus ja seadusemuudatuse püsivus

                     (62)

                     Eespool nimetatud järeldused taotluse esitaja konkreetse olukorra kohta kinnitasid rakendusmääruse (EL) 2018/823 järeldusi, mis on kokku võetud põhjendustes 24–29. Kuigi kõnealuses määruses hinnati kõigi Türgi forellikasvatajate üldist olukorda (st keskmise forellikasvataja olukorda), jõuti selles ka järeldusele, et pärast 2016. aasta seadusemuudatust said mõned forellikasvatajad oluliselt vähem subsiidiume (rakendusmääruse (EL) 2018/823 põhjendus 49).

                     (63)

                     Komisjon järeldas, et sama kehtib ka taotluse esitaja puhul. Kõigepealt tegi ta kindlaks, et uuesti arvutatud väärtuseline subsiidiumimäär 1,55 % oli märkimisväärselt madalam kui algses uurimises kindlaks määratud määr 9,5 %.

                     (64)

                     Teiseks ei saanud taotluse esitaja kasutada paljusid teisi subsiidiumikavasid, et kompenseerida täielikult otsetoetuste vähenemist (17).

                     (65)

                     Lisaks tehti 2016. aastal seadusemuudatus, mis viis kalakasvanduste arvu vähenemiseni, ning see jäi kehtima läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2018) ja 2019. aastal, (18) st et see kehtib juba 4 aastat. Türgi valitsus ei ole komisjonile teatanud plaanidest taastada enne 2016. aastat kehtinud toetuse saamise tingimused. Seepärast käsitas komisjon 2016. aastal tehtud muutust püsiva muutusena alusmääruse artikli 19 lõike 4 tähenduses.

                     (66)

                     Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist vaidlustas DAO komisjoni järelduse, et taotluse esitajale antavate subsiidiumide vähenemine on püsiv. Tema arvates oleks komisjon pidanud hindama subsideerimissüsteemi püsivust tervikuna, mitte keskenduma ainult 2016. aastal ühes subsiidiumikavas tehtud muudatusele. Lisaks väitis DAO, et pärast 2016. aastat võtsid Türgi ametiasutused kasutusele uusi subsiidiumikavasid, et kompenseerida 2016. aasta muudatusest tulenevat subsideerimise vähenemist, nimelt suletud tootmissüsteemi subsiidiumid, subsiidiumid üle 1 kg kaaluva forelli eest, subsiidiumid hea kalakasvatustava eest ja subsiidiumid kala märgistamise eest. DAO väitis ka, et komisjon ei võtnud uute abikõlblikkuse tingimuste arvutamisel arvesse forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades saadavat toetust ja saadava maksimumsumma suurenemist 2019. aastal. Lisaks leidis DAO, et kui taotluse esitaja teeb toetuse saamiseks investeeringuid, siis teeks ta need valitsuse subsideeritud laenuga.

                     (67)

                     Nagu eespool selgitatud, ei hinnanud komisjon üksnes 2016. aasta seadusemuudatuse mõju taotluse esitajale, vaid ka mis tahes uut subsiidiumikava, millest taotluse esitaja võib läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja pärast seda kasu saada. Ta leidis, et taotluse esitaja ei vastanud suletud tootmissüsteemi eest toetuse saamise tingimustele, kuna ta kasvatab forelli veehoidlates ja mitte suletud süsteemis, mis vastaks abikõlblikkuse tingimustele. Komisjon leidis ka, et kala märgistamise ja hea kalakasvatustava toetused lõpetati vastavalt 2018. ja 2019. aastal. Lisaks leidis komisjon ja kontrollis üle, et üle 1 kg kaaluva forelli eest makstava subsiidiumiga toetatakse üle 1,2 kg kaaluva forelli kasvatamist, mis ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla. Nagu selgitatud põhjendustes 40–52, ei saanud taotluse esitaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toetust kala aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades ning ei olnud tõenäoline, et taotluse esitaja saaks sellist toetust enne 2025. aastat. Võttes arvesse uue teabe uuesti hindamist, nagu on selgitatud põhjendustes 46–47, järeldas komisjon, et taotluse esitaja ei saa tulevikus toetust subsiidiumikava raames, mis on ette nähtud forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades.

                     (68)

                     Komisjon leidis ka, et väide, et taotluse esitaja rahastab uusi seadmeid subsideeritud laenust, põhineb pigem võimalusel, mitte konkreetsetel tõenditel. Seega lükkab komisjon kõnealuse väite tagasi.

                     (69)

                     Eeltoodu põhjal väitis komisjon, et vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 4 ja eespool esitatud järeldustele on subsideerimisega seotud asjaolud märkimisväärselt muutunud ning otsetoetuste vähenemine on taotluse esitaja puhul püsiv.

               3.6.   Järeldus

                     (70)

                     Eespool esitatust järeldub, et taotluse esitaja suhtes kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu tuleks muuta vastavalt punktile 3.4.

                     (71)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (19) artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2015/309 artikli 1 lõiget 2 muudetakse taotluse esitaja osas järgmiselt:

                        Äriühing

                        Tasakaalustav tollimaks

                        TARICi lisakood

                        BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

                        1,5 %

                        B965

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 15. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  Komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 56, 27.2.2015, lk 12).

            (3)  Komisjoni 4. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/823, millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 139, 5.6.2018, lk 14).

            (4)  Rakendusmääruse (EL) 2018/823 põhjendus 49.

            (5)  Teade teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 176, 22.5.2019, lk 24).

            (6)  Türgi 25. aprilli 2016. aasta dekreet nr 2016/8791 põllumajandussubsiidiumide kohta 2016. aastal (rakendati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2016).

            (7)  Teatis pealkirjaga „Teatis põllumajandustoetuse kohta“ nr 2016/33, mis käsitleb dekreedi nr 2016/8791 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 3. augustil 2016.

            (8)  Türgi 2. veebruari 2018. aasta dekreet nr 2018/11460 põllumajandussubsiidiumide kohta 2018. aastal (rakendati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2018).

            (9)  Teatis põllumajandustoetuse kohta nr 2018/24, mis käsitleb dekreedi nr 2018/11460 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 29. mail 2018.

            (10)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1195/2014, millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1).

            (11)  Ühes piirkonnas kasvatas taotluse esitaja üle 1,2 kg kaaluvat forelli (toode, mida uurimine ei puudutanud) ning ta ei kasutanud seda kasvandust vaatlusaluse tootega hõlmatud forelli kasvatamiseks. Seepärast sai ta toetust 3 abikõlblikust piirkonnast 2 puhul.

            (12)  Piirmäärad kehtestati 2017. aastal vastu võetud õigusaktidega.

            (13)  Kava võib rakendada Türk Eximbank otse või koos erapankadega.

            (14)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 põhjendused 67 ja 69.

            (15)  Üksikasjad on esitatud rakenduspõhimõtetes ja ringkirjas, mis käsitleb ekspordi- ja välisvaluutateenuste tagasimaksekrediiti (rediskonteerimise programm).

            (16)  Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsuse 2014/918/EL (millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Indiast ja Vietnamist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus) (ELT L 360, 17.12.2014, lk 65) põhjendus 76, joonealune märkus nr 3.

            (17)  Nagu on selgitatud põhjendustes 32–41, suurendas forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades saadav toetus ja subsideeritud laenudest saadav kasu Kiliçi kontserni subsiidiumimäära ainult 0,72 % ning seega ei kompenseerinud see otsetoetuste vähenemist.

            (18)  2019. aastal oli maksimaalne subsiidiumisumma litsentsi kohta 0,75 liiri/kg maksimaalselt 350 000 kg eest. Võrreldes 2018. aastaga tähendas see ühe kalalitsentsi kohta saadava maksimaalse kogusumma vähenemist.

            (19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1256, 23. juuli 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 2015/943 (kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast) seoses selle kohaldamisaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  24.7.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 196/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1256,
         23. juuli 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 2015/943 (kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast) seoses selle kohaldamisaja pikendamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud üldpõhimõtted toidu ja toidu ohutuse kohta nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. Määruses on sätestatud kiireloomulised meetmed, mida komisjon võtab juhul, kui on tõendeid, et mõnest kolmandast riigist imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste tervist.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/943 (2) peatati Nigeeriast pärit CN-koodi 0713 39 00 alla kuuluvate kuivatatud ubade importimine liitu, sest on esinenud palju juhtumeid, kus loata toimeaine diklorofossiga saastatus ületab suurel määral Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud esialgse akuutse standarddoosi. Oodates, et Nigeeria hakkaks rakendama asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid, tuli keeldu kohaldada 30. juunini 2016.

                     (3)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2016/874 (3) pikendati meetmeid, millega peatati kuivatatud ubade import Nigeeriast kuni 30. juunini 2019 ja kohaldati neid veel kahe CN-koodi suhtes (0713 35 00 ja 0713 90 00), kuna Nigeeriast imporditud kuivatatud ubades esines jätkuvalt diklorofossi ja lühikese aja jooksul ei olnud võimalik saavutada kooskõla liidu toidualaste õigusnormide nõuetega pestitsiidide jääkide suhtes.

                     (4)

                     Nigeeria esitas 2018. aasta veebruaris uue tegevuskava ja kinnitas, et tema eesmärk on eelkõige kontrollida ja ühtlustada nõudeid kuivatatud ubade kohta, tugevdada õiguslikku ja regulatiivset keskkonda ning luua tingimused kuivatatud ubade kvaliteetseks tootmiseks. Komisjoni arusaama kohaselt ei ole Nigeeria siiski kõnealust tegevuskava veel rakendanud ega ole selle rakendamiseks eelarvelisi vahendeid eraldanud. Integreeritud kahjuritõrje ja pestitsiidide jääkide piirnormide koha pealt ei ole Nigeeria tegevuskava rakendamine veel sellises etapis, mis võimaldaks teha järeldust, et liidu nõuded pestitsiidide jääkide kohta kuivatatud ubades on täidetud.

                     (5)

                     Seepärast tuleks impordi peatamise meetmeid pikendada veel kolme aasta võrra, et Nigeeria saaks rakendada asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid ning esitada nõutavad tagatised.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2015/943 artikkel 5 asendatakse järgmisega:

                  „Artikkel 5
                  Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
                  Määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2022.“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 23. juuli 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

            (2)  Komisjoni 18. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/943 kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast, ja määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa muutmise kohta (ELT L 154, 19.6.2015, lk 8).

            (3)  Komisjoni 1. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/874, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/943 kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast (ELT L 145, 2.6.2016, lk 18).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1683, 2. oktoober 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Crème d’Isigny (KPN)]

text:
                  9.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 258/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1683,
         2. oktoober 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Crème d’Isigny“ (KPN)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Crème d’Isigny“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab nimetuse „Crème d’Isigny“ muutmist nimetuseks „Crème d’Isigny“/„Crème fraîche d’Isigny“.

                     (2)

                     Prantsuse ametiasutused teatasid 16. oktoobri 2017. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 12. septembri 2017. aasta korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetustega „Beurre d’Isigny“ ja „Crème d’Isigny“ seotud muudatusi (avaldatud Prantsuse Vabariigi ametlikus teatajas 20. septembril 2017) on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohane üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2022 kehtestatud kümnele ettevõtjale, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. 26. septembri 2018. aasta kirjaga edastasid samad ametiasutused 30. augusti 2018. aasta uue korralduse, millega muudeti 12. septembri 2017. aasta korraldust ja milles olid esitatud kõnealuste ettevõtjate nimed. Kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Crème d’Isigny“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, esitasid riikliku vastuväite esitamise menetluse raames vastuväited. Kuus ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Igal lüpsilehmal peab olema vähemalt 35 aari rohumaad (looduslik, ajutine või aastaselt kasutatav), millest vähemalt 20 aari on sobiv karjatamiseks või vähemalt 10 aari sobiv karjatamiseks koos lisasööda andmisega“. Asjaomased ettevõtjad on järgmised: GAEC des normandes (SIRET: 38531072700016), GAEC des Quesnel (SIRET: 41022988100011), GAEC du chalet (SIRET: 34005162200017), GAEC de la cour des mares (SIRET: 34897314000026), GAEC du hameau (SIRET: 38259121200016) ja GAEC du petit flot (SIRET: 43783781800016). Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Värske või sileeritud rohi moodustab vähemalt 40 % (arvestatuna kuivaines) söödaratsioonist keskmiselt seitse kuud kestva karjatamise vältel“. Asjaomased ettevõtjad on järgmised: EARL des clôtures (SIRET: 51075733900013) ja GAEC du Clos Roset (SIRET: 48310227300016). Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Kuivaines arvestatuna ei või selle osakaal (värske või sileeritud rohi) päevases söödaratsioonis olla ülejäänud aasta (väljaspool karjatamisperioodi) jooksul väiksem kui 20 %.“ Asjaomased ettevõtjad on järgmised: GAEC de la Ronchette (SIRET: 49754563200018) ja GAEC du Village Culot.

                     (3)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (4)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Crème d’Isigny“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Artiklist 1 tuleneva kaitse rakendamisel kohaldatakse üleminekuperioodi, mille Prantsusmaa on vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikele 4 andnud kõnealuse artikli tingimustele vastavatele ettevõtjatele kooskõlas 12. septembri 2017. aasta ja 30. augusti 2018. aasta korraldustega (milles käsitletakse kaitstud päritolunimetustega toodete „Beurre d’Isigny“ ja „Crème d’Isigny“ tootespetsifikaatide muudatusi, ning mis on avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas vastavalt 20. septembril 2017 ja 6. septembril 2018).

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 2. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

               Phil HOGAN

                  komisjoni liige

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1107/96 geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

            (3)  ELT C 176, 22.5.2019, lk 7.


title: Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2019/1685, 4. oktoober 2019, millega määratakse Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskus kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade jaoks (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  9.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 258/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1685,
         4. oktoober 2019,
         millega määratakse Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskus kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade jaoks
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 95 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/329 (2) määrati Wageningen Livestock Research’i juhitav konsortsium, kuhu kuuluvad ka Aarhusi ülikool ja Friedrich-Loeffler-Institut, Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuseks, mille ülesandeks on määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktis f nimetatud loomade heaolunõuete valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide võetavate horisontaalmeetmete toetamine. Vastavalt Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuse mitmeaastases tööprogrammis sätestatud ülesannetele keskendub Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuse tegevus sigade heaolule.

                     (2)

                     Komisjon viis kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikliga 95 läbi avaliku valikumenetluse, et valida välja ja määrata teine Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskus, kes peaks toetama komisjoni ja liikmesriikide horisontaalmeetmeid, mis on seotud kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade heaolunõudeid käsitlevate eeskirjade kohaldamisega.

                     (3)

                     Avaliku valikumenetluse jaoks ametisse nimetatud hindamis- ja valikukomitee jõudis järeldusele, et konsortsium, mida juhib Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Prantsusmaa) ning kuhu kuuluvad ka Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Hispaania), Aarhusi ülikool – Institut for Husdyrvidenskab (Taani) ja Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itaalia), vastab määruse (EL) 2017/625 artikli 95 lõikes 3 sätestatud nõuetele ning võiks vastutada kõnealuse määruse artiklis 96 sätestatud ülesannete täitmise eest seoses kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomadega.

                     (4)

                     Seepärast tuleks kõnealune konsortsium määrata Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuseks seoses kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomadega, kes vastutab tugiülesannete täitmise eest, kui need on hõlmatud Euroopa Liidu referentkeskuste ühe- või mitmeaastaste tööprogrammidega. Ühe- või mitmeaastased tööprogrammid tuleb koostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (3) artikli 36 kohaselt komisjoni vastu võetud asjaomaste tööprogrammide eesmärkide ja prioriteetidega.

                     (5)

                     Määruse (EL) 2017/625 artiklis 95 on sätestatud, et Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuste määramine on ajaliselt piiratud või seda vaadatakse korrapäraselt läbi. Seetõttu tuleb Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuse kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade jaoks määramine vaadata läbi iga viie aasta järel.

                     (6)

                     Määratud Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskusele kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade jaoks tuleb anda piisavalt aega, et ta saaks valmistada ette oma tööprogrammi järgmiseks eelarveperioodiks. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskuseks, kes vastutab komisjoni ja liikmesriikide poolt kodulindude ja muude põllumajanduse väikeloomade heaolunõuete valdkonnas võetavate horisontaalmeetmete toetamise eest, määratakse järgmine konsortsium:

                           Nimi:

                           :

                           konsortsium, mida juhib Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Prantsusmaa) ning kuhu kuuluvad ka Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Hispaania), Aarhusi ülikool – Institut for Husdyrvidenskab (Taani) ja Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itaalia)

                           Aadress:

                           :

                                       14 rue Pierre et Marie Curie

                                       94701 Maisons-Alfort Cedex

                                       PRANTSUSMAA

               2.   Määramine vaadatakse läbi iga viie aasta järel alates käesoleva määruse kohaldamise päevast.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 4. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

            (2)  Komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/329, millega määratakse Euroopa Liidu loomade heaolu referentkeskus (ELT L 63, 6.3.2018, lk 13).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).