title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/379, 5. märts 2020, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks

text:
                  6.3.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 69/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/379,
         5. märts 2020,
         millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 12 ja artikli 24 lõiget 1,
         olles konsulteerinud liikmesriikidega
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Algatamine

                     (1)

                     7. juunil 2019. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise Egiptusest (edaspidi „asjaomane riik“) pärit klaasfilamentkiust toodete Euroopa Liitu impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

                     (2)

                     Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 24. aprillil 2019. aastal Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „APFE“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust. Kaebust toetasid tootjad, kelle toodang moodustab 71 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust.

                     (3)

                     Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Egiptuse valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Egiptuse valitsust osalema konsultatsioonidel kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Egiptuse valitsus lükkas kutse osaleda konsultatsioonidel tagasi, mis jäeti seetõttu ära, kuid esitas kaks uurimise algatamist käsitlevat märkust, millest ühe enne algatamisteate avaldamist ja teise pärast seda.

                     (4)

                     Komisjon algatas 3. mail 2019 eraldiseisva dumpinguvastase uurimise Egiptusest ja Bahreinist pärit samade klaasfilamentkiust toodete liitu importimise suhtes (3). Komisjon teavitas 12. detsembril 2019 kõiki huvitatud isikuid, et uurimine jätkub ilma ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse kehtestamata.

                     (5)

                     Egiptuse valitsus väitis enne uurimise algatamist, et kaebus ei sisaldanud piisavalt tõendeid subsideerimise või kahju kohta, et põhjendada menetluse algatamist. Tema märkusi subsideerimise kohta käsitleti tõendusmaterjali piisavust käsitlevas märgukirjas, mis lisati avatud toimikusse, ning märkusi kahju kohta käsitletakse allpool.

                     (6)

                     Algatamise järel esitas Egiptuse valitsus komisjonile täiendavaid märkusi, milles märgiti taas ära subsiidiumi käsitlevad märkused, kuid esitati ka kaebuses ära märgitud väited Egiptusest pärit impordi põhjustatud kahju kohta.

                     (7)

                     Egiptuse valitsus analüüsis kõigepealt kaebuses esitatud andmeid, mis sisaldasid hindu liidu turul 2017. ja 2018. aastal, ning märkis, et ELi müügihinnad ei langenud ning Egiptusest pärit impordi hinnad langesid vaid 2 %.

                     (8)

                     Kõnealuses hinnaanalüüsis võrreldi siiski ainult kahte aastat vaatlusalusest perioodist ning seega ei võetud arvesse kõiki kaebuses esitatud andmeid impordihinna ja ELi müügihindade muutuse kohta, millest ilmneb impordihindade langemine ja ELi müügihindade paigalseis.

                     (9)

                     Komisjon märkis ka, et allpool põhjendustes 84–91 esitatud andmed hinnasuundumuste kohta ning komisjoni järeldused põhinevad kogu andmekogumil.

                     (10)

                     Egiptuse valitsus analüüsis kaebuses esitatud majandusnäitajaid ja jõudis järeldusele, et need ei osutanud olulisele kahjule. Tegemist ei ole komisjoni analüüsiga kaebuses esitatud andmete kohta, mis selgelt näitavad kahju olemasolu järsult vähenenud kasumi tõttu aastatel 2016–2018.

                     (11)

                     Komisjoni analüüs makromajanduslike ja mikromajanduslike näitajate kohta on esitatud üksikasjalikult allpool punktis 4.4.

                     (12)

                     Seejärel esitas Egiptuse valitsus muid olulise kahju tekkepõhjuseid, kui komisjon peaks selle kohta tõendeid leidma. Ta väidab, et kahju põhjustaks vähene tehnoloogiline areng, ebapiisav tootmisvõimsus, nõudluse vähenemine, suuremad kulud ja import teistest riikidest.

                     (13)

                     Kaebuses juba käsitletakse neid tegureid ning esitatakse tõendid, et liidu tootmisharu on investeerinud oma tootmisrajatistesse, ning et teistest riikidest pärineva impordi ja liidu tootmisharu saadud kahju vahel puudub põhjuslik seos.

                     (14)

                     Kõiki neid tegureid on uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 5 allpool.

                     (15)

                     Komisjon sai klaasfilamentkiust toodete kasutajate rühmalt liidus ka märkuse väidetava kahju kohta, mida põhjustas Egiptusest pärit import.

                     (16)

                     Anonüümseks jääda soovinud kasutajate rühm esitas märkusi selle kohta, et 2015. aastal kahju ei esinenud; Egiptusest pärit impordi mahu kohta; selle kohta, et impordimaht tõenäoliselt ei kasva; ning kaebuses esitatud majandusnäitajate kohta.

                     (17)

                     Jällegi on kõiki neid tegureid uuritud ning komisjoni esialgsed järeldused on esitatud punktis 4 allpool. Komisjon kinnitas, et algatamisetapis sisaldas kaebus piisavalt tõendeid kahjustava subsideerimise kohta.

                     (18)

                     Samuti väitsid Egiptuse valitsus ja Jushi Egypt, et tooraine imporditollimaksude vähendamine ei ole subsiidium, kui need imporditud tooted reeksporditakse töötlemata kujul või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks.

                     (19)

                     Komisjon tunnistas, et eelkõige juhul, kui alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis ii ning I, II ja III lisas osutatud tingimused on täidetud, kujutab üksnes tooraine imporditollimaksude ülemäärane vähendamine endast tasakaalustatavat subsiidiumi, ning pööras sellele uurimise käigus erilist tähelepanu.

                     (20)

                     Lisaks märkis komisjon, et Egiptuse valitsuse märkus ei käsitlenud tootmisseadmete imporditollimaksudest vabastamist.

               1.2.   Algatamisteate muutmine

                     (21)

                     Komisjon avaldas 12. veebruaril 2020Euroopa Liidu Teatajas teate, millega muudetakse algatamisteadet (4).

                     (22)

                     Uurimise käigus leidis komisjon täiendavaid tõendeid asjaomaste subsiidiumide kohta, millest kõiki 7. juuni 2019. aasta teatises ei käsitletud.

                     (23)

                     Eelkõige leidis komisjon täiendavaid tõendeid Hiina riigiomandis või riigi kontrolli all olevate üksuste antud selliste poliitiliste sooduslaenude kohta, mis anti ettevõttele Jushi Egypt otse ja Hiina Rahvavabariigis asuvate temaga seotud äriühingute vahendusel kaudselt.

                     (24)

                     Seoses nende laenudega leidis komisjon tõendeid võimalikust Egiptuse valitsuse antud rahalisest toetusest, millest saab kasu vaatlusalust toodet eksportiv tootja.

                     (25)

                     Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks ka muid Egiptuse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise koostöö elemente, mis võivad teiste algatamisteates juba nimetatud subsideerimistavade uurimisel oluliseks osutuda, nagu näiteks maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

                     (26)

                     Seepärast otsustas komisjon alusmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt neid subsiidiume kõnealuses uurimises arvesse võtta ja muuta vastavalt 7. juuni 2019. aasta teadet. Sellega seoses lisati toimikusse märkus ja Egiptuse valitsust kutsuti üles konsulteerima nende täiendavate subsiidiumide üle.

               1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (27)

                     Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). Vajaduse korral uuris komisjon ka uurimisperioodile järgnenud ajavahemiku andmeid.

               1.4.   Registreerimine

                     (28)

                     Komisjon kehtestas vaatlusaluse toote impordi suhtes komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/199 (5) (edaspidi „registreerimismäärus“) registreerimise nõude kolmenädalase eelavalikustamise perioodi jooksul vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5a.

               1.5.   Huvitatud isikud

                     (29)

                     Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Egiptuse valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kauplejaid, aga ka teadaolevalt asjassepuutuvaid ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

                     (30)

                     Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

                     (31)

                     Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise raames juba koostööd teinud huvitatud isikutel paluti teatada, et nad teevad koostööd mõlema uurimise raames, ning sellisel juhul peeti neid mõlema uurimise raames huvitatud isikuteks. Sellele vaatamata käsitles komisjon dumpingu- ja subsiidiumivastaseid uurimisi kahe eraldi menetlusena ning palus huvitatud isikutel oma märkustes selgelt märkida, kas nad viitasid dumpinguvastasele uurimisele, subsiidiumivastasele uurimisele või mõlemale.

               1.6.   Väljavõtteline uuring

                     (32)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 moodustada huvitatud isikutest valimi.

               1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (33)

                     Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Algselt moodustatud valim oli sama, mida kasutati eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises Egiptusest ja Bahreinist pärit sama toote kohta.

                     (34)

                     Valimi moodustamise kohta märkusi ei esitatud.

               1.6.2.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (35)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

                     (36)

                     Kuna täidetud väljavõttelise uuringu vormid esitasid ainult kaks sõltumatut importijat, siis väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

                     (37)

                     Samad kaks sõltumatut importijat valiti kontrollimiseks välja ka eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus.

               1.6.3.   Egiptuse eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                     (38)

                     Komisjon ei kasutanud Egiptuse eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut, sest kontsern Jushi Group on Egiptuses ainus vaatlusaluse toote eksportiv tootja.

               1.6.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

                     (39)

                     Komisjon saatis küsimustikud Egiptuse valitsusele, eksportivale tootjale, kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele sõltumatule importijale. Kasutajad said märkuste esitamise asemel soovi korral täita küsimustiku.

                     (40)

                     Komisjon sai küsimustikule vastused Egiptuse valitsuselt, eksportivalt tootjalt, kõikidelt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja mõlemalt sõltumatult importijalt. Kasutajad esitasid kaks täidetud küsimustikku.

                     (41)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise kindlakstegemise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Egiptuse valitsuse, Suessi majandustsooni üldameti ning investeeringute ja vabatsoonide üldameti valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka teiste asjaomaste ministeeriumide ametnikud.

                     (42)

                     Makromajanduslike näitajate tarbeks kaebuse esitajate poolt kogutavate andmete metoodikat ja õigsust kontrolliti alusmääruse artikli 26 kohase kontrollkäigu ajal kaebuse esitajate advokaatide valdustesse.

                     (43)

                     Alusmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                                       Liidu tootjad ja seotud äriühingud:

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgia,

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovaki Vabariik,

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgia

                                       Sõltumatud importijad Euroopa Liidus:

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Ühendkuningriik,

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Saksamaa

                                       Sõltumatud kasutajad Euroopa Liidus:

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Rootsi,

                                             —

                                             äriühing A (6)

                                       Egiptuse eksportivad tootjad ja seotud äriühingud:

                                             —

                                             kontsern Jushi Group:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egiptus,

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Prantsusmaa,

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Itaalia,

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Hispaania.

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (44)

                     Uuritav toode on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud (edaspidi „tükeldatud kiud“), klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) (edaspidi „heie“) ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, (edaspidi „matid“) (kõik koos edaspidi „uurimisalune toode“). Uurimisalust toodet nimetatakse tugevduskiuks või „GFR“ (ingl k glass fibre reinforcements)).

                     (45)

                     Vaatlusaluseks tooteks on Egiptusest pärinev uurimisalune toode.

                     (46)

                     Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla.

               2.2.   Samasugune toode

                     (47)

                     Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 a)

                                 vaatlusalune toode;

                                 b)

                                 toode, mida toodetakse ja müüakse Egiptuse siseturul;

                                 c)

                                 toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

                     (48)

                     Komisjon otsustas seega käesoleva uurimise puhul käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

               3.   SUBSIDEERIMINE

         3.1.   Subsiidiumid ja subsiidiumikavad, mis on kõnealuse uurimisega hõlmatud

                     (49)

                     Kättesaadava teabe, sealhulgas kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikule saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuris komisjon väidetavat subsideerimist, mida Egiptuse valitsus teostas järgmiste subsiidiumide kaudu:

                                 —

                                 poliitilised sooduslaenud, krediidiliinid, muu rahastamine, kindlustus ja tagatised;

                                 —

                                 otseste maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:

                                             —

                                             tulumaksusoodustused erimajandustsoonis asuvatele ettevõtjatele;

                                 —

                                 kaudsete maksude ja imporditollimaksude kavade kaudu saamata jäänud tulu:

                                             —

                                             käibemaksuvabastused ja imporditollimaksude vähendamine imporditud seadmete kasutamise eest;

                                             —

                                             käibemaksu- ja imporditollivabastus imporditud sisendmaterjalidele, mida kasutatakse eksporditavates valmistoodetes;

                                 —

                                 riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest:

                                             —

                                             riiklik elektriga varustamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

                                             —

                                             valitsuselt maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

               3.2.   Sissejuhatus

                     (50)

                     Egiptuse väidetav subsideerimine on seotud Hiina-Egiptuse Suessi majandus- ja kaubanduskoostöötsoonis (edaspidi „SETC-tsoon“) asuva äriühinguga Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (edaspidi „Jushi Egypt“). Tsooni suurus on 7,34 km2, mis on jaotatud 1,34 km2 suuruseks stardialaks ja 6 km2 suuruseks laienemisalaks.

                     (51)

                     2002. aastal klassifitseeris Egiptuse valitsus suurema 20 km2 suuruse ala, kuhu SETC-tsoon kuulus (Northwest Gulf of Suez Economic Zone) ametlikult erimajandustsooniks (7). Seega hakati ka SETC-tsooni suhtes kohaldama Egiptuse seadust nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“).

                     (52)

                     2014. aastal käivitas Egiptus Suessi kanali koridori arengukava. Kava raames liideti erimajandustsoon 2015. aastal ametlikult laiema Suessi kanali majandustsooniga (edaspidi „SC-tsoon“), mis hõlmab kogu Suessi kanali ümbritsevat ala pindalaga 461 km2. Kogu ala peetakse nüüd vastavalt seadusele nr 83/2002 ja selle muudatustele (8)erimajandustsooniks. Eripiirkonnana saavad seal tegutsevad äriühingud kasu allpool nimetatud subsiidiumikavades kirjeldatud sooduskohtlemisest.

               3.3.   Käibemaksuvabastus ja imporditud seadmete imporditolli vähendamine

                     (53)

                     Selle kavaga vabastatakse käibemaksust ja imporditariifidest SC-tsoonis asuvate äriühingute tootmisprotsessis kasutatavate seadmete import.

               3.3.1.   Analüüs

                     (54)

                     Selle kava õiguslikud alused on:

                                 a)

                                 seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“);

                                 b)

                                 Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“);

                                 c)

                                 investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72;

                                 d)

                                 peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist;

                                 e)

                                 käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67;

                                 f)

                                 käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017.

               3.3.2.   Uurimise järeldused

                     (55)

                     Seaduse nr 83/2002, mida on muudetud seadusega nr 27/2015, artikli 22 kohaselt kuulub SC-tsoon rahandusministri käskkirja alusel eraldi tollipiirkonda. Kõnealune eraldiseisev tollipiirkond tegutseb tsooni järelevalveameti esimehe asutatud kõrgeima tollikomitee järelevalve all.

                     (56)

                     Lisaks sellele on seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt imporditud seadmed, tööriistad ja masinad vabastatud maksudest ja tollimaksudest tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga, kuna SC-tsoon ei ole ainult eksporditsoon, tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni.

                     (57)

                     Vastavalt asjaomastele seadustele tasuvad SC-tsoonist väljaspool asuvad äriühingud impordikäibemaksu ette ja see tasaarvestatakse omamaise müügi käibemaksuga või, kui see on asjakohane, tagastatakse see valmistoodete eksportimisel.

                     (58)

                     SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul ei nõuta impordikäibemaksu esialgu sisse vastavalt rahandusministeeriumi ja SC-tsooni üldameti vahel selle kohta sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile.

                     (59)

                     Komisjon leidis, et Jushi Egypti imporditud seadmetelt pole alates 2017. aastast ja kogu uurimisperioodi jooksul tõepoolest käibemaksu ja imporditollimaksu kinni peetud. Enne 2017. aastat tasus äriühing imporditud seadmetelt ka tegelikult imporditollimaksu ja käibemaksu/üldist müügimaksu (9), kuna ta ei tegutsenud veel SC-tsoonis. Jushi Egypt liitus 2017. aastal siiski SC-tsooni maksu- ja halduskorraga, mille tulemusena saab ta kasu tsoonis kehtivatest maksusoodustustest, sealhulgas käibemaksu- ja tollimaksuvabastused.

                     (60)

                     Egiptuseks on tavaks, et ettevõtjad, kes ostavad masinaid, mille suhtes kohaldatakse 5 % käibemaksumäära, peaksid kasutama neid summasid tulevaste maksete katteks (10). Kui aga kreeditsaldo säilitatakse rohkem kui 6 järjestikuse maksustamisperioodi (kuu) jooksul nagu see on suure ekspordimahuga äriühingute puhul, kes ei saa sisendkäibemaksu tulevastest maksetest maha arvata, esitab registreeritud isik kirjaliku taotluse, märkides kreeditsaldo summa. Egiptuse maksuamet peaks kontrollima jääksumma õigsust ja tagastama selle 45 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

                     (61)

                     Uurimise käigus selgus siiski, et tegelikkuses ei tagasta Egiptuse valitsus ettemakstud käibemaksu, nii et maks kujutab selliste äriühingute jaoks tegelikku kulu. Jushi Egypti 2016.–2018. aasta aruannetes esitatud üldise müügimaksu/käibemaksu ettemaksete analüüs näitas, et Egiptuse valitsuse poolt äriühingule võlgnetavad summad olid ka veel mitme aasta pärast tasumata, (11) ning Jushi Egypt kinnitas, et ta ei looda neid summasid tagasi saada (12).

                     (62)

                     Samuti tuleb arvesse võtta, et kuna toodete, sealhulgas uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavaid seadmeid kasutatakse suure tõenäosusega kogu nende kasuliku tööea jooksul Egiptuse territooriumil, ilma et neid reeksporditaks või müüdaks riigisiseselt, ei ole nende ostmisel tollimaksust ja käibemaksust vabastamine põhjendatud muul põhjusel, kui see, et SC-tsoonis asuvad äriühingud saavad sellest kasu. Seega on tegemist saamata jäänud tuluga põhjenduseta maksmata jäänud tollimaksude ja käibemaksu näol, kuna neid seadmeid kasutatakse uurimisaluse toote tootmiseks kohapeal, mille puhul väljaspool SC-tsooni asuvatel tootjatel tuleb tavaliselt tasuda tollimaks ja käibemaks.

                     (63)

                     Seega, kuna Jushi Egypti suhtes hakati 2017. aastal kohaldama SC-tsooni õigusliku korra raames soodusrežiimi, vabastati ta de facto masinate impordi puhul käibemaksust. See maksuvabastus kujutab endast saamata jäänud tulu, sest nagu eelnevates punktides märgiti, kuigi käibemaks tuleks hiljem tagastada, puuduvad tegelikult tõendid, et Egiptuse valitsus Jushi Egyptile masinatelt tasutud käibemaksu varem tagastas. Olemasolevad tõendid näitasid tõepoolest, et väljaspool tsooni asudes Jushi Egyptile tagasimakseid ei tehtud.

                     (64)

                     SC-tsoonis tegutsevad äriühingud, kes ei pea käibemaksu ette maksma, saavad de facto käibemaksuvabastuse, mis võimaldab neil lisaks käibemaksu tagastamise või käibemaksu ettemaksu tasaarvelduse taotlemisega seotud halduskoormuse vähenemisele vältida ka tegelikke kulusid. Sama järeldus kehtib veelgi selgemalt imporditud seadmete pealt imporditollimaksude maksmisest vabastamise kohta.

               3.3.3.   Järeldus

                     (65)

                     Eespool öeldut arvesse võttes tegi komisjon esialgse järelduse, et kõnealuse kava raames antakse alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses rahalist toetust Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis, kuna abikõlblikud ettevõtjad vabastatakse muul juhul tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või tollimaksude tasumisest. Sellest saavad kasu ka toetust saavad äriühingud algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna nad on paremas finantsolukorras kui siis, kui kava ei kohaldataks. Kava puudumise korral oleksid nad tasunud seadmete importimisel imporditollimaksu ja käibemaksu.

                     (66)

                     Kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna see ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatav ja seda kohaldatakse üksnes erimajandustsoonides, nagu näiteks SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes. Õigusaktid, mille alusel abi andev asutus tegutseb, piiravad kava raames abi saavate ettevõtjate ringi sellistes erimajandustsoonides tegutsevate ettevõtjatega.

               3.3.4.   Subsiidiumi summa arvutamine

                     (67)

                     Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Kasusaaja kasuks loetakse:

                                 a)

                                 summa, mis on saadud alates 2017. aastast imporditud seadmete ostmise korral kohaldatava tollimaksuvabastuse kaudu. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu äriühingu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale, välja arvatud ühe varakategooria puhul, kus amortisatsiooniperioodi kohandati nii, et see kajastaks paremini komisjoni talituste poolt kontrollitud tegelikku kasulikku tööiga.

                                 b)

                                    De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud seadmete ostudelt ei makstud.

                     (68)

                     Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 0,78 %.

               3.4.   Imporditud tooraine käibemaksuvabastus ja imporditolli vähendamine

                     (69)

                     Seaduse nr 83/2002 kohaselt võivad erimajandustsoonis tegutsevad üksused importida materjale ilma tollimakse, müügimakse või muid muidu tasumisele kuuluvaid makse tasumata, kui need imporditud materjalid reeksporditakse sellisena või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks, mis seejärel eksporditakse.

               3.4.1.   Õiguslik alus

                     (70)

                     Programmi õiguslikud alused on järgmised:

                                 —

                                 seadus nr 83/2002 erimajandustsoonide kohta (edaspidi „seadus nr 83/2002“);

                                 —

                                 peaministri 2002. aasta käskkiri nr 1625, millega antakse välja erimajandustsoonide seaduse rakenduseeskirjad;

                                 —

                                 Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri seaduse nr 27/2015 kohta, millega muudetakse teatavaid seaduse nr 83/2002 (erimajanduspiirkonna kohta) sätteid (edaspidi „seadus nr 27/2015“);

                                 —

                                 investeerimisseadus, nagu see võeti vastu 2017. aasta seadusega nr 72;

                                 —

                                 peaministri 2017. aasta resolutsiooni eelnõu nr 2310, mis käsitleb 2017. aasta seaduse nr 72 alusel välja antud investeerimisõiguse rakenduseeskirjade väljaandmist;

                                 —

                                 käibemaksuseadus, nagu see võeti vastu 2016. aasta seadusega nr 67;

                                 —

                                 käibemaksuseaduse rakenduseeskirjad, rahandusministri käskkiri nr 66/2017.

               3.4.2.   Uurimise järeldused

                     (71)

                     Nagu eespool põhjenduses 46 märgitud, on SC-tsoon osa eraldi tollipiirkonnast. Seaduse nr 83/2002 artikli 42 kohaselt on välismaalt imporditud tooraine, tarned, varuosad ja mis tahes muud materjalid või komponendid vabastatud maksudest ja tollimaksust tingimusel, et neid kasutatakse kaupade tootmiseks ja teenuste osutamiseks SC-tsoonis litsentsitud tegevuse jaoks. Teisalt aga tuleb tasuda kõik maksud ja tollimaksud kõigi toodete eest, mis lastakse siseturule väljaspool SC-tsooni.

                     (72)

                     Uurimise käigus leidis komisjon, et vastavalt seaduse nr 83/2002 eespool nimetatud artikli sätetele oli Jushi Egypt eksporditud valmistoodete tootmiseks kasutatud sisendmaterjalide (ja eelkõige vaatlusaluse toote) impordi puhul vabastatud käibemaksust ja imporditollimaksust.

                     (73)

                     Imporditollimaksust vabastamise puhul tundub selline töökorraldus vastavat tollimaksude tagastamise kavale, mida on kirjeldatud alusmääruse I lisa punktis i. Vastavalt I lisa punktile i võivad asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid kujutada endast ekspordisubsiidiumi määral, mil nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist.

                     (74)

                     Et teha kindlaks, kas selline ülemäärane tagastamine esines, palus komisjon kooskõlas alusmääruse III lisa II punktiga Egiptuse valitsuselt lisateavet tollimaksu tagastamise kava kohta üldiselt ning kaasneva jälgimis- ja kontrollimenetluse olemasolu ja tõhusa kohaldamise kohta täpsemalt.

                     (75)

                     Algselt saadud teabe põhjal tundus, et Egiptuse valitsus oli kehtestanud tollimaksu tagastussüsteemi, sealhulgas tasutud imporditollimaksude tagasimaksmise järelevalve õigusraamistiku. Sellegipoolest selgus Jushi Egyptis tehtud kontrollkäikude ajal, et seda raamistikku ei ole praktikas tõhusalt rakendatud.

                     (76)

                     Jushi Egypt ei maksnud ühegi uurimisperioodil ostetud materjali eest imporditollimakse (ega käibemaksu), olenemata sellest, kas lõpptoode müüdi siseturul või ekspordiks. Tavaliselt tuleb tolliameti kinnisele kontole tasuda tagatis, millest saab tollimakse korrapäraselt sisse nõuda. Uurimisperioodil aga tagatist ei makstud ning ametiasutused ei kogunud ühtegi tollimaksu.

                     (77)

                     Pärast uurimisperioodi lõppu tegi Jushi Egypt Egiptuse ametiasutustele väikeses summas makse, millega kaeti väidetavalt omamaise müügiga seotud ülemäärased tagasimaksed. Samas ei esitatud tõendeid selle kohta, et kõnealune makse tehti omamaise müügiga seotud ülemääraste tagasimaksete eest, või et see oli seotud uurimisperioodil toimunud omamaise müügiga. Siiski oli tõendeid ka selle kohta, et Jushi Egyptile tehti tagasimakseid eelmistel perioodidel tasutud imporditollimaksude eest, mil ta ei olnud veel tollimaksudest vabastatud.

                     (78)

                     Pärast täiendavat teabevahetust Egiptuse valitsusega saadi lisateavet, mille kohaselt oli SC-tsoonis tollimaksu kogumise järelevalve- ja kontrollsüsteem uurimisperioodil tegelikult alles arendamisjärgus. Näiteks imporditollimaksude saldode kohandamise komitee moodustati alles 2019. aastal vastavalt tolliameti juhataja käskkirjale nr 158, tollikontrolli komitee moodustamine oli 2019. aastal veel lõpule viimata ning täitevmenetlused olid sellel hetkel veel kinnitamata. Komisjon tegi seega esialgase järelduse, et puudus tõhus ja nõuetekohane tollimaksude tagastussüsteem.

                     (79)

                     Lisaks sellele peetakse SC-tsoonis asuvate äriühingute puhul imporditud toodetelt käibemaks kinni, mitte ei maksta ette, nagu on märgitud põhjenduses 50. Maksuhaldurid säilitavad üksnes käibemaksu tagantjärele sissenõudmise õiguse.

                     (80)

                     Uurimine näitas ka, et teatavate sisendite eest, mida Jushi Egypt kasutas tootmisprotsessis ja mis pärinesid Egiptuses asuvatelt tarnijatelt, võeti käibemaksu tavamäära alusel, vaatamata asjaolule, et äriühing tegutses erimajandustsoonis, kus käibemaksu tavaliselt tasuma ei pea. Nende tehingute tulemusena tekkis Jushi Egyptile käibemaksu ettemakse. Seevastu ei kuulunud sisendite müük erimajandustsoonis asuvate äriühingute vahel siseriikliku käibemaksuga maksustamisele olenemata sellest, kas selliste sisenditega toodetud kaupu eksporditakse või müüakse siseturul. Jushi Egypt ei suutnud näidata, milliseid sisendeid (kohalikku päritolu või imporditud) eksporditud või siseturul müüdud toodetes kasutati või tarbiti.

                     (81)

                     Kõik need asjaolud näitavad, et kõnealune erimajandustsoon ei ole klassikaline ekspordi töötlemise tsoon ning erineb ka teistest Egiptuses asuvatest erimajandustsoonidest, olles ainulaadne hübriidtsoon, millel on mitu eripära, mis seda teistest tsoonidest eristab. Tundub, et kõnealuses tsoonis kohaldatavaid õigus- ja haldusnorme praktikas ei kohaldata, seega tugines komisjon järelduste tegemisel esialgu arusaamisele, kuidas tsoon praktikas toimis.

                     (82)

                     Lisaks sellele on märkimisväärne, et erimajandustsoonis kohaldatava spetsiaalse maksusüsteemi ja sellega seotud maksukohustuste haldamise, järelevalve ja jõustamise eest vastutavate haldusasutuste puudumine teeb sellest tsoonist ainulaadse ala, kus seal asutatud äriühingud võivad täiesti vabalt järgida või jätta täitmata maksueeskirju, ilma et sel oleks mingeidki tagajärgi. Seepärast, võttes arvesse kõnealuse tsooni eriasjaolusid ja tuginedes olemasolevale teabele, otsustas komisjon esialgu käsitada imporditud sisendite käibemaksuvabastust de facto vabastusena mitte maksta sellist käibemaksu, olenemata sellest, kas sisendid lisatakse hiljem eksporditud või siseturul müüdud lõpptootele.

               3.4.3.   Järeldus

                     (83)

                     Komisjon tegi seega esialgse järelduse, et Egiptuse valitsuse tollimaksu tagastamise järelevalvesüsteemi ei kohaldatud tõhusalt ning seda ei saa liigitada järelevalvesüsteemiks eelmises lõigus ja põhjenduses 73 kokkuvõtlikult esitatud põhjustel. Uurimine näitas, et nagu põhjendustes 68 ja 70 märgitud, ei olnud Egiptuse valitsus tegelikult isegi loonud tsoonis asuvate üksuste maksukohustuste, sealhulgas tollimaksud ja imporditud materjalilt tasutav käibemaks, haldamise ja jõustamise eest vastutavat asutust.

                     (84)

                     Peale selle tegi komisjon kindlaks, et eksporditud lõpptoodetes kasutatud sisendite väidetav tollimaksu tagastussüsteem tõi kaasa saamata jäänud tulu, mis kujutab endast tasakaalustatavat subsiidiumit alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest nende tulemusena tagastatakse suurem summa kui impordimaks, mis algselt võeti imporditud sisenditelt, mille suhtes nõutakse tagastamist. Egiptuse valitsus ei esitanud kõnealuste tehingute kohta täiendavaid selgitusi.

                     (85)

                     Need ülemäärased tagastused on ka algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna need ei ole Egiptuses üldiselt kohaldatavad ja neid kohaldatakse üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes.

                     (86)

                     Imporditud materjalide de facto käibemaksuvabastust käsitatakse Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu vormis rahalise toetusena alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest abikõlblikud äriühingud vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu tasumise kohustusest. Sellest tekib toetust saavatele äriühingutele kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, kuna seda kohaldatakse käibemaksuvabastuse puhul üksnes SC-tsoonis tegutsevate äriühingute suhtes.

               3.4.4.   Subsiidiumi summa arvutamine

                     (87)

                     Selle tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti.

                     (88)

                     Imporditollimaksuga seoses peetakse subsiidiumi saaja kasuks uurimisperioodi ajal tasumisele kuuluva imporditollimaksu ja uurimisperioodil tegelikult tasutud imporditollimaksu vahet.

                     (89)

                     Tasumisele kuuluva imporditollimaksu kindlaksmääramiseks leidis komisjon, et kõigi valmistoote liikide keskmine tarbimismäär on sama, kuna need kuuluvad kõik samasse üldisesse tootekategooriasse. Komisjon võttis tarbimismäära aluseks eksportiva tootja andmed. Esiteks määras komisjon kindlaks uurimisperioodi jooksul imporditud materjalide koguse. Teiseks arvutas ta Jushi Egypti omamaise müügi määra võrreldes ettevõtja müügi kogumahuga. Kolmandaks kohaldas komisjon seda omamaise müügi määra imporditud materjalide kogumahu suhtes ja määras kindlaks imporditud materjalide koguse, millelt tuleb tasuda imporditollimaks.

                     (90)

                     Lõpuks arvutas komisjon kasu suuruse kindlaksmääramiseks imporditollimaksu summa, mida tuli maksta siseturul müüdud kaupade tootmiseks kasutatud materjalide kogustelt.

                     (91)

                        De facto käibemaksuvabastuse vormis saamata jäänud tulu puhul arvutati kasu, võttes aluseks tavaliselt tasumisele kuuluva käibemaksu kogusumma, mida uurimisperioodil imporditud sisendite ostudelt ei makstud.

                     (92)

                     Eksportiva tootja puhul oli seda tüüpi subsiidiumide korral esialgselt kindlaks määratud subsiidiumimäär uurimisperioodil 7,42 %.

               3.5.   Tulumaks

                     (93)

                     Kava õiguslikud alused on järgmised:

                                 —

                                 tulumaksuseadus, nagu see kehtestati 2005. aasta seadusega nr 91, ning

                                 —

                                 investeerimisministeeriumi 2017. aasta käskkiri nr 16, millega lisatakse Egiptuse raamatupidamisstandardile nr 13 addendum A „Valuutakursside muutuste mõjud“.

               3.5.1.   Analüüs

                     (94)

                     Jushi Egypti suhtes kohaldatakse Egiptuse tavapärast tulumaksumäära 22,5 %.

                     (95)

                     2016. aastal otsustas Egiptuse valitsus muuta Egiptuse naela fikseeritud vahetuskursi ujuvaks vahetuskursiks, võttes aluseks Rahvusvahelise Valuutafondi soovituse. Selle tulemusena kaotas Egiptuse nael kuu aja jooksul ligikaudu poole oma väärtusest selliste teiste oluliste valuutade nagu USA dollari ja euro suhtes. Sellise ootamatu valuutakursi kõikumisega toimetulekuks andis Egiptuse valitsus välja spetsiaalse raamatupidamisstandardi ning spetsiaalsed maksueeskirjad valuutakursi vahe käsitlemiseks. Selle tulemusena anti äriühingutele võimalus Egiptuse naela devalveerimisest tulenev valuutakursi vahe oma maksustatavast tulust suuremas ulatuses maha arvata.

                     (96)

                     Kuigi seda õigusakti kohaldati Egiptuses üldiselt kõigi äriühingute suhtes ja selle eesmärk oli korvata Egiptuse valuuta devalveerimisest tulenevat negatiivset mõju, loodi sellega de facto märkimisväärne eelis piiratud arvule Egiptuse äriühingutele, st ekspordile suunatud ja peaaegu täielikult välisvaluutas (USA dollarites või eurodes) arveldavatele äriühingutele. See konkreetne äriühingute kategooria ei kandnud Egiptuse naela devalveerimise tõttu tegelikku kahju, vaid sai kasu Egiptuse valitsuse poolt maksustamise eesmärgil välja antud spetsiaalsest raamatupidamisstandardist. Selle tulemusena näivad välisvaluutas arveldavad äriühingud olevat maksustamise mõttes kahjumis, kuigi nende tegevus võib olla selgelt kasumis. Seevastu Egiptuse naelades arveldavad Egiptuse äriühingud on kandnud tegelikku kahju, mis on reaalselt mõjutanud nende ettevõtlustegevust, ja mille tõttu võttis Egiptuse valitsus vastu spetsiaalsed maksueeskirjad.

                     (97)

                     Jushi Egypt sai meetmest ebaproportsionaalselt kasu, kuna uurimine näitas, et Jushi Egypt arveldab peaaegu eranditult USA dollarites või eurodes ning tal peaaegu puuduvad tehingud Egiptuse naelades. Äriühing on tõepoolest peaaegu eranditult ekspordile orienteeritud, impordib peaaegu kõik oma seadmed ja materjalid ning tema laenud on välisvaluutas. Egiptuse naela devalveerimise, eelkõige märkimisväärsete välisvaluutas laenude tulemusena tekkinud Jushi Egypti kahjum ei ole tegelik, seda kasutatakse üksnes maksustamise eesmärgil maksustatava tulu vähendamiseks

                     (98)

                     Lisaks sellele pidi maksusoodustus olema ajutine meede, mida kohaldatakse ainult devalveerimise ajal sellest mõjutatud tehingute suhtes. Sellegipoolest arvas Jushi Egypt uurimisperioodil oma maksustatavast tulust realiseerunud ja mitterealiseerunud valuutakursi vahe alusel maha märkimisväärseid summasid. Selle tulemusena oli ta oma tulumaksuaruannete kohaselt kahjumis, kuigi tema finantsaruanded näitasid korralikku ja jätkusuutlikku kasumit.

               3.5.2.   Järeldus

                     (99)

                     Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon järeldusele, et kõnealused maksusoodustused kujutavad endast alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses Egiptuse valitsuse saamata jäänud tulu ja nendest saadi alusmääruse artikli 3 lõike 2 kohast kasu.

                     (100)

                     Lisaks on need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti c kohaselt eksportiva tootja Jushi Egypti jaoks de facto konkreetsed, kuna seda kasutab peamiselt piiratud arv äriühinguid, kes arveldavad peaaegu eranditult välisvaluutas.

               3.5.3.   Subsiidiumi summa arvutamine

                     (101)

                     Jushi Egyptile tekkinud kasu tehti kindlaks 2018. aasta tuludeklaratsioonis sisalduva teabe alusel. Kõigepealt tehti kindlaks maksustavast tulust eespool punkti 3.5.1 alusel maha arvatud summa. Teiseks kohaldati maha arvatud summa suhtes üldist maksumäära 22,5 %. See summa väljendati protsendina Jushi Egypti kogukäibest uurimisperioodil.

                     (102)

                     Selle otsese maksustamise kava puhul ulatus Jushi Egypti subsiidiumisumma 1,68 %-ni.

               3.6.   Muud kavad

                     (103)

                     Komisjon jätkab kõigi muude põhjenduses 43 nimetatud kavade uurimist, võttes ka arvesse eespool põhjenduses 18 osutatud algatamisteate muudatusi.

               3.7.   Järeldus subsideerimise kohta

                     (104)

                     Komisjon arvutas kooskõlas alusmääruse sätetega tasakaalustatavate subsiidiumide summa eksportiva tootja kohta, uurides iga subsiidiumi või subsiidiumikava, ning liitis need summad, et arvutada eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning järgmised marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

                     (105)

                     Arvestades Egiptuse eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, seati esialgu kõigi muude ettevõtjate puhul summa ainsa Egiptuse eksportiva töötleja tasemele.

                        Tabel 1

                        Esialgsed subsiidiumimäärad

                                 Äriühing

                                 Esialgne subsiidiumimäär

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Kõik teised äriühingud

                                 8,7 %

               4.   KAHJU

         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

                     (106)

                     Uurimisperioodil valmistas samasugust toodet seitse liidu tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

                     (107)

                     Nagu põhjendustes 31 ja 32 märgitud, koostas komisjon liidu tootjatest valimi. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 68 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

                     (108)

                     Komisjon tegi kindlaks, et liidu klaasfilamentkiu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 695 000 tonni, võttes aluseks uurimisperioodil kaebuse esitaja kogutud ja kontrollitud teabe.

                        Tabel 2

                        Liidu toodang

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Liidu kogutoodang (tonnides)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Allikas: kaebuse esitaja

                     (109)

                     Liidu kogutoodang jäi ajavahemikul 2016. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilseks, olles väga väikses langustrendis.

               4.2.   Liidu tarbimine

                     (110)

                     Komisjon tegi liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimise kindlaks, liites klaasfilamentkiust toodete impordi liitu liidu tootmisharu müügimahule liidu turul.

                     (111)

                     Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                        Tabel 3

                        Liidu tarbimine

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine (tonnides)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indeks

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Allikas: kaebuse esitaja, Surveillance 2 andmebaas

                     (112)

                     Liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi algusest kuni selle lõpuni 5 %, kuid aastane suundumus näitab, et tarbimine oli kogu perioodi jooksul mõnevõrra muutlik.

               4.3.   Import asjaomasest riigist

         4.3.1.   Asjaomasest riigist pärineva impordi maht ja turuosa

                     (113)

                     Komisjon tegi impordimahu ja selle turuosa kindlaks Surveillance 2 (13) andmebaasi alusel.

                     (114)

                     Asjaomasest riigist pärit klaasfilamentkiust toodete import liitu muutus järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Impordi maht ja turuosa

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Egiptusest pärit impordi maht (tonnides)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indeks

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Turuosa (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Allikas: Surveillance 2 andmebaas

                     (115)

                     Klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest suurenes aastatel 2016–2018 kiiresti, peaaegu kolmekordistudes. Kõnealuse impordi turuosa tarbimise suurenedes 5 % võrra samuti kolmekordistus.

               4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                     (116)

                     Keskmiste impordihindade muutus vaatlusalusel perioodil oli järgmine.

                        Tabel 5

                        Impordihind

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Egiptusest pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Allikas: Surveillance 2 andmebaas

                     (117)

                     Egiptusest pärit impordi hinnad on vaatlusalusel perioodil selgelt langenud. Uurimisperioodi jooksul oli nende impordihindade ja ELi müügihindade vahe ligikaudu 20 % (tabel 9).

                     (118)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                                 1)

                                 imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega Egiptuse tootjad importisid esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ning mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes, ning

                                 2)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks.

                     (119)

                     Komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha allahindlused ja hinnavähendid.

                     (120)

                     Kui Egiptuse tootja müüs toodet esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ELis asuva seotud müügiettevõtte kaudu, määrati impordihind kindlaks CIF-hinna alusel, kuid seda hinda kohandati, et võtta arvesse seotud importija müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

                     (121)

                     Tooteliikide kaupa võrdlus oli võimalik tänu ühtsele toote kontrollnumbrile, millega kirjeldatakse Egiptusest ELi eksporditud ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt müüdud klaasfilamentkiust toodete tooteliike.

                     (122)

                     Arvutus näitas, et Jushi Egypti impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 16 %.

                     (123)

                     Komisjon tegi esialgu kindlaks, et Egiptusest pärit impordi hinnad löövad liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.

               4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.4.1.   Üldised märkused

                     (124)

                     Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

                     (125)

                     Nagu on märgitud põhjendustes 17–20, kasutati kahju ning liidu tootmisharu müügihinnale, müüdud kogustele, turuosale ja kasumile avalduva negatiivse mõju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

                     (126)

                     Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning kaebuse esitaja esitatud teabele tuginedes. Mikromajanduslikud näitajad põhinesid valimisse kaasatud tootjate poolt küsimustikule vastates esitatud andmetel.

                     (127)

                     Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra seisukohast representatiivsed.

                     (128)

                     Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist või dumpingust.

                     (129)

                     Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

         4.4.2.1.   Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

                     (130)

                     Liidu kogu tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Tootmisvõimsus ja selle rakendamine

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Allikas: kaebuse esitaja

                     (131)

                     Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Selle põhjuseks on asjaolu, et tootmisvõimsus põhineb peamiselt tootmisliine varustavate ahjude arvul ning tootmisvõimsuse suurendamine on väga kapitalimahukas tegevus.

                     (132)

                     Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusalusel perioodil samuti püsivalt kõrge ja stabiilne. Pärast ahju käivitamist on majanduslikult vajalik seda katkestusteta käigus hoida.

               4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (133)

                     Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Müügimaht ja turuosa

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (tonnides)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Turuosa (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Allikas: kaebuse esitaja, impordi ja ekspordi statistika

                     (134)

                     Liidu tootmisharu müük suurenes absoluutarvudes 2016. ja 2017. aasta vahel, kuid vähenes seejärel 2016. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel 5 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu turuosa on vaatlusalusel perioodil vähenenud 64 %-lt 58 %-le. Selle languse puhul tuleb arvestada, et tarbimine liidus kasvas 5 % ning Egiptusest pärit import kasvas madalamate ja langevate hindadega.

               4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (135)

                     Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Tööhõive ja tootlikkus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Tootlikkus (tonn/töötaja)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Allikas: kaebuse esitaja

                     (136)

                     Nii liidu tootmisharu tööhõive kui ka tootlikkus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel stabiilseks.

               4.4.2.4.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja toibumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

                     (137)

                     Kuna komisjon uurib veel mõnda subsideerimiskava, ei ole praeguses etapis võimalik subsideerimise täpset ulatust kindlaks määrata. Teatavate eespool juba esitatud kavade subsideerimise summa ja kindlaks tehtud esialgse subsiidiumimarginaali alusel ei saa subsideerimist siiski tähtsusetuks pidada.

                     (138)

                     Kuigi Egiptuses ei ole varasemalt subsideerimist ega dumpingut toimunud, on ainus Egiptuse eksportiv tootja osa äriühingust, kelle puhul on juba teada, et ta tegeleb dumpinguga (ja saab subsiidiume) teisest riigist (Hiina). Kontrsern Jushi Group teatas, et ehitab Egiptusesse tehase, et toota klaasfilamentkiust tooteid ja müüa need ELi turule, et vältida dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mida kohaldatakse Hiinast ELi eksporditavate klaasfilamentkiust toodete suhtes. Tehase käivitamise järel näitavad eespool esitatud andmed, et liidu turule hakkas sisenema Egiptusest pärit madala hinnaga import ning selle maht suurenes vaatlusalusel perioodil kiiresti.

                     (139)

                     Seega eeldatakse, et Jushi Egypt lähtub oma tegevuses samadest tavadest nagu kontsern Jushi Group Hiinas.

               4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (140)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                        Tabel 9

                        Müügihinnad liidus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurot tonni kohta)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

                     (141)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 3 %.

                     (142)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu aga suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. Seetõttu on selge, et hindu ei saanud tõsta, et viia need vastavusse tootmiskulude kasvuga.

               4.4.3.2.   Tööjõukulud

                     (143)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

                     (144)

                     Keskmine tööjõukulu kasvas vaatlusalusel perioodil järk-järgult.

               4.4.3.3.   Varud

                     (145)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 11

                        Varud

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

                     (146)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid vaatlusalusel perioodil ja jõudsid uurimisperioodil kõrgeimale tasemele.

               4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (147)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 12

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus sõltumatutele klientidele liidus (% müügikäibest)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Rahavoog (eurodes)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Investeeringud (eurodes)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indeks

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

                     (148)

                     Valimisse kaasatud kolme liidu tootja kasumlikkuse kindlakstegemiseks esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina sellise müügi käibest. Kasumlikkus põhineb müüdud kaupade maksumusel.

                     (149)

                     Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (7 protsendipunkti) ehk rohkem kui poole võrra.

                     (150)

                     Väikesest kasumist hoolimata oli liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog kogu vaatlusalusel perioodil positiivne.

                     (151)

                     Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud vaatlusalusel perioodil suurenesid, mida oligi oodata, kuna klaasfilamentkiu tööstusharu vajab ahjude renoveerimiseks pidevaid investeeringuid.

                     (152)

                     Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli väike, kuid positiivne, sest tootmisharu oli kasumlik.

                     (153)

                     Liidu tootmisharu finantstulemused ehk kasum piirasid uurimisperioodil siiski tema kapitali kaasamise võimet.

               4.4.4.   Järeldus kahju kohta

                     (154)

                     Vaatlusalusel perioodil suurenes Egiptusest imporditud klaasfilamentkiust toodete koguskiiresti ning impordi maht kolmekordistus. Seejuures tasuks arvestada, et liidu tarbimine kasvas ja liidu tootmisharu turuosa vähenes.

                     (155)

                     Turuosa vähenemine olukorras, kus tarbimine liidus kasvab, on selge märk olulisest kahjust. Tarbimise suurenedes liidus võiks eeldada, et liidu tootmisharu turuosa jääb stabiilseks ja müügimaht suureneb.

                     (156)

                     Samal ajal kui tootmismaht püsis stabiilsena, vähenesid müügimaht ja müügihinnad. Liidu tootmisharu ei suutnud kulude kasvule hinnatõusuga reageerida ning seetõttu vähenes kasum 12 %-lt 2016. aastal 5 %-le uurimisperioodil, samal ajal kui kulud suurenesid.

                     (157)

                     Komisjon rõhutab eelkõige asjaolu, et vaatlusalusel perioodil toimus liidu tootmisharus selge hinnalangus, sest märkimisväärselt suurenes Egiptusest pärit odava hinnaga import, mille maht omakorda järsult suurenes. Komisjon eeldab, et kui sellist importi ei oleks olnud, oleks liidu tootmisharu suuteline kandma kulude suurenemise üle oma klientidele.

                     (158)

                     Hinnalangust on võimalk täheldada ka liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu muutuse alusel, võrreldes seda ELi sõltumatutele klientidele suunatud ühiku müügihinna ja Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordihinnaga.

                     (159)

                     Komisjon märkis, et näiteks aastatel 2016-2017 langesid liidu tootjate kulud 1 %, kuid liidu müügihind langes 4 %, et liidu tootjad oleksid suutelised konkureerima Egiptusest pärit impordi langeva hinnaga (mis langes 8 %).

                     (160)

                     Aastatel 2017-2018 tõusid liidu tootjate kulud 6 %, kuid nende müügihinnad said tõusta vaid 2 %, kuna Egiptusest pärit impordi hind langes jätkuvalt.

                     (161)

                     Komisjon järeldab esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju.

               5.   PÕHJUSLIK SEOS

         5.1.   Subsideeritud impordi mõju

                     (162)

                     Komisjon järeldas esialgselt, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil kasumi järsu languse ja turuosa vähenemise tõttu olulist kahju. Need negatiivsed arengud leidsid aset olukorras, kus Egiptusest pärit import kasvas järsult ning ja hinnad langesid pidevalt, mis lõi alla täiendava hinnasurve all olevad liidu tootmisharu hinnad.

                     (163)

                     Lisaks võtab komisjon teadmiseks tõendid selle kohta, et Jushi China avas Egiptuse tehase just selleks, et müüa klaasfilamentkiust tooteid liidu turule, maksmata nii otse Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse.

                     (164)

                     Seepärast leidis komisjon, et Egiptuse klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import tekitas olulise kahju liidu tootmisharule.

               5.2.   Muud teadaolevad tegurid

                     (165)

                     Komisjon kontrollis ka seda, kas muud teadaolevad tegurid suudavad eraldi või ühiselt nõrgestada põhjuslikku seost, mis on tehtud kindlaks subsideeritud impordi ja esialgu tuvastatud kahju vahel määral, mil see seos ei ole enam tõeline ega oluline.

               5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

                     (166)

                     Lisaks Egiptusele oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ainult kolmest muust riigist, Malaisiast Hiinast ja Norrast pärit impordi turuosa. Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 13

                        Import kolmandatest riikidest

                                 Riik

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Malaisia

                                 Kogus (tonnides)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Turuosa (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Keskmine hind

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Hiina

                                 Kogus (tonnides)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Turuosa (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Keskmine hind

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norra

                                 Kogus (tonnides)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Turuosa (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Keskmine hind

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Kõik teised riigid

                                 Kogus (tonnides)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Turuosa (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Keskmine hind

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Allikas: Surveillance 2 andmebaas

                     (167)

                     Hiinast pärit impordi suhtes juba kohaldatakse nii dumpingu- kui ka subsiidiumivastaseid meetmeid ning selle impordi turuosa väheneb, kuna importijad lähevad Hiina päritolu klaasfilamentkiust toodetelt üle Egiptuse päritolu klaasfilamentkiust toodetele, mida toodab sama kontsern Jushi Group.

                     (168)

                     Malaisiast pärit impordi turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne. Malaisias on ainult üks tehas, mis kuulub Jaapani kontsernile NEG, kellele kuulub tehaseid ka liidus. See tehas ekspordib ELi ainult tükeldatud kiudu. Komisjon võrdles Malaisiast pärit tükeldatud kiu hinda tükeldatud kiu hinnaga liidus ja leidis, et Malaisia import liidu hindu ilmselt alla ei löönud.

                     (169)

                     Norrast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väike ja stabiilne (4 %), ning see sisenes liitu kõrge hinnaga.

                     (170)

                     Muudest riikidest pärit impordi turuosa moodustas vaatlusalusel perioodil stabiilselt 9 %. Seega ei saanud ükski neist teistest riikidest liidu tootmisharu tulemuslikkust märkimisväärselt mõjutada.

                     (171)

                     Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldas komisjon, et muudest riikidest pärit import ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodil. Eelkõige puudub seos liidu tootmisharu kahaneva tulemuslikkuse ja muude tarneallikate stabiilse turuosa vahel.

               5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

                     (172)

                     Kaebuse esitaja esitas komisjonile järgmised ekspordiandmed.

                        Tabel 14

                        Liidu tootmisharu eksporditegevus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Uurimisperiood

                                 Ekspordimaht (tonnides)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Eksportmüük protsendina ELi müügist (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                 Allikas: kaebuse esitaja

                     (173)

                     Liidu tootmisharu eksporditase oli piiratud ja jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. See ei ületanud ühelgi vaatlusaluse perioodi aastal 8 % tootmisharu müügist (vt tabel eespool).

                     (174)

                     Võttes arvesse eksportmüügi piiratud osa liidu tootmisharu kogumüügis ja asjaolu, et see oli vaatlusalusel perioodil peaaegu stabiilne, leiti, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele.

               5.3.   Järeldus

                     (175)

                     Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et klaasfilamentkiust toodete subsideeritud import Egiptusest põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

                     (176)

                     Komisjon tegi kindlaks ja hindas ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kantud kahjule kaasa aidata, näiteks import muudest kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksporditegevus. Siiski leiti, et need muud tegurid ei mõjutanud ei eraldi ega ühiselt liidu tootmisharu olukorda.

               6.   LIIDU HUVID

                     (177)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul liidu huvides tasakaalustavate meetmete võtmine, mis vastavad tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale. Liidu huvi kindlaksmääramisel hindab komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja tarbijate huve.

                     (178)

                     Klaasfilamentkiud on oluline materjal paljude Euroopa Liidu kasutajate jaoks, kes valmistavad sellest eri tooteid.

                     (179)

                     Seda kasutatakse peamiselt toorainena termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Olenevalt vaatlusalusest lõpptootest moodustab klaasfilamentkiud 10–60 % termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude tootmiskuludest. Liidu järgtööstus kasutab neid mitmesugustes rakendustes. Liidu tootmisharu esitas turu-uuringute tulemused, mille kohaselt umbes pool nende müügist läheb termoplasti tootmiseks.

                     (180)

                     Kaasfilamentkiudu kasutatakse peamise toorainena ka klaaskiust kanga valmistamisel. See kujutab endast klaaskiust kanga tootmisel märkimisväärset sisendikulu, ulatudes kuni 70 %ni. Komisjon märgib, et Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes on käimas dumpingu- ja subsiidiumivastased uurimised (14). Nendes menetlustes ei ole siiani meetmeid kehtestatud.

                     (181)

                     Liidu tootmisharu turu-uuringute tulemused näitasid, et kuni 20 % liidu tootmisharu toodetud klaasfilamentkiust läheb praegu klaaskiust kanga tootmiseks. Nende tulemuste kohaselt kasutatakse klaaskiust kanga tootmiseks suurem osa Hiinast pärit koguimpordist ja ka teistest riikidest pärit impordist.

                     (182)

                     Liidu huvide hindamiseks analüüsis komisjon liidu tootmisharu, mille tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, nii et lühemas perspektiivis ei suudaks see reageerida suurtele turusignaalidele ja võimalikele muudele tarneallikatele, mida kehtivad meetmed ei mõjuta. Kõnealust analüüsi käsitletakse põhjendustes 154, 170 ja 176.

               6.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (183)

                     Komisjon leidis, et liidu tootmisharu kannab olulist kahju, ning seda kahju põhjustab klaasfilamentkiust toodete import Egiptusest.

                     (184)

                     Komisjon märgib, et tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine on väga kõrge, mis piirab võimalust pakkumist suurendada, kuid Egiptuse suhtes meetmete kehtestamine peaks võimaldama tootmisharul tootmisvõimsust suurendada, mida ta vajab liidu turul nõudluse rahuldamiseks.

                     (185)

                     Nagu märkis komisjon eelmises uurimises Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi kohta, võimaldab ebaõiglase impordi suhtes meetmete kehtestamine tootmisharul investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse (15).

                     (186)

                     Võttes arvesse järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, ja et selle olulise kahju on põhjustanud Egiptusest pärit subsideeritud import, tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

               6.2.   Sõltumatute importijate huvid

                     (187)

                     Uurimise raames koostööd teinud importijad olid meetmete kehtestamise vastu, sest see piiraks klaasfilamentkiust toodete turuletuleku allikaid. Nad tõstatasid ka küsimuse klaasfilamentkiu uute allikate sertifitseerimise ja selle keerukuse kohta isegi sel määral, et mõned nende kliendid soovivad endiselt Hiinast pärit importi – koos tasutud tollimaksuga – kuna asjaomane äriühing on nende klientide poolt sertifitseeritud.

                     (188)

                     Komisjon märkis, et importijad jätkavad importi Hiinast isegi siis, kui nende suhtes kehtivad tollimaksud on kõrgemad Egiptusest pärit allikatele kehtestatud tollimaksudest. Seetõttu ei pruugi Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestatud tollimaksud tingimata liitu saabuvat importi peatada.

                     (189)

                     Klaasfilamentkiu allikate sertifitseerimine on mõnede klaasfilamentkiu kasutajate jaoks selgelt murettekitav, kuid paljudes sektorites ei ole sertifitseerimine probleem, ning kui see on vajalik, siis tollimaksude tasumisel import jätkub. Sertifitseeritud impordi suhtes tollimaksude kehtestamine tõstab loomulikult impordikulusid, kuid puuduvad tõendid, et seda tõusu ei saa üle kanda lõpptarbijale, kes on ise seda konkreetset klaasfilamentkiust toodet sellelt konkreetselt tarnijalt soovinud.

                     (190)

                     Komisjon kontrollis kahte klaasfilamentkiust toodete importijat, kes importisid erinevatest allikatest üle maailma ning müüsid tooteid töötlemata edasi. Ühe importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted väga väikese osa tema äritegevusest (vähem kui 1 %), seetõttu oleks Egiptusest pärit impordi suhtes imporditollide kehtestamisel tema äritegevusele tühine mõju.

                     (191)

                     Teise importija puhul moodustas klaasfilamentkiust tooted olulisema osa tema äritegevusest, mille kasumimarginaal oli väga madal. Selle importija jaoks kaasneks hinnatõusuga väga madala marginaali tõttu võimalik kahjum, kui hinnatõusu ei oleks võimalik klientidele üle kanda. See importija puutus selle probleemiga kokku juba varem, kui komisjon kehtestas Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kõrgemad tollimaksud.

                     (192)

                     Seetõttu järeldas komisjon, et tollimaksude kehtestamine ei oleks importijate huvides, kuna see suurendaks nende kulusid.

               6.3.   Kasutajate huvid

                     (193)

                     Mitmed huvitatud isikud võtsid uurimise raames ühendust ja avaldasid arvamust kasutajate huvi kohta kehtestada meetmeid, saates peamiselt standardkirju, mis ei sisaldanud tõendeid nende väidete kohta.

                     (194)

                     Mõned huvitatud isikud saatsid standardkirja, milles toetati meetmeid, et liidu tootmisharu saaks jätkata tarnijana, samal ajal teised saatsid standardkirja, milles oldi meetmetele vastu, et hoida oma kulud madalal. Nende standardkirjade analüüs näitas, et need saatsid klaasfilamentkiust toodete turustajad ELis või liidu tootmisharu tarnijad.

                     (195)

                     Komisjonini jõudsid siiski ka liidu klaasfilamentkiust toodete kasutajate märkused, milles avaldati arvamust uurimise kohta.

                     (196)

                     Üks kasutajate rühm, kes soovib end kaitsta ärisuhetele avalduvate negatiivsete tagajärgede eest ja soovib seetõttu jääda anonüümseks, korraldas komisjoniga ärakuulamise ja väitis, et meetmed ei ole liidu huvides.

                     (197)

                     Komisjon võttis teatavaks teatavates tehastes toodetud teatavate klaasfilamentkiust toodete sertifitseerimise küsimuse, kui uuris kasutajaid, kes märkisid, et mõned kasutajad peavad kasutama konkreetses tehases toodetud konkreetseid klaasfilamentkiust tooteid sõltumata sellest, kas nende suhtes on kehtestatud tollimaks või mitte.

                     (198)

                     Kui Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes kehtestatakse meetmed ja kasutaja on kohustatud edasisel töötlemisel kasutama Egiptusest pärit klaasfilamentkiust tooteid, suureneb kasutajate kulu, mida nad ei pruugi olla võimelised oma klientidele üle kandma.

                     (199)

                     Anonüümsete kasutajate rühm märkis, et klaaskiud on kvaliteedi seisukohast oluline koostisosa ning et praegused kvaliteedisüsteemid tuleks näiteks autotööstuses kasutatava termoplasti puhul tarnija vahetamise korral uuesti heaks kiita.

                     (200)

                     Sama rühm märkis ka, et isegi kui kasutajal on mitu tarnijat, kasutavad nad konkreetse ühendi puhul siiski konkreetset tarnijat.

                     (201)

                     Muud termoplasti tootvate kasutajate kliendid on tooraine allika suhtes vähem tundlikud, kuna klaasfilamentkiud segatakse termoplasti tugevdamiseks vaiguga, mitte seda ei kasutata suhteliselt muutmatul kujul, nagu see on klaaskiust kanga tootmise puhul.

                     (202)

                     Kuigi klaasfilamentkiust tooted moodustavad tootmiskuludest kuni 60 %, on muud klaasfilamentkiu allikad meetmete kehtestamata jätmise korral kergesti kättesaadavad, seda peamiselt Malaisiast ja Norrast. Võttes aga arvesse meetmete kehtestamisest tulenevat hinnatõusu, oli kontrollitud kasutaja meetmete kehtestamise vastu. Kõik arvamust avaldanud termoplasti kasutajad olid meetmete kehtestamise vastu.

                     (203)

                     Klaaskiust kangaid tootvad kasutajad on täiesti erinevas olukorras, kuna klaasfilamentkiud on klaaskiust kangaste tootmise tooraine. Komisjon kontrollis ühte klaaskiust kanga tootjat ja ühte klaasfilamentkiu kasutajat, kes soovisid uurimise käigus anonüümseks jääda. Nad olid meetmete vastu, sest kui Hiinast pärit klaasfilamentkiu suhtes kehtestati tollimaksud, tõusid tooraine hinnad 10 %, kuid nad ei saanud seda hinnatõusu oma klientidele üle kanda.

                     (204)

                     Neli arvamust avaldanud klaaskiust kanga tootjat olid meetmete kehtestamise vastu. Komisjon märgib siiski, et üks valimisse kaasatud liidu klaasfilamentkiust toodete tootja, Owens Corning, on integreeritud tootja, kes toodab liidus ka klaaskiust kangast. See kontsern toetab meetmete kehtestamist nii Egiptusest pärit klaasfilamentkiu kui ka klaaskiust kanga impordi suhtes.

                     (205)

                     Komisjonile esitas siiski ka märkusi veel kaks klaaskiust kanga tootjat, kes pooldasid meetmete kehtestamist Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes, et kaitsta kogu Euroopa väärtusahelat ning soodustada teadus- ja arendustegevust.

                     (206)

                     Kasutajate puhul jõuti järeldusele, et kuna klaasfilamentkiud on nende lõpptoote peamiseks tooraineks, ei oleks meetmed nende huvides, kuna need suurendaksid kasutajate kulusid. Meetmed oleksid aga integreeritud kontsernide huvides, kes kasutavad oma toodetud klaasfilamentkiudu.

                     (207)

                     Võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja asjaolu, et üks integreeritud kasutaja pooldas meetmeid ning kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda Egiptusest pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, järeldas komisjon, et kasutajatele avalduv negatiivne mõju ei näidanud selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.

               6.4.   Subsiidiumide kauplemist moonutav mõju/tõhusa konkurentsi taastamine

                     (208)

                     Alusmääruse artikli 31 lõike 1 kohaselt pööratakse erilist tähelepanu vajadusele kõrvaldada kahjuliku subsideerimise moonutav mõju kaubandusele ja taastada tõhus konkurents.

                     (209)

                     Uurimise käigus on kindlaks tehtud, et Jushi Egypt müüb märkimisväärses koguses kaasfilamentkiust tooteid liidu turule kunstlikult madalate hindadega. Selle olukorra jätkumisel säilitab Jushi Egypt oma ebaausa konkurentsieelise, jätkates liidu tootmisharu niigi hapra olukorra halvendamist. Selle tulemusena suureneb Egiptuse subsideeritud impordi kaubandust moonutav mõju aja jooksul ega võimalda liidu tootmisharule võrdseid tingimusi.

               6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (210)

                     Meetmed on selgelt liidu tootmisharu huvides. Meetmetega kaasneb piiratud negatiivne mõju importijatele ja kasutajatele, eelkõige klaaskiust kanga tootjatele, kes on kõige haavatavam rühm, kuna klaasfilamentkiust tooted moodustavad nende tootmiskuludest suure osa.

                     (211)

                     Komisjon märgib siiski, et võimalik on kasutada ka selliseid klaasfilamentkiu allikaid, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. Komisjon märgib samuti, et liidu tootmisharu on viimastel aastatel teinud ulatuslikke innovaatilisi uuendusi ning liidu tootjad teevad kasutajatega koostööd, et toota nende individuaalsetele vajadustele vastavaid tooteid. Selline innovatsioon oleks kahju jätkudes ohus.

                     (212)

                     Komisjon võttis need sertifitseerimis- ja heakskiitmismenetlust käsitlevad märkused teadmiseks, kuid meetmete kehtestamise eesmärk on luua võrdsed tingimused kõigile ettevõtjatele ning seetõttu võivad kasutajad jätkata sertifitseeritud või heakskiidetud klaasfilamentkiust toodete importi Egiptusest, makstes õiglast turuhinda.

                     (213)

                     Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon esialgselt, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale vastavate tasakaalustavate meetmete kehtestamine Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ei ole Euroopa Liidu huvides.

               7.   AJUTISED TASAKAALUSTAVAD MEETMED

                     (214)

                     Võttes arvesse komisjoni järeldusi subsideerimise, olulise kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, ning kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1, tuleks Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks.

               7.1.   Ajutised meetmed

                     (215)

                     Ajutised tasakaalustavad meetmed tuleks kehtestada Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kooskõlas alusmääruse artikli 12 lõikega 1, milles on sätestatud, et ajutine tollimaks vastab ajutiselt kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale.

                     (216)

                     Eelneva põhjal peaksid ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

                        Tabel 15

                        Ajutine tollimaksumäär

                                 Äriühing

                                 Ajutine tasakaalustav tollimaks

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Kõik teised äriühingud

                                 8,7 %

                     (217)

                     Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatav individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastas see ainsa eksportiva tootja olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidiline isik.

                     (218)

                     Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks rakendada individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära.

                     (219)

                     Äriühing võib taotleda individuaalse tasakaalustava tollimaksu määra, kui ta hiljem muudab oma nime. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (16). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

               8.   REGISTREERIMINE

                     (220)

                     Nagu põhjenduses 9 märgitud, kehtestas komisjon registreerimismääruse avaldamisega klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes eelavalikustamise perioodil registreerimisnõude vastavalt alusmääruse artikli 24 lõike 5a nõuetele.

                     (221)

                     Registreerimismääruse kohaselt registreeriti import ainult kolmenädalase eelavalikustamisperioodi jooksul. Registreerimine lõpeb käesoleva määruse jõustumisel.

                     (222)

                     Menetluse praeguses etapis ei tehtud otsust subsiidiumivastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. See otsus tehakse lõppetapis.

               9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

                     (223)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 29a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

                     (224)

                     Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avalikustatud arvutuste õigsuse kohta.

                     (225)

                     Jushi Egypt esitas komisjonile märkused. Kõnealustes märkustes ei käsitletud siiski arvutuste õigsust. Seetõttu jääb ajutine tasakaalustav tollimaks kehtima.

               10.   LÕPPSÄTTED

                     (226)

                     Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

                     (227)

                     Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud; klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887); ning klaasfilamentkiust matid, v.a klaasvillast matid, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026 ja 7019120039) alla ning on pärit Egiptusest.

               2.   Ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

                           Äriühing

                           Ajutine tasakaalustav tollimaks

                           TARICi lisakood

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Kõik teised äriühingud

                           8,7 %

                           C999

               3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

               4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

            Artikkel 2

               1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

               2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

               3.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib esitatud taotlusi väljaspool tähtaega ja võib vajaduse korral otsustada, kas need vastu võtta või mitte.

            Artikkel 3

               1.   Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada rakendusmääruse (EL) 2020/199 artiklis 1 kindlaks määratud impordi registreerimine.

               2.   Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks liitu kuni kolme nädala jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

            Artikkel 4
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 5. märts 2020

                  Komisjoni nimel

                  President

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

            (2)  ELT C 192, 7.6.2019, lk 30.

            (3)  ELT C 151, 3.5.2019, lk 4.

            (4)  ELT C 48, 12.2.2020, lk 18.

            (5)  Komisjoni 13. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/199, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi registreerimise nõue (ELT L 42, 14.2.2020, lk 10).

            (6)  Äriühing A soovis jääda anonüümseks põhjendusega, et tema suhtes võidakse kohaldada märkimisväärset kaubanduslikku survet, kui teatavad tootjad mõistavad, et see on vastuolus nende huvidega.

            (7)  Vt Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi käskkiri nr 35, 15.2.2003.

            (8)  Egiptuse Araabia Vabariigi presidendi 2015. aasta käskkiri nr 330 Suessi kanali majandustsooni loomise kohta, 19. august 2015.

            (9)  Egiptus asendas 2016. aasta juulis üldise müügimaksu käibemaksuga. Kuigi nende kahe maksusüsteemi vahel on teatavaid erinevusi, võimaldasid mõlemad maksusüsteemid kaupade tootjatel varem makstud maksu maha arvata, akumuleerides seeläbi krediiti, kui tasutud maksusumma ületab klientidelt, eelkõige ekspordile orienteeritud äriühingutelt kogutud maksusumma.

            (10)  2016. aasta seaduse nr 67 artikkel 22.

            (11)  Suurem osa 2016.–2018. aasta aruannetes esitatud käibemaksu-/muu kaudse maksu nõuetest on seotud välisostudega, mis teostati kuni 2016. aasta juulini kehtinud 10 % üldise müügimaksu korra alusel.

            (12)  Mitmed maksuküsimusi käsitlevad rahvusvahelised väljaanded kinnitavad, et Egiptuses on ette makstud käibemaksu tagasimaksmine äärmiselt keeruline (LINK). Maailmapanga aruandes „Doing Business in Egypt 2020“ paigutatakse Egiptus maksuküsimustes 190 riigi seas 156. kohale.

            (13)  Liidu tolliterritooriumile n-ö järelevalve või jälgimise all imporditud konkreetsete toodete andmebaas, mida haldab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

            (14)  Dumpinguvastase menetluse algatamine (ELT C 68, 21.2.2019, lk 29); subsiidiumivastase menetluse algatamine (ELT C 167, 16.5.2019, lk 11).

            (15)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/724 (ELT L 107, 25.4.2017, lk 4), põhjendus 149.

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.