title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1347/2014, 17. detsember 2014 , millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks

text:
               18.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 363/101

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1347/2014,
   17. detsember 2014,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 14 ja 18,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (2) (edaspidi „esialgne uurimine”) Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu määraga 7,1 %.

               (2)

               Määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (3) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

               (3)

               Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, nimelt Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega.

               (4)

               2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (5) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ.

               (5)

               Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (6) heaks Kokani pakutud uue hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega. Määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (7).

               (6)

               Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (8) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra.

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (7)

               Pärast teate avaldamist lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (10) sai komisjon 1. juulil 2013 nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas CUF — Quimicos Industriais (edaspidi „taotluse esitaja” või „CUF”), kes on sulfaniilhappe ainutootja liidus, esindades seega liidu toodangust 100 %.

               (8)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (9)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (11) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.

         4.   Paralleelne uurimine

               (10)

               Lisaks algatas komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (12) muu hulgas Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise vastavalt 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (13) artikli 11 lõikele 2.

         5.   Uurimine

   5.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (11)

               Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         5.2.   Huvitatud isikud

               (12)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, India eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (13)

               Ainsale liidu tootjale kui ainsale taotluse esitanud huvitatud isikule võimaldati ärakuulamine.

         5.3.   Väljavõtteline uuring

               (14)

               Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 27. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (15)

               Komisjon sai India eksportivatelt tootjatelt kaks vastust väljavõttelise uuringu küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

               (16)

               Üks sõltumatu importija vastas uuringu vormile, kuid ei importinud vaatlusalust toodet vaatlusalusest riigist ega vastanud küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

               (17)

               Kuna liidu tootjaid on ainult üks, siis liidu tootjate suhtes väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

         5.4.   Uurimine

               (18)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, kahele India eksportivale tootjale, India valitsusele, teadaolevatele importijatele ja liidu kasutajatele.

               (19)

               Kahest India eksportivast tootjast esitas täieliku vastuse vaid üks. See India tootja esindas suurt osa India koguekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (20)

               Komisjon pidas ühtlasi Delhis konsultatsioone India valitsuse, Maharashtra ja Gujarati osariikide valitsuste ning India Reservpangaga.

               (21)

               Lisaks korraldati kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.

                           a)

                              Liidu tootja:

                                       —

                                       CUF — Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal

                           b)

                              Eksportivad tootjad:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India

                           c)

                              Liidu kasutajad:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksamaa

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Hispaania.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (22)

               Vaatlusalune toode on sulfaniilhape mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla. On olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mis määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Piiratud kasutamist täheldati ka ravimitööstuses. Ehkki ei saa eitada, et mõlemal klassil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena, näitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Kasutajad, kes vajavad puhastatud klassi sulfaniilhapet, saaksid tehnilise klassi toodet kasutada üksnes juhul, kui neil on võimalik seda ise täiendavalt puhastada. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid hinnaerinevuse (20–25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik.

               (23)

               Sulfaniilhape on üksnes tooraine ning selle peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja omamaisel turul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel ning liidu tootja toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid, ning seega loetakse need samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 2 tähenduses.

         C.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatus

               (24)

               India eksportivate tootjate koostöö piirdus ühe eksportiva tootjaga. Teiste tootjate koostöö puudumise tõttu tuli tasakaalustavate subsiidiumide tase määrata kindlaks kättesaadavate andmete põhjal, nagu vastused koostööd tegevalt äriühingult, kes andis suurema osa India ekspordist liitu, ning India ametiasutuste esitatud teave.

               (25)

               Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.

                           —

                           Subsiidiumikavad, mida uuriti esialgse uurimise käigus:

                                       —

                                       Üleriigilised kavad:

                                                   a)

                                                   Eksportkauba tootmise eritsoonide kava (Export Processing Zones Scheme — EPZ-kava)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme — SEZ-kava)/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme — EOU-kava)

                                                   b)

                                                   imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme — DEPB-kava);

                                                   c)

                                                   kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme — EPCG-kava);

                                                   d)

                                                   tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme — ITE-kava);

                                                   e)

                                                   eellubade kava (Advance Authorisation Scheme).

                                       —

                                       Piirkondlikud kavad:

                                                   f)

                                                   Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra).

                           —

                           Subsiidiumikavad, mida ei uuritud esialgse uurimise käigus, kuid uuriti esimese aegumise läbivaatamise ja paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus:

                                       —

                                       Üleriigilised kavad:

                                                   g)

                                                   ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme — EC-kava).

                           —

                           Subsiidiumikavad, mida ei uuritud esialgse uurimise käigus või/ega varasemate läbivaatamiste käigus:

                                       —

                                       Üleriigilised kavad:

                                                   h)

                                                   sihttoodete kava (Focus Product Scheme — FP-kava);

                                                   i)

                                                   tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme — DFIA-kava);

                                                   j)

                                                   tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme — DD-kava);

                                                   k)

                                                   sihtturgude kava (Focus Market Scheme — FM-kava);

                                                   l)

                                                   staatuseomanike ergutuskava (Status Holder Incentive Scrip — SHIS-kava);

                                                   m)

                                                   kapitalimahutused.

                                       —

                                       Piirkondlikud kavad:

                                                   n)

                                                   Gujarati osariigi valitsuse piirkondlikud kavad.

               (26)

               Punktides a, b, c, e, h, i, k ja l nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Seoses läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga on oluline väliskaubanduspoliitika dokument väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 („Foreign Trade Policy 2009–2014”, edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009–2014 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

               (27)

               Punktis d nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

               (28)

               Punktides f ja n nimetatud piirkondlikke kavasid haldavad Maharashtra ja Gujarati osariigid ja need põhinevad Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel ning Gujarati osariigi valitsuse tööstus- ja kaevandusministeeriumi määrustel.

               (29)

               Punktis g nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India reservpangal juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.

               (30)

               Punktis j osutatud tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93 A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, keskse aktsiisimaksu ja teenusemaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse regulaarselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kohaldati kogu tootmisharu suhtes aastatel 2012–2013 kehtinud tollimaksutagastust, mis avaldati teatises nr 92/2012-Cus.(N.T). Tollimaksu tagastamise kavale osutatakse väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 peatükis 4 ka kui tollimaksust vabastamise kavale.

         2.   Eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones — EPZ)/erimajandustsoonid (Special Economic Zones — SEZ)/ekspordisuunitlusega üksused (Export Oriented Units — EOU)

               (31)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei kuulu erimajandustsoonide kava ega eksportkauba tootmise eritsoonide kava alla. Siiski oli koostööd tegev eksportiv tootja asutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava raames ja ta sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustusi. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang on seega antud vaid ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta.

         a)   Õiguslik alus

               (32)

               EOU-kava üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 peatükis 6 ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 6.

         b)   Kõlblikkuskriteeriumid

               (33)

               EOU-kava raames võib asutada kõiki põhimõtteliselt kogu toodangu või teenuste ekspordiga tegelevaid äriühinguid, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames toetuse saamiseks peavad tööstussektori ettevõtted ületama põhivarade osas minimaalse investeeringute läve (10 miljonit India ruupiat).

         c)   Praktiline rakendamine

               (34)

               Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias.

               (35)

               Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealuse nõusolekuga kaasnevad tingimused äriühingule. Leping äriühingu ekspordisuunitlusega üksuse staatuse tunnustamise kohta kehtib viis aastat. Lepingut võib järgnevateks perioodideks pikendada.

               (36)

               Väliskaubanduspoliitika kavas 2009–2014 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse staatusega äriühingu oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, nimelt peab võrdlusperioodil (5 aastat) ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtust.

               (37)

               Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:

                           i)

                           vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);

                           ii)

                           aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

                           iii)

                           kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;

                           iv)

                           osaline tollimaksutagastus omamaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt;

               (38)

               Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse paragrahvi 65 kohaselt tolli järelevalve all.

               (39)

               Koostööd tegev eksportiv tootja tegutses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese nelja kuu vältel EOU-kava alusel. Ametlik kiri kavast eraldumise kohta avaldati 6. veebruaril 2013. Seega kasutas äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõnealust kava üksnes riikliku müügimaksu tagastuse saamiseks. Uurimine näitas, et asjaomane eksportiv tootja ei saanud kasu imporditollimaksudest ja omamaiste ostude aktsiisimaksudest vabastamisest ega osalisest tollimaksutagastusest kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt.

         d)   Järeldused EOU-kava kohta

               (40)

               Riikliku müügimaksu tagastus kujutab endast subsiidiumi algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 mõistes, kuna müügimaksu tagasisaamisega säästab see oma likviidsust. Juriidiliselt sõltub see subsiidium ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kavas 2009–2014 punktis 6.1, on vältimatu eeltingimus soodustuste saamiseks.

         e)   Subsiidiumisumma arvutamine

               (41)

               Subsiidiumi suurus arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kodumaalt hangitud kaupade tagastatud müügimaksu määra alusel. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogu ekspordikäibele kui nimetaja, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 1,4 %.

         3.   Imporditollimaksude hüvitamise kava (DEPB-kava)

               (42)

               DEPB-kava kohaldamine lõppes 30. septembril 2011, s.o enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (43)

               EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 5. peatükis ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis.

         b)   Järeldused

               (44)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil EPCG-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         5.   Tulumaksuvabastuse kava (ITE-kava)

               (45)

               ITE-kava tühistati 2011. aasta aprillis, s.o enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         6.   Eellubade kava

   a)   Õiguslik alus

               (46)

               Nimetatud kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 punktides 4.1.3.1–4.1.14 ja HOP 2009–2014 I köite punktides 4.1–4.30.

         b)   Järeldused

               (47)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         7.   Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem

   a)   Õiguslik alus

               (48)

               Selleks, et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud toetusi osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele tegevuskava alusel, mida üldjuhul tuntakse ergutussüsteemi nime all. Kava on selle kehtestamisest alates korduvalt muudetud ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtis kaks ergutussüsteemi: PSI 2007 (kehtivusega kuni 2013. aasta aprillini) ja PSI 2013. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on: i) kohaliku maksu octroi/sisseveomaksu tagastamine, ii) elektrimaksuvabastus, iii) vabastus kohalikust müügimaksust/kohaliku müügimaksu tühistamine, iv) intressitoetus uutele ettevõtetele ja v) teatavad toetused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele tehnika ajakohastamiseks. Uurimise käigus selgus, et ainuke allkava, mida koostööd tegev eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas, oli vabastus kohalikust müügimaksust (osa osutatud punktist iii), mis pärines süsteemist PSI 2001, kuid müügimaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel osaliselt tasumata.

         b)   Kõlblikkuskriteeriumid

               (49)

               Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud piirkondadesse (mis liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse, nt vähearenenud piirkonnad, vähemarenenud piirkonnad ja kõige vähem arenenud piirkonnad), rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

         c)   Praktiline rakendamine

               (50)

               Maharashtra osariigi valitsus on koostööd tegevale eksportivale tootjale andnud „toetusesaaja tunnistuse”, mille alusel võis äriühing müügimaksust vabastuse allkava alusel saada vabastuse omamaise müügi pealt makstavast osariigi müügimaksust.

         d)   Kokkuvõte

               (51)

               Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi müügimaksust vabastuse allkava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Uuritud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. See vabastus toob äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust.

               (52)

               Allkava on ette nähtud üksnes äriühingutele, kes on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Toetuse määr erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.

         e)   Subsiidiumisumma arvutamine

               (53)

               Kava maksuvabastust käsitleva osa alusel tühistatud osariigi müügimaksu summa, mis oleks pidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil laekuma, loetakse võrdseks Maharashtra osariigi valitsuse antava intressivaba laenuga sama suures summas. Seega arvutati koostööd tegeva eksportiva tootja saadav kasu intressi alusel, mis äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil maksis võrreldavalt kommertslaenult.

               (54)

               Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma (lugeja) äriühingu kogukäibele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

               (55)

               Ülaltoodu põhjal sai äriühing selle kava alusel subsiidiumi 1,1 % ulatuses.

         8.   Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)

               (56)

               Leiti, et pärast EC-kava muudatusi (2010. aasta juulis seoses ruupia ekspordikrediidiga ning 2012.aasta mais seoses välisvaluuta ekspordikrediidiga) soodsad ekspordikrediidi intressimäärad kõnealuse kava raames sisuliselt kadusid, kui välja arvata teatav piiratud arv tööstussektoreid. Kuna kõnealune keemiatööstuse sektor ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil intressimäära toetuste saajate nimekirjas, ei olnud kõnealust kava vaja selle uurimise raames täiendavalt analüüsida.

         9.   Sihttoodete kava (FP-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (57)

               Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 punktis 3.15 ja HOP 2009–2014 I köite punktis 3.9.

         b)   Puudused

               (58)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil FP-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         10.   Tollimaksuvaba impordi lubade kava (DFIA-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (59)

               Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 punktides 4.2.1–4.2.7 ja HOP 2009–2014 I köite punktides 4.31–4.36.

         b)   Järeldused

               (60)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil DFIA-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         11.   Tollimaksu tagastamise kava (DD-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (61)

               DD-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teadaannetega.

         b)   Kõlblikkuskriteeriumid

               (62)

               Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

         c)   Praktiline rakendamine

               (63)

               Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad mitmele tootele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Tagastamist kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DD-kava määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % FOB-väärtusest.

               (64)

               Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks DD-kava alusel ja DD-kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest, EGM) ja tolliasutus pole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

               (65)

               Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate, BRC). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.

               (66)

               Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel.

               (67)

               Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab tollimaksu tagastamise summa kanda pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

               (68)

               Leiti, et koostööd tegev India eksportiv tootja kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast EOU-kavast eraldumist DD-kava.

         d)   Järeldused DD-kava kohta

               (69)

               DD-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Pealegi on tollimaksu tagastuse näol saadav summa kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.

               (70)

               Lisaks sõltub DD-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

               (71)

               Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele.

               (72)

               Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada DD-kava soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DD-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

               (73)

               Seda kinnitab India valitsuse ringkiri nr 24/2001, milles on selget öeldud, et tollimaksu tagastamise määradel ei ole seost toormaterjali tegeliku tarbimise ega tollimaksuga, mida konkreetsed eksportijad maksavad või mida tuleb maksta üksikute kaubapartiide eest, ning milles soovitatakse piirkondlikel ametiasutustel mitte nõuda eksportijatelt tõendeid imporditud või kodumaiste toorainete pealt tegelikult makstud tollimaksude kohta, kui eksportijad esitavad tagasimakse nõude dokumendid.

               (74)

               Arvestades eespool esitatud andmeid, tehakse järeldus, et DD-kava on tasakaalustatav.

         e)   Subsiidiumisumma arvutamine

               (75)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud tasuma tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul ette nähtud tagastussumma, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peetakse õigeks hinnata DD-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.

               (76)

               Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

               (77)

               Eelöeldut arvestades on koostööd tegeva India eksportiva tootja puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määr 0,6 %.

         12.   Sihtturgude kava (FM-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (78)

               Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 punktis 3.14 ja HOP 2009–2014 I köite punktis 3.8.

         b)   Järeldused

               (79)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil FM-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         13.   Staatuseomanike ergutuskava (SHIS-kava)

   a)   Õiguslik alus

               (80)

               Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 punktis 3.16 ja HOP 2009–2014 I köite punktis 3.10.

         b)   Puudused

               (81)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil SHIS-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         14.   Kapitalimahutused

               (82)

               Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud kasu kapitalimahutustest India valitsuselt ega piirkondlikelt valitsustelt. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

         15.   Gujarati osariigi valitsuse piirkondlikud kavad

               (83)

               Leiti, et koostööd tegeval eksportival tootjal ei ole Gujarati osariigis temaga seotud äriühinguid ega tootmisrajatisi. Seetõttu ei olnud Gujarati osariigi valitsuse piirkondlike kavade edasine analüüs vajalik.

         16.   Tasakaalustatavate subsiidiumide tase

               (84)

               Algmääruse sätete kohaselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leitud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on uuritud eksportiva tootja puhul 3,1 %.
               Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd

                           Abikava

                           %

                           EOU-kava (14)

                           1,4

                           DEPB-kava (14)

                           null

                           EPCG-kava (14)

                           null

                           ITE-kava

                           null

                           Eellubade kava (14)

                           null

                           PSI (Maharashtra piirkondlik kava)

                           1,1

                           EC-kava (14)

                           null

                           FP-kava (14)

                           null

                           DFIA-kava (14)

                           null

                           DD-kava (14)

                           0,6

                           FM-kava (14)

                           null

                           SHIS-kava (14)

                           null

                           Kapitalimahutused

                           null

                           Gujarati piirkondlikud kavad

                           null

                           KOKKU

                           3,1

               (85)

               Olemasoleva teabe alusel tootis koostööd tegev eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suure osa Indiast liitu eksporditud sulfaniilhappest. Andmed, mis näitaksid, et teiste võimalike olemasolevate eksportivate tootjate subsideerimistase oleks madalam, ei olnud kättesaadavad.

         17.   Subsideerimise jätkumise tõenäosus

               (86)

               Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.

               (87)

               Tehti kindlaks, et kuigi aegumisläbivaatuse käigus leitud subsiidiumimarginaal on madalam kui esialgsel uurimisel ja varasemal aegumise läbivaatamisel tuvastatu, sai vaatlusaluse toote koostööd tegev India eksportiv tootja jätkuvalt kasu India ametivõimude tasakaalustavast subsideerimisest. Puuduvad märgid selle kohta, nagu lõpetataks lähemas tulevikus DD-kava, mis on peamine äriühingu kasutatav kava pärast EOU-kavast eraldumist. Nende asjaolude põhjal on selge, et vaatlusaluse toote eksportija saab ka tulevikus tasakaalustatavaid subsiidiume.

         D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu määratlus

               (88)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tootis liidus samasugust toodet üksainus liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu toodangust ning kes kujutab endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

         2.   Liidu tarbimine

               (89)

               Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:

                           —

                           liidu tööstusharu samasuguse toote müügimahud liidu turule;

                           —

                           sulfaniilhappe impordimahud (TARICi tase) liidu turule Eurostati andmetel.

               (90)

               Võttes arvesse, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et USAs on vaid üks eksportiv tootja, siis on konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave alljärgnevates tabelites esitatud indekseeritud kujul.

                  Tabel 1

                  Tarbimine liidu turul

                           Maht (indeks)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tarbimine (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.

               (91)

               Uurimine näitas, et sulfaniilhappe turg suurenes vaatlusaluse perioodi vältel järk-järgult ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks kasvanud 14 % võrra.

         3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

   a)   Impordimaht ja turuosa

      Tabel 2

      Vaatlusalusest riigist pärit import

               Impordimaht (indeks)

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               India

                  100

                  422

                  187

                  52

                  Allikas: Eurostat.

      Tabel 2a

      Vaatlusalusest riigist pärit import

               Impordimaht (vahemikud (15))

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               India

               50–200

               250–550

               100–250

               10–80

                  Allikas: Eurostat.

      Tabel 3

      Vaatlusaluse riigi turuosa

               Turuosa (indeks)

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               India impordi turuosa

                  100

                  397

                  177

                  46

               (92)

               Impordimaht Indiast vähenes vaatlusalusel perioodil 48 % ning samal perioodil vähenes turuosa 54 %.

         b)   Impordihinnad

      Tabel 4

      Vaatlusalusest riigist pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indiast pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)

               100

               79

               84

               92

                  Allikas: Eurostat.

      Tabel 4 a

      Vaatlusalusest riigist pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Indiast pärit impordi hinnavahemikud

               1 200 — 1 800

               1 000 — 1 400

               1 100 — 1 500

               1 300 — 1 700

                  Allikas: Eurostat.

               (93)

               Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine hind langes samuti 2011. aastal 21 % ja tõusis seejärel järk-järgult, kuid jäi siiski 8 % alla 2010. aasta hinnataseme.

         c)   Hindade allalöömise tase

               (94)

               Uurimine näitas, et ainsa koostööd tegeva India eksportiva tootja küsitud hinnad ei löönud alla liidu tootja hindasid. Äriteabe konfidentsiaalsuse kaitsmise huvides ei ole võimalik täpset tulemust avalikustada, kuid hindade allalöömine jäi vahemikku – 20 % kuni – 40 %.

               (95)

               Pärast teatavakstegemist ja liidu tootja esitatud kommentaare taotleti komisjonilt hindade võimaliku allalöömise arvutamist Indiast pärit ülejäänud impordi puhul ja Eurostati andmete põhjal. Nende andmete põhjal kõnealuse impordi puhul hindade allalöömist ei tuvastatud ja seega võib põhjenduses 94 esitatud järeldusi kinnitada.

         4.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (96)

               Kui välja arvata kolm väheolulist tehingut (2010. ja 2011. aastal Šveitsist ja 2012. aastal Malaisiast), pärines kogu sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil HRVst ja USAst.

                  Tabel 5

                  Sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           USAst pärit impordi maht (indeks)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           USAst pärit impordi turuosa (indeks)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           USAst pärit impordi keskmine hind (indeks)

                              100

                              95

                              101

                              102

                           Hiinast pärit impordi maht (indeks)

                              100

                              77

                              14

                              1

                           Hiinast pärit impordi turuosa (indeks)

                              100

                              73

                              13

                              1

                           Hiinast pärit impordi keskmine hind

                              100

                              92

                              104

                              164

                              Allikas: Eurostat.

               (97)

               Hiinast pärit impordi maht vähenes 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 99 % ning nende turuosa kahanes sama perioodi vältel samuti 99 %.

               (98)

               HRVst pärit sulfaniilhappe keskmine impordihind vähenes 2011. aastal 8 % ja näitas seejärel suurenemistendentsi koos väga järsu, 64 %lise tõusuga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (99)

               USAst imporditud sulfaniilhappe kogus ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk vastavalt 199 % ja 88 %. Kuna liidu tootmisharu turuosa jäi samal perioodil suhteliselt stabiilseks, oli USA import see, mis hõivas Hiina ja India eksportivatest tootjatest mahajäänud turu.

               (100)

               USAst pärit impordi hinnatasemed jäid vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilseks, olles ligikaudu samas vahemikus liidu tootja hinnatasemetega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ei toimunud hindade allalöömist seoses USAst pärit impordiga.

         5.   Liidu tootmisharu olukord

               (101)

               Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.

               (102)

               Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave ainsa liidu tootja kohta indekseeritud kujul.

         5.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

      Tabel 6

      Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Toodang tonnides (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Tootmisvõimsus tonnides (indeks)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (103)

               Liidu tootmisharu toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tase. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil muutumatuks ja seega muutus tootmisvõimsuse rakendamine sarnaselt toodanguga, suurenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %.

               (104)

               Tuleb märkida, et liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2011. aastal, säilitada tootmisvõimsuse rakendamise rahuldava taseme ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil optimaalse taseme.

               (105)

               Teatavakstegemise järel väitis liidu tootmisharu, et saavutas optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra kogu vaatlusaluse perioodi vältel ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest nähtub, et tootmisharu taastumine on äsjane ja väga ebakindel.

               (106)

               See kommentaar komisjoni hindamises ei muuda põhjenduse 104 järeldusi, mis ei ole ühelgi viisil vastuolus liidu tootmisharu esitatud kommentaaridega.

         5.2.   Lõppvarud

      Tabel 7

      Lõppvarude maht

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Lõppvarud tonnides (indeks)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (107)

               Liidu tootmisharu aastalõpu toodanguvarud tõusid järsult 2011. aastal, näidates hiljem langustendentsi, kuid säilitades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 71 % võrra kõrgema taseme kui 2010. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmismahu põhjal moodustab lõppvarude tase aga vähem kui ühe kuu tootmismahu.

         5.3.   Müügimaht ja turuosa

      Tabel 8

      Müügimaht ja turuosa

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Müügimaht tonnides (indeks)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Turuosa % (indeks)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (108)

               Liidu tootmisharu müügimaht on kasvanud 4 % võrreldes vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tasemega. 2011. aastal toimus väga järsk vähenemine, millele järgnes ühtlane suurenemine.

               (109)

               Turuosa järgi võib liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil pidada stabiilseks, kui välja arvata 2011. aasta, mil sarnaselt müügi vähenemisega kahanes ka liidu tootmisharu turuosa. Järgnevatel aastatel näitasid nii müük kui ka turuosa kasvutendentsi. Ehkki liidu tootja turuosa jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi väiksemaks kui 2010. aastal, väärib märkimist, et liidu tootmisharu suutis siiski osa saada liidu tarbimise kasvust ning omas kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidus valitsevat positsiooni.

               (110)

               Teatavakstegemisele järgnenud avalduses teatas liidu tootmisharu, et tema turuosa on väga ebastabiilne, kuna sulfaniilhape on hinnast sõltuv kaup, ning tõi näite 2011. aastast, mil liidu tootmisharu turuosa langes järsult.

               (111)

               Siinkohal tuleb rõhutada, et turuosa langus 2011. aastal ühtis liidu tootja poolse hindade tõstmisega, mis oli vastuolus turu tolleaegsete suundumustega. Uurimine näitas tõepoolest, et impordihinnad kõigist riikidest langesid 2011. aastal vahemikus 5–20 %. Samuti tuleb märkida, et olemasolevate statistiliste andmete põhjal võttis liidu tootmisharu kaotatud turuosa üle peamiselt USA importija.

         5.4.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

      Tabel 9

      Müügihinnad

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Keskmine müügihind (eurot/tonn) (indeks)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (112)

               Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli tingitud peamise tooraine (aniliini) hinnatõusu edasikandmisest.

         5.5.   Tööhõive ja tootlikkus

      Tabel 10

      Tööhõive ja tootlikkus

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Tööhõive (indeks)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Tööviljakus (indeks)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Keskmine tööjõukulu (indeks)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (113)

               Tööhõive täistööaja ekvivalendina suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 %. Keskmine tööjõukulu on vaatlusalusel perioodil näidanud kasvutendentsi, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % suurem kui 2010. aastal. Kuna tootmine kasvas vastavalt põhjendusele 103 vaid 7 %, siis tööviljakus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %.

         5.6.   Kasumlikkus

      Tabel 11

      Kasumlikkus

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Kasumlikkus (indeks)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Allikas: küsimustikule antud vastused.

               (114)

               Liidu tootmisharu kasumlikkus seoses samasuguse tootega vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ning jäi veidi alla liidu tootmisharu määratud optimaalse taseme; siiski väärib märkimist selle positiivseks jäämine vaatlusaluse perioodi vältel.

               (115)

               Kasumlikkuse vähenemine on tingitud peamiselt keskmise tootmiskulu suurenemisest 20 % alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja müügihindade 12 % suurune tõus vastavalt põhjendusele 112 ei suutnud seda täielikult kompenseerida.

         5.7.   Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

      Tabel 12

      Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Investeeringud (indeks)

               —

                  100

                  133

                  57

               Investeeringute tasuvus (indeks)

                  100

                  86

                  30

                  103

               Rahavoog (indeks)

                  100

                  116

                  68

                  82

               (116)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharu ei saanud 2010. aastal investeerida. Seetõttu vähenesid investeeringud sulfaniilhappetööstusse 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 43 % ning nende maht absoluutarvudes on olnud väike, seondudes peamiselt hooldustöödega. Need järeldused on kooskõlas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi investeeringutasuvuse ja väikese kasumlikkusega.

               (117)

               Investeeringutasuvus järgis 2011. ja 2012. aastal täpselt kasumlikkuse tendentsi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringutasuvus paranes, jõudes 2010. aastaga võrdsele tasemele tänu kasumlikkuse suurenemisele alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.

               (118)

               Rahavoog oli kõikuv, kuid püsis kogu vaatlusaluse perioodi kestel positiivsena. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes rahavoog võrreldes 2010. aasta tasemega 18 %. Liidu tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.

         5.8.   Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine

               (119)

               Põhjenduse 84 kohaselt ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi subsiidiumimarginaal märkimisväärne, kuigi see oli miinimumist suurem.

               (120)

               Võttes arvesse liidu tootmisharu müügimahu kasvu, hindade tõusu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemist, võib järeldada, et meetmed olid edukad ja liidu tootmisharu on taastunud varasema subsideerimise mõjust vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines teatavat langust kahjunäitajates, nagu kasumlikkus ja turuosa, kuid see ei saa olla tingitud vaatlusalusest riigist pärit impordist selle väga madala taseme tõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Igal juhul osutavad negatiivse tendentsiga kahjunäitajad siiski liidu tootmisharu jätkusuutlikkusele.

         6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (121)

               Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote import Indiast on langenud väga madalale tasemele. Liidu tootmisharu turuosa jäi suhteliselt stabiilseks ning vaatlusaluse riigi tõttu kaotatud mahu asendas USAst pärit import, mille hinnatase on sarnane liidu tootmisharu omaga. Liidu tootmisharu suutis suurendada oma müügimahtu ja keskmist müügihinda ning saavutada ligikaudu optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra.

               (122)

               Liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkuse mõõdukas langus ei saa põhjenduse 120 kohaselt olla tingitud Indiast pärit impordist.

               (123)

               Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju.

               (124)

               Ehkki liidu tootmisharu tegi seoses kahju analüüsiga tähelepanekuid ja neid käsitleti põhjendustes 95, 105, 106, 110 ja 111, nõustus ta üldise järeldusega olulise kahju puudumise kohta eeskätt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         7.   Kahju kordumise tõenäosus

               (125)

               Kahju kordumise tõenäosuse hindamise puhul on tähtis märkida, et tootmisvõimsuse optimaalse rakendamise korral, mida suudeti saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei suuda liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu tarbimist, mistõttu tuleb märkimisväärne osa liidu tarbimisest katta impordiga.

               (126)

               Pealegi toodab liidu tootmisharu üksnes puhastatud sulfaniilhapet, mis tähendab, et oma toodangu jaoks tehnilist sulfaniilhapet eelistavad kasutajad on sunnitud kasutama importi.

               (127)

               Lisaks oli liidu tootmisharul stabiilne turuosa koos müügiga paljudele pikaajalistele klientidele. Uurimisest selgus, et mõne kasutaja hinnangul peaksid sulfaniilhappe tarnijad läbima range ja kuluka sertifitseerimis- ja kontrollprotsessi, mis muudab tarnija vahetuse keeruliseks.

               (128)

               Sellises kontekstis analüüsiti Indiast pärit impordi potentsiaalset mõju liidu turule ja liidu tootmisharule kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2, et hinnata kahju kordumise tõenäosust meetmete aeguda laskmise korral.

               (129)

               Põhjenduste 84, 85 ja 87 kohaselt subsideeritakse Indiast pärit sulfaniilhapet ka praegu ja tõenäoliselt ka tulevikus.

               (130)

               Samal ajal osutavad uurimise järeldused asjaolule, et Indiast pärit subsideeritud impordi olemasolu ei põhjusta liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumist. See arutluskäik põhineb järgmiste tegurite analüüsil:

                           —

                           India vaba tootmisvõimsus;

                           —

                           India eksportijate hinnakäitumine;

                           —

                           subsideerimise taseme mõju hindadele;

                           —

                           India tootevalik.

         a)   India vaba tootmisvõimsus

               (131)

               Uurimine ei näidanud märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias.

               (132)

               Liidu tootmisharu vaidlustas selle järelduse, väites eeskätt, et seoses Hiina toodete üha suurema kättesaadavusega India turul India vaba tootmisvõimsus tõenäoliselt suureneb ja seetõttu suureneb ka soov eksportida.

               (133)

               Seoses sellega märgib komisjon, et India suurim teadaolev sulfaniilhappe tootja ja eksportija loovutas oma staatuse ekspordisuunitlusega üksusena 2013. aastal, nagu märgitud põhjenduses 39, kavatsedes suurendada müüki omamaisel turul. Kõnealune müük oli varem EOU-kava tingimuste kohaselt väga piiratud. Äriühing kinnitas, et ei tunneta survet Hiina konkurentidelt ning et nende hinnangul on India turul head arenguväljavaated. Seega ei ole põhjust eeldada, et India tootjate praegune ja tulevane vaba tootmisvõimsus suunatakse liitu seoses väidetava Hiina survega India turul.

         b)   India eksportijate hinnakäitumine

               (134)

               Seoses India eksportijate hinnakäitumisega leiti põhjendustes 94 ja 95, et koostööd tegev eksportiv tootja ja ka teised India eksportijad müüsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindadega, mis ei löönud alla liidu hinnatasemeid.

               (135)

               Liidu tootmisharu väitis, et Kokani ekspordihinnad põhinesid hinnakohustusel ega olnud seega tüüpilised teiste India eksportivate tootjate puhul. Komisjon märgib, et vaatlusalusel perioodil püsisid Kokani hinnad tunduvalt kõrgemal hinnakohustusega seatud minimaalsest impordihinnast. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid nende keskmised ekspordihinnad teiste India eksportijatega võrreldes Eurostati andmetel isegi kõrgemad. See näitab, et India eksportijate, sealhulgas Kokani hinnad põhinesid pigem turuolukorral kui hinnakohustusel.

               (136)

               Liidu tootmisharu märkis ühtlasi, et Indiast pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 %, vaatamata enam kui 40-protsendilisele peamise tooraine (benseeni) hinnatõusule samal ajavahemikul. Uurimine näitas, et sulfaniilhappe suhteliselt kõrge hinnatase liidu turul tegi võimalikuks hinnalanguse, vaatamata peamise tooraine hinnatõusule. Hoolimata benseeni tähtsusest kuluartiklina ei seleta see üksinda vaatlusaluse toote kulude ja hindade muutumisi. Peale selle näitas uurimine, et India müügihinnad liitu ei olnud erandlikult madalad, sarnanedes India hindadega suuremahulise ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse. Seega ei ole lõpptoote (sulfaniilhappe) ja peamise tooraine (benseeni) vastavad hinnasuundumused, millele liidu tootmisharu tähelepanu juhtis, omavahel vastuolus.

               (137)

               Peale selle märkis liidu tootmisharu, et India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, nimelt Türgisse, olid madalamad ekspordi puhul Euroopa Liitu. Komisjon märgib, et Kokani kohta kogutud andmete põhjal olid selle äriühingu ekspordihinnad Türgisse samuti minimaalsest impordihinnast kõrgemad ega löönud liidu tootmisharu hindasid alla. Kokani ekspordimaht Türgisse oli samas suurusjärgus kui see, millele tugines liidu tootmisharu väide, mistõttu kehtivad liidu tootmisharu kohta tehtud järeldused kogu India ekspordi suhtes Türgisse. Eelnevast võib järeldada, et India eksportijate väidetavalt erinev hinnakäitumine kolmandate riikide puhul võrreldes Euroopa Liiduga ei ole kättesaadava teabe põhjal kinnitust leidnud.

         c)   Subsideerimise taseme mõju hindadele

               (138)

               Vastavalt põhjendusele 84 oli koostööd tegeva India tootja subsiidiumimarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,1 %. See näitab subsideerimise jätkuvat vähenemist, mis algas esialgsete tasakaalustavate meetmete kehtestamisega 2002. aastal.

               (139)

               See langus ei ole seotud üksnes kõnealuse äriühingu olukorraga, vaid süsteemsete muutustega India subsideerimiskavades. Käesoleva määruse C osa kohaselt hülgas India valitsus mõned kavadest ning suuremat osa ülejäänutest piirati äriühingute kasumlikkuse seisukohast. Vaid ühe konkreetse vaatlusaluse kava, nimelt DD-kava puhul leevendati kõlblikkuskriteeriume ja lihtsustati haldusmenetlusi. Seetõttu valis Kokan viivitamatult kõnealuse kava. DD-kava kasutamine välistab aga enamiku ülejäänud kavade (EOU-kava, eellubade kava, FP-kava, DFIA-kava ja FM-kava) kasutamise. Vaatlusaluse toote puhul on DD-kavas selgelt määratud maksimaalne subsideerimistase — läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas see 4 % FOB ekspordiväärtusest ja hiljem langetati seda 3 protsendini. Subsideerimistaseme piiramisest hoolimata võib eeldada, et ülejäänud tootjad valivad või on juba valinud kõnealuse kava selle vähese halduskoormuse tõttu.

               (140)

               Komisjon on täheldanud sama suundumust mitmes teises subsideerimisvastases uurimises Indias viimase kahe aasta jooksul (16). Seega võib väita, et Kokani puhul tehtud järeldusi põhjenduses 139 saab ekstrapoleerida India ülejäänud sulfaniilhappe tootjatele.

               (141)

               Arvestades eespool nimetatud subsideerimistaset (prognoosi kohaselt ligikaudu 3 % peamiselt DD-kavaga) ja India ekspordihindade praegust taset, mis sisaldab juba subsiidiume, võib järeldada, et nimetatud ekspordihinnad ei löö alla liidu tootmisharu hindasid isegi siis, kui India suhtes kehivad tasakaalustavad meetmed kehtetuks tunnistatakse. Seega võib järeldada, et Indiast pärit eksport ei ole isegi subsideerituna liidu tootmisharule kahjulik.

         d)   Tootevalik

               (142)

               Koostööd tegev India tootja (kes moodustas märkimisväärse osa India impordist liitu) müüs peamiselt tehnilist sulfaniilhapet, võisteldes peamiselt USAst (ja Hiinast) pärit impordiga, kuna liidu tootmisharu tehnilist sulfaniilhapet ei tooda. Lisaks koosnes Kokani sulfaniilhappe märkimisväärses mahus eksport Türgisse peaaegu tervikuna tehnilise klassi sulfaniilhappest.

               (143)

               Liidu tootmisharu väitis, et tehnilise ja puhastatud klassi sulfaniilhappe kasutus on väga suures osas kattuv ja seega on nendevaheline konkurents tugev.

               (144)

               Ehkki ei saa eitada, et mõlemad klassid käsitletavad ühe tootena, kinnitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid märkimisväärse hinnaerinevuse (20–25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik. Seega võib kinnitada, et India tootjate tehnilise klassi sulfaniilhappe müük pakub konkurentsi peamiselt Hiina ja USA toodetele.

         8.   Järeldus kahju kordumise kohta

               (145)

               Võttes arvesse põhjendustes esitatud järeldusi uurimise kohta, võib kinnitada, et India suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei põhjusta tõenäoliselt kahju kordumist lühikeses või keskpikas perspektiivis.

         E.   LIIDU HUVID

               (146)

               Järelduse tõttu, et kahju kordumine ei ole tõenäoline, ei olnud liidu huvide kindlaksmääramine vajalik.

         F.   TASAKAALUSTAVATE MEETMETE LÕPETAMINE

               (147)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal leiti, et Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivad tasakaalustavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (148)

               Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artiklile 18 tuleks tunnistada kehtetuks tasakaalustavad meetmed Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes. Komisjoni otsus, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan, tuleks samuti tunnistada kehtetuks.

               (149)

               Võttes arvesse, et liidu tootmisharu taastumine on äsjane, jälgib komisjon liidu tootja taotlusel vaatlusaluse toote importi. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist.

               (150)

               Algmääruse artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe suhtes tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlevad menetlused lõpetatakse.
   2.   Komisjoni otsus 2006/37/EÜ, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India), tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2002, 22. juuli 2002, Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise ja ajutise tasakaalustava tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 1).

      (3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2002, 22. juuli 2002, millega kehtestatakse Hiina Vabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 11).

      (4)  Komisjoni otsus 2002/611/EÜ (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 36).

      (5)  Komisjoni otsus 2005/255/EÜ (ELT L 80, 18.3.2004, lk 29).

      (6)  Komisjoni otsus 2006/37/EÜ, 5. detsember 2005, millega kiidetakse heaks seoses Indiast pärineva sulfaniilhappe importi käsitleva dumpingu- ja subsiidiumivastase menetlusega pakutud kohustus (ELT L 22, 26.1.2006, lk 52).

      (7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 123/2006, 23. jaanuar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2002, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, ning määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 22, 26.1.2006, lk 5).

      (8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1000/2008, 13. oktoober 2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 275, 16.10.2008, lk 1).

      (9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1010/2008, 13. oktoober 2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 ja osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 kehtestatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes (ELT L 276, 17.10.2008, lk 3).

      (10)  ELT C 28, 30.1.2013, lk 12.

      (11)  ELT C 300, 16.10.2013, lk 5.

      (12)  ELT C 300, 16.10.2013, lk 14.

      (13)  Nõukogu määrus (EÜ) 1225/2009, 30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed parandused (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

      (14)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid

      (15)  Pärast avalikustamist nõudis liidu tootja, et vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe impordi mahud ja väärtused avalikustataks ka vahemikena, kuna indekseeritud andmete põhjal oli keeruline hinnata arvandmete tegelikku (absoluutset) arengut ning mõista komisjoni sellekohaseid järeldusi.

      (16)  Näide: Stainless Steel Wire (ELT L 240, 7.9.2013), PET fim (ELT L 137, 23.5.2013).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1219, 26. juuli 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 499/96 seoses liidu uute tariifikvootidega teatavatele Islandilt pärit kaladele ja kalandustoodetele

text:
                  27.7.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 201/2

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1219,
      26. juuli 2016,
      millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 499/96 seoses liidu uute tariifikvootidega teatavatele Islandilt pärit kaladele ja kalandustoodetele
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse nõukogu 19. märtsi 1996. aasta määrust (EÜ) nr 499/96, millega avatakse teatavate Islandilt pärit kalade ja kalandustoodete Euroopa Liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkte a ja d,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  21. aprilli 2016. aasta otsusega (EL) 2016/837 (2) andis nõukogu loa kirjutada Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelisele EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelisele Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitlevale lepingule, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokollile ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokollile ja neid ajutiselt kohaldada.

                  (2)

                  Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu lisaprotokolli (edaspidi „lisaprotokoll“) tekstis, mis on lisatud otsusele (EL) 2016/837, on sätestatud 30. aprillil 2014 aegunud kolme tollimaksuvaba tariifikvoodi uuendamine ning üks uus tollimaksuvaba tariifikvoot teatavate Islandilt pärit kalade ja kalatoodete vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Liidus.

                  (3)

                  Vastavalt lisaprotokollile tuleb selliseid tariifikvootide mahte, mis hõlmavad ajavahemikku 1. maist 2014 kuni kuupäevani, mil lisaprotokolli hakatakse ajutiselt kohaldama, jaotada võrdeliselt ja need teha kättesaadavaks ajavahemikuks alates lisaprotokolli ajutisest kohaldamisest kuni 30. aprillini 2021. Lisaprotokolliga ei sätestata tariifikvootide järelejäänud mahtude ülekandmist hilisemasse kohaldamise ajavahemikku.

                  (4)

                  Lisaprotokollis sätestatud tariifikvootide rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 499/96.

                  (5)

                  Tariifikvoote tuleks kohaldada alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise jõustumisest kuni 30. aprillini 2021. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates otsuse (EL) 2016/837 artiklis 3 sätestatud lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast.

                  (6)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (3) on tunnistatud kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) ning sellega on lõpetatud kalatoodete võrdlushindade süsteem. Seetõttu on vaja välja jätta määruse (EÜ) nr 499/96 artikli 1 lõikes 2 sätestatud võrdlushindade järgimise kohustus.

                  (7)

                  Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta muudeti ELi-Islandi ühiskomitee 17. veebruari 2016. aasta otsusega (5) nr 1/2016. Seepärast on vaja sätestada, et kohaldataks muudetud protokolli nr 3.

                  (8)

                  Tariifikvootide haldamise eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447, (6) millega asendatakse komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (7) alates 1. maist 2016. Määruse (EÜ) nr 499/96 artiklit 2 tuleks muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju.

                  (9)

                  Määruse (EÜ) nr 499/96 lisa tuleks muuta, et võtta arvesse muudatusi kombineeritud nomenklatuuri koodides („CN-koodid“), mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87, (8) ning TARICi alamrubriikides. Selguse huvides on asjakohane määruse (EÜ) nr 499/96 lisa täielikult asendada.

                  (10)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määrust (EÜ) nr 499/96 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 2 jäetakse välja,

                              b)

                              lõige 3 asendatakse järgmisega:
                              „3.   Kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 (milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö meetodeid), mida on viimati muudetud ELi-Islandi ühiskomitee otsusega nr 1/2016 (*).

                                 (*)  ELi ja Islandi ühiskomitee 17. veebruari 2016. aasta otsus nr 1/2016, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (ELT L 72, 17.3.2016, lk 66).“"

                  2)

                  Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 2
                  Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (**) artiklitele 49–54.

                     (**)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).“"

                  3)

                  Artikkel 3 jäetakse välja.

                  4)

                  Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Seda kohaldatakse 1. augustist 2016.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 26. juuli 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EÜT L 75, 23.3.1996, lk 8.

         (2)  Nõukogu 21. aprilli 2016. aasta otsus (EL) 2016/837 Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist EMP finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist Norra finantsmehhanismi aastateks 2014–2021 käsitleva lepingu, Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli ning Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (ELT L 141, 28.5.2016, lk 1).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

         (4)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).

         (5)  ELT L 72, 17.3.2016, lk 66.

         (6)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

         (7)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

         (8)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

         LISA

               „LISA
               Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide „ex“, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

                           Jrk-nr

                           CN-kood

                           TARICi alam-rubriik

                           Kauba kirjeldus

                           Kvoodi kehtivusaeg

                           Kvoodi maht (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

                           Kvoodi tollimaksumäär (%)

                           09.0792

                           ex 0303 51 00

                           10
                           20

                           Külmutatud heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk tööstuslikuks tootmiseks (1)
                               (2)

                           1.1–31.12

                           950

                           0

                           09.0812

                           0303 51 00

                           Külmutatud heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), v.a kalamaks, -mari ja -niisk (2)

                           1.8.2016–30.4.2017

                           1 050

                           0

                           1.5.2017–30.4.2018

                           1 400

                           1.5.2018–30.4.2019

                           1 400

                           1.5.2019–30.4.2020

                           1 400

                           1.5.2020–30.4.2021

                           1 400

                           09.0793

                           0302 13 00
                           0302 14 00
                           0304 41 00
                           0304 81 00

                           Värske või jahutatud kala (v.a kalamaks, -mari ja -niisk) ja järgmiste kalade värske või jahutatud või külmutatud filee:
                           idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima ehk masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe ehk lõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho)

                           1.1–31.12

                           50

                           0

                           09.0794

                           Värske või jahutatud:

                           1.1–31.12

                           250

                           0

                           0302 23 00

                           merikeeled (Solea spp.)

                           0302 24 00
                           0302 29

                           harilik kammeljas (Psetta maxima), kammellased (Lepidorhombus spp.) ja muud lestalised

                           ex 0302 56 00

                           10

                           putassuu (Micromesistius poutassou)

                           Külmutatud:

                           0303 32 00

                           atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

                           0303 55 30

                           tšiili stauriid (Trachurus murphyi)

                           ex 0303 55 90

                           90

                           muud kalad, v.a hobumakrell (stauriid) (Caranx trachurus)

                           0303 56 00

                           seersantkala (Rachycentron canadum)

                           0303 69 90
                           0303 89 90

                           muud kalad

                           0303 82 00

                           railased (Rajidae)

                           0303 83 00

                           kihvkalad (Dissostichus spp.)

                           0303 84 90

                           kiviahvenlased, v.a harilik huntahven (Dicentrarchus labrax)

                           0303 89 55

                           kuld-merikoger (Sparus aurata)

                           Värske või jahutatud filee:

                           0304 31 00

                           tilaapiad (Oreochromis spp.)

                           0304 32 00

                           sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 33 00

                           niiluse ahven (Lates niloticus)

                           0304 39 00

                           karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.) ja madupead (Channa spp.)

                           0304 42 50

                           lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 49 10

                           muud mageveekalad

                           0304 43 00

                           lestalised (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmide ja Citharidae)

                           0304 44 30

                           põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

                           0304 44 90

                           muud kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae, v.a tursad (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja kala liigist Boreogadus saida

                           0304 45 00

                           mõõkkala (Xiphias gladius)

                           0304 46 00

                           kihvkalad (Dissostichus spp.)

                           0304 49 50

                           meriahvenad (Sebastes spp.)

                           ex 0304 49 90

                           30
                           40
                           50
                           60
                           70
                           90

                           muud kalad, v.a heeringas ja makrell

                           Järgmiste kalade värske või jahutatud kalaliha (k.a kalahakkliha):

                           0304 53 00

                           kalad sugukondadest Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae ja Muraenolepididae

                           0304 54 00

                           mõõkkala (Xiphias gladius)

                           0304 55 00

                           kihvkalad (Dissostichus spp.)

                           0304 59 90

                           muud kalad, v.a mageveekalad ja nn liblikfilee heeringast või räimest

                           Külmutatud filee:

                           0304 61 00

                           tilaapiad (Oreochromis spp.)

                           0304 62 00

                           sägalised (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 63 00

                           niiluse ahven (Lates niloticus)

                           0304 69 00

                           karpkalalised (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), angerjad (Anguilla spp.) ja madupead (Channa spp.)

                           0304 82 50

                           lõhed liikidest Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 89 10

                           muud mageveekalad

                           Järgmiste kalade külmutatud kalaliha:

                           0304 95 21

                           vaikse ookeani tursk (Gadus macrocephalus)

                           0304 95 25

                           tursk (Gadus morhua)

                           0304 95 29

                           tursk (Gadus ogac) ning polaartursk (Boreogadus saida)

                           0304 95 40

                           põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

                           0304 95 50

                           merluusid (Merluccius spp.)

                           0304 95 60

                           putassuud (Micromesistius poutassou ja Gadus poutassou)

                           ex 0304 95 90

                           11
                           13
                           17
                           19
                           90

                           muud kalad, v.a ameerikalutsud perekonnast Urophycis spp.

                           ex 0304 99 99

                           20
                           25
                           30
                           40
                           50
                           65
                           69
                           70
                           90

                           muud kalad, v.a makrellid (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus)

                           09.0811

                           0304 49 50

                           Meriahvena (Sebastes spp.) filee, värske või jahutatud

                           1.8.2016–30.4.2017

                           2 211

                           0

                           1.5.2017–30.4.2018

                           2 948

                           1.5.2018–30.4.2019

                           2 948

                           1.5.2019–30.4.2020

                           2 948

                           1.5.2020–30.4.2021

                           2 948

                           09.0795

                           0305 61 00

                           Heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), soolatud, kuid kuivatamata ja suitsutamata, ning heeringas soolvees

                           1.1.–31.12

                           1 750

                           0

                           09.0796

                           0306 15 90

                           Külmutatud norra salehomaar (Nephrops norvegicus), v.a suitsutatud norra salehomaar

                           1.1.–31.12

                           50

                           0

                           09.0810

                           0306 15 90

                           Külmutatud norra salehomaar (Nephrops norvegicus), v.a suitsutatud norra salehomaar

                           1.8.2016–30.4.2017

                           1 106

                           0

                           1.5.2017– 30.4.2018

                           1 474

                           1.5.2018–30.4.2019

                           1 474

                           1.5.2019–30.4.2020

                           1 474

                           1.5.2020–30.4.2021

                           1 474

                           09.0797

                           1604 12 91
                           1604 12 99

                           Töödeldud või konserveeritud heeringad tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, v.a sügavkülmutatud, taigna või riivsaiaga paneeritud värsked heeringafileed, eelküpsetatud või eelküpsetamata

                           1.1.–31.12

                           2 400

                           0

                           09.0798

                           1604 17 00
                           1604 19 97

                           Töödeldud või konserveeritud angerjad ja muud töödeldud või konserveeritud kalad tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

                           1.1.–31.12

                           50

                           0

                           ex 1604 20 90

                           20
                           30
                           35
                           50
                           60
                           90

                           Muud töödeldud või konserveeritud kalad, v.a heeringas ja makrell

                           09.0700

                           1604 20 90

                           Muud kalatooted ja -konservid

                           1.8.2016–30.4.2017

                           2 764

                           0

                           1.5.2017–30.4.2018

                           3 685

                           1.5.2018–30.4.2019

                           3 685

                           1.5.2019–30.4.2020

                           3 685

                           1.5.2020–30.4.2021

                           3 685

            (1)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes Euroopa Liidu sätetes [vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1)) artiklit 254].

            (2)  Kuna enamsoodustusrežiimi tollimaksu ei kohaldata 15. veebruarist 15. juunini, ei kasutata seda tariifikvooti kaupade suhtes, mis on deklareeritud vabasse ringlusesse lubamiseks kõnealusel ajavahemikul.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 361/2012, 25. aprill 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               26.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 114/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 361/2012,
   25. aprill 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. aprill 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  JO

                  98,8

                  MA

                  58,7

                  TN

                  124,7

                  TR

                  110,1

                  ZZ

                  98,1

                  0707 00 05

                  JO

                  216,8

                  TR

                  148,3

                  ZZ

                  182,6

                  0709 93 10

                  TR

                  140,2

                  ZZ

                  140,2

                  0805 10 20

                  EG

                  58,5

                  IL

                  77,3

                  MA

                  52,8

                  TR

                  50,5

                  ZZ

                  59,8

                  0805 50 10

                  TR

                  58,4

                  ZZ

                  58,4

                  0808 10 80

                  AR

                  94,2

                  BR

                  81,0

                  CA

                  117,0

                  CL

                  95,1

                  CN

                  119,8

                  MK

                  31,8

                  NZ

                  125,7

                  US

                  153,6

                  ZA

                  85,5

                  ZZ

                  100,4

                  0808 30 90

                  AR

                  96,4

                  CL

                  114,1

                  CN

                  81,7

                  US

                  107,0

                  ZA

                  109,2

                  ZZ

                  101,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.