title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/519, 26. märts 2015 , millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte

text:
               27.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 82/78

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/519,
   26. märts 2015,
   millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009, (2) viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012, (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordile.

               (2)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012 muudetud meetmetega kehtestati iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suhtes väärtuseline tollimaks määraga 0,0–69,7 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati samas 54,1 % ning koostööst keeldunud Hiina eksportivate tootjate dumpinguvastase jääktollimaksu määraks 74,1 % („kehtivad tollimaksud”).

               (3)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011, (4) mida on viimati muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 693/2012, (5) laiendati esialgseid meetmeid Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte.

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (4)

               Pärast seda, kui oli avaldatud teade kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (6) sai komisjon 1. oktoobril 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa tööstuslike kinnitusdetailide instituut (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodangust.

               (5)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (6)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 30. jaanuaril 2014Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (7) (edaspidi „algatamisteade”), et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine

   4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (7)

               Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (8)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV eksportivatele tootjatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (9)

               Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

               (10)

               Võttes arvesse uurimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate ning liidus asuvate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (11)

               325 teadaolevast HRV tootjast vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule 24. Nendest 13 ei teatanud aga ekspordist ELi ning kolme muu puhul ei tuvastatud algses uurimises dumpingut, mistõttu nende suhtes kehtivaid meetmeid ei kohaldata. Ülejäänud kaheksa äriühingut teatasid ELi suunduva ekspordi mahuks 11 800 tonni, mis Eurostati hinnangul vastas 132 protsendile Hiina koguimpordist ELi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tehti ettepanek koostada valim kolmest suuremast eksportijast. Üks valimisse kaasatud äriühing aga väitis, et ta oli väljavõttelise uuringu vormis esitanud oma ELi suunduva ekspordi kohta valed andmed ja et tegelikult oleks ta pidanud ekspordi mahuks märkima nulli.

               (12)

               Seetõttu kaasati valimisse ülejäänud kolm suuremat eksportijat. Kõik kolm valimisse kaasatud äriühingut loobusid erinevail menetlusetappidel koostööst, jättes küsimustikele vastamata või keeldudes kohapealsetest kontrollidest. Sellest tulenevalt saadeti kolmele asjaomasele äriühingule kiri, milles neid teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18. Asjaomased eksportivad tootjad ei vastanud sellele.

               (13)

               Komisjon uuris nelja ülejäänud eksportiva tootja olukorda, kes olid väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud. Kuid kuna nende ekspordimaht liitu oli niivõrd väike, moodustades alla 1 % koguekspordist, ei peetud seda asjakohaseks või esinduslikuks, et moodustada uus valim ning tugineda uurimise järeldustes nende olukorrale. Tõdeti, et võttes arvesse valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumist, on kõige asjakohasem uurimise järeldustes tugineda laiaulatuslikumale ja esinduslikumale andmekogumile, nimelt kättesaadavale teabele. Nelja ülejäänud äriühingut teavitati komisjoni kavatsusest kasutada kättesaadavat teavet.

               (14)

               Ebapiisavat koostööd silmas pidades teavitati ka Hiina ametiasutusi komisjoni kavatsusest kohaldada artiklit 18. Vastuseks äriühingutele ning Hiina ametiasutustele saadetud kirjadele ei laekunud komisjonile ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

               (15)

               Uurimise algetapis tegi komisjoniga koostööd 91 liidu tootjat/tootjate kontserni, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodangust. Koostööd tegevate tootjate arvukust silmas pidades kasutas komisjon väljavõttelist uuringut. Algselt moodustatud valim hõlmas üheksat äriühingut/kontserni, mis olid kõige esinduslikumad oma mahu, suuruse, erinevate tooteliikide ja geograafilise asukoha poolest liidus. Üks valimisse kaasatud äriühing loobus koostööst ning otsustas küsimustikule vastamata jätta. Sellest tulenevalt teavitas komisjon asjaomast äriühingut valimist väljajätmisest koostööst keeldumise tõttu. Ülejäänud kaheksast äriühingust/kontsernist koosnevat valimit peeti siiski esinduslikuks, kuna see hõlmas 24 % liidu rauast või terasest kinnitusdetailide arvestuslikust kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (16)

               Vastused küsimustikule saatsid kaks liidu importijat. Äriühingute suhteliselt väikest arvu arvestades ei olnud tarvis väljavõttelist uuringut.

               (17)

               Ükski kasutaja ei andnud endast teada algatamisteates sätestatud tähtajaks ega ka hilisema menetluse käigus. Seega leiti, et uurimise raames ei teinud koostööd ükski kasutaja.

               (18)

               Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootjad:
                           Külastati 11 äriühingut (vähemalt üht igast valimisse kaasatud kaheksast kontsernist). Asjaomased liidu tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende isikut ei avalikustataks. Nad väitsid, et nende isiku avalikustamine võib oluliselt kahjustada nende äritegevust. Nende taotlus vaadati läbi ja see leiti olevat põhjendatud. Seetõttu ei ole kõnealuste äriühingute nimed loetletud;

                           b)

                           liidu importijad:

                                       Adolf Würth GmbH & Co – Saksamaa

                                       Marcopol z o.o. – Poola;

                           c)

                           tootjad turumajanduslikes riikides:

                                       ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaisia

                                       Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaisia

                                       Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.

         5.   Järelduste avalikustamine

               (19)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mis viisid aegumise läbivaatamise järeldusteni, ning neid kutsuti üles märkusi esitama (lõplike järelduste avalikustamine). Lisaks anti neile võimalus esitada pärast järelduste avalikustamist teatava aja jooksul oma märkused. Märkused saadi taotluse esitajalt, Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskojalt, kahelt liidu importijalt/tootjalt ja nendega seotud Hiina tootjalt ning kahelt liidu edasimüüjate ühenduselt. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (20)

               Vaatlusalune toode on teatavad HRVst pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla.

         2.   Samasugune toode

               (21)

               Leiti, et vaatlusalusel tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavatel ja müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel ning Malaisia siseturul (edaspidi „võrdlusriik”) toodetavatel ja müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhikasutusalad kui HRVs toodetavatel ja liitu eksportimiseks müüdavatel rauast või terasest kinnitusdetailidel. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

               (22)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda HRV poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

         1.   Sissejuhatavad märkused

               (23)

               Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 11–14, ei teinud valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad uurimise käigus koostööd. Kuna HRV eksportivad tootjad ei teinud piisavalt koostööd, põhines üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.

               (24)

               Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks kasutati aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed) ning muu avalikult kättesaadav teave (nagu näiteks Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse avaldus).

               (25)

               Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist ekspordihinnaga, kuna puudus teave Hiina tootjate poolt liitu eksporditava täpse tootevaliku kohta.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

   2.1.   Võrdlusriigi valimine ja normaalväärtuse arvutamine

               (26)

               Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles kommenteerima oma ettepanekut kasutada Indiat turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV puhul. Indiat kasutati võrdlusriigina juba esialgse uurimise ajal.

               (27)

               Lisaks Indiale pakkus taotluse esitaja võimaliku võrdlusriigina välja USA. Muud huvitatud isikud esitasid reservatsioone India kui võrdlusriigi suhtes ning pakkusid võimalike võrdlusriikidena välja Malaisia, Taiwani, Tai ja Vietnami.

               (28)

               Lisaks huvitatud isikute esitatud ettepanekutele pidas ka komisjon vajalikuks ise sobiva võrdlusriigi väljaselgitamist. Komisjon tegi täiendava võimaliku võrdlusriigina kindlaks Jaapani, kuna riigi kinnitusdetailide tootmismaht on oma suuruselt HRVga sarnane.

               (29)

               Koostöö tegemise taotlused saadeti India, Jaapani, Malaisia (tegelikud, meetmetest mitte kõrvale hoidvad tootjad), (8) Taiwani, Tai ja USA tootjatele. Vietnami tootjatega ei võetud ühendust, kuna Vietnami ei peeta turumajanduslikuks riigiks. Koostööks olid valmis India ja Malaisia eksportivad tootjad ning nimetatud riikidesse korraldati ka kontrollkäigud.

               (30)

               Tuli ilmsiks, et ühe koostööd tegeva India ettevõtja puhul ei olnud tegemist tootja, vaid kaubandusettevõtjaga ning teine koostööd tegev India ettevõtja oli oma tegevust alustanud alles läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järel. Seetõttu ei saanud kasutada India müügi- ja kuluandmeid. Kahe koostööd tegeva Malaisia ettevõtja puhul tehti kindlaks, et tegemist on eksportivate tootjatega ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta on olemas täielikud andmed. Seetõttu valiti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel HRV puhul võrdlusriigiks Malaisia.

               (31)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate Malaisia tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes koguekspordiga liitu, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle tulemusena leiti, et omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline.

               (32)

               Samuti uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlik. Uuringust järeldus, et ühe tootja omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, samas kui teise tootja puhul see nii ei olnud.

               (33)

               Esimese tootja normaalväärtuse aluseks võeti seega tegelik omamaine hind, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana. Teise tootja puhul tuletati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3.

               (34)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel esitasid kaks huvitatud isikut märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Väideti, et Jaapanit ei oleks pidanud lugema võimalikuks võrdlusriigiks, kuna seal keskendutakse kõrgema hinnaklassi toodetele ja kulud on kõrged. Üks huvitatud isik märkis, et võrdlusriigiks oleks pidanud valima Taiwani, kuna seal on palju tootjaid, kulusid saab võrrelda Hiinaga ning toimub suuremahuline eksport Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse.

               (35)

               Komisjon märgib, et võrdlusriigi valik tehti pärast kuue võimaliku riigi kaalumist. Koostööd sooviti teha kõigi nende riikidega. Koostööks olid valmis üksnes Malaisia ja India; Taiwan ja Jaapan ei soovinud koostööd teha. Põhjenduses 30 selgitatud põhjustel otsustati valida Malaisia.

         2.2.   Ekspordihinna määramine

               (36)

               Võttes arvesse koostöö puudumist valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindu käsitleva konkreetse teabe puudumist, määrati ekspordihind kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18 ning selleks kasutati statistilisi allikaid (Eurostat).

         2.3.   Võrdlused ja kohandused

               (37)

               Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade põhjal. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti ekspordihinda kohanduste näol nõuetekohaselt ja vajaduse korral arvesse. Selleks, et väljendada ekspordihinda tehasehindade tasandil, kohandas komisjon Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda veo-, kindlustus-, käitlemis- ja laenukulude puhul.

         2.4.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (38)

               Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel. Eurostati keskmised impordihinnad ei andnud võrdlusriigi normaalväärtustega võrreldes tunnistust dumpingu olemasolust.

               (39)

               Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi HRVst liitu kõigest tähtsusetul määral rauast või terasest kinnitusdetaile (9 000 tonni, väärtusega 23 miljonit eurot), jättes kõrvale nende eksportivate tootjate toodetud rauast või terasest kinnitusdetailid, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut. Valimisse kaasatud Hiina eksportijate koostööst keeldumise tõttu puudus ka teave Hiinast eksporditava tootevaliku kohta, mistõttu sai võrdlusriigi normaalväärtusega võrdlemist teostada üksnes koondandmete põhjal.

               (40)

               Seega ei peeta dumpingu mittetuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt oluliseks, sest imporditud kogused olid väikesed ja puudus teave imporditava tootevaliku kohta, võttes arvesse, et toodetakse ja turustatakse väga erinevaid kinnitusdetaile.

               (41)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel kommenteerisid kolm huvitatud isikut, et meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud tuvastatud dumpingut. Leiti, et hoolimata HRVst pärinevast väikesemahulisest ekspordist on dumpingu mittetuvastamine olulise tähtsusega.

               (42)

               Komisjon märgib, et kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 põhinevad tulemused dumpingu kordumise tõenäosusel ning mitte dumpingu olemasolu tuvastamisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         3.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (43)

               Eespool põhjendustes 38–40 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon lisaks dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete aegumise korral. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, HRVst teistele turgudele suunatud ekspordi hind, meetmetest kõrvalehoidmine ning liidu turu atraktiivsus.

         3.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

               (44)

               HRVd peetakse maailma suurimaks rauast või terasest kinnitusdetailide tootjaks. Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse (China Fastener Industry Association, „CFIA”) (9) andmete kohaselt hinnati 2012. aasta tootmisvõimsuseks 6,6 miljonit tonni. Tootmisvõimsuse kasutamise määr oli hinnanguliselt 75 %, mistõttu vaba tootmisvõimsus oli märkimisväärne ja võrreldav liidu kogutarbimisega.

               (45)

               CFIA hinnangul eksporditi toodetud rauast või terasest kinnitusdetailidest 2012. aastal 40–50 % (2,5 miljonit tonni). On selge, et eksport moodustab olulise osa Hiina rauast või terasest kinnitusdetailide tootjate tegevusest. Hiina eksporditase oli seega üle 40 % kõrgem kui liidu kogutarbimine samal perioodil.

         3.2.   HRVst kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hind

               (46)

               Taotlus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid Hiina ekspordihindade kohta teistele turgudele, nagu näiteks USA ja Tuneesia. Tõendite aluseks on liidu tootmisharu saadud hinnapakkumised. Ekspordihinnad osutusid eespool määratletud normaalväärtusest madalamaks. Kui võtta aluseks Hiinast Horvaatiasse suunatud ekspordi hinnad 2012. aastal ja 2013. aasta esimesel kvartalil, st enne Horvaatia ühinemist ELiga ning enne ELi kaitsemeetmete laiendamist kõnealusele riigile, võib lisaks järeldada, et Hiina ekspordi hinnatase, mis tõi esialgse uurimise käigus kaasa meetmete kehtestamise, on suhteliselt sarnane ehk siis eespool määratletud normaalväärtusest madalam.

               (47)

               Mitmed kolmandad riigid (nt Kanada, (10) Colombia, (11) Mehhiko, (12) Lõuna-Aafrika (13) ja USA) (14) on kehtestanud dumpinguvastased meetmed HRVst pärinevate kinnitusdetailide suhtes. Kõnealused meetmed käsitlevad kinnitusdetailide erinevaid alamkategooriaid, sealhulgas ka vaatlusalust toodet. Kõnealuseid dumpinguvastaseid meetmeid peeti veel üheks märgiks dumpingu olemasolust kolmandate riikide turgude suhtes.

               (48)

               Neid kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et HRV eksportivad tootjad müüsid ja müüvad ka praegu põhjendustes 46 ja 47 nimetatud kolmandatele riikidele rauast või terasest kinnitusdetaile dumpinguhindadega. Seetõttu on komisjon seisukohal, et on tõenäoline, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral müüksid HRV eksportivad tootjad vaatlusalust toodet ka liidu turul dumpinguhindadega.

         3.3.   Meetmetest kõrvalehoidmine

               (49)

               Meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevas uurimises (15) järeldati, et Hiinast pärit kinnitusdetailide suhtes kohaldatavatest meetmetest kõrvalehoidumine toimus Malaisia kaudu. Seetõttu olid meetmed laiendatud Malaisia suhtes, jättes kõrvale üheksa Malaisia tootjat, kes osutusid tegelikeks, meetmetest mitte kõrvale hoidvateks tootjateks ning kes vabastati meetmete kohaldamisest. Meetmetest kõrvalehoidmine annab tunnistust sellest, et dumpinguhinnaga eksportijad soovivad jõuda liidu turule dumpinguhinnaga, tollimakse maksmata. Seetõttu on meetmete aeguda laskmise korral tõenäoline, et kõnealused eksportijad sooviksid suunata dumpinguhinnaga impordi otse liidu turule, kõrvalehoidmise kasutamise vajaduseta.

               (50)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel kommenteerisid kaks huvitatud isikut, et madalamad tollimaksumäärad vähendaksid meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. Huvitatud isikud väitsid samuti, et põhjenduses 129 selgitatud erimeetmed, mis nõudsid arvete esitamist Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, on märk sellest, et tollimaksumäärad olid liiga kõrged ning soodustasid meetmetest kõrvalehoidmist.

               (51)

               Komisjon märgib, et kehtivate tollimaksumäärade taset ei saa muuta algmääruse artikli 11 lõike 2 kontekstis. Hiina eksportijate suhtes kohaldatavate erimeetmete eesmärk on tegeleda Hiina tootjate meetmetest kõrvalehoidmise võimaliku ohuga seoses individuaalsete tollimaksumäärade erinevusega. Seevastu Malaisia kaudu toimuvat meetmetest kõrvalehoidmist on analüüsitud kui HRVst liitu suunatud dumpingu jätkumise tõenäosuse näitajat. Komisjon ei näe kahel küsimusel otsest seost: Hiina tootjatelt arvete nõudmine ei muuda järeldust, et teiste riikide kaudu toimuv meetmetest kõrvalehoidmine osutab dumpingu kordumise tõenäosusele, kui meetmetel lastakse aeguda.

         3.4.   Liidu turu atraktiivsus

               (52)

               Meetmetest kõrvalehoidmine Malaisia kaudu näitab, et liidu turg on Hiina tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne, kuna liidu turu hinnad on kõrgemad. Muudel eksporditurgudel kehtestatud dumpinguvastased meetmed suurendaksid meetmete kehtetuks tunnistamise korral veelgi liidu turu atraktiivsust. Seega on alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa Hiina praegusest ekspordist ümber liidu turule. Tasub meenutada, et enne esialgsete meetmete kehtestamist moodustas Hiina turuosa liidu turul 26 %. Seepärast võib eeldada, et meetmete aegumise korral suureneks märkimisväärselt Hiina eksport, mille osakaal liidu turust on hetkel 0,5 %, ning ühtlasi lööks see alla liidu hinnad.

         3.5.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (53)

               Uurimine näitas, et HRVst eksporditi kinnitusdetaile mitmesse kolmandasse riiki dumpinguhinnaga ning mõned nimetatud kolmandatest riikidest olid kehtestanud Hiina kinnitusdetailide suhtes dumpinguvastased meetmed. Hiina eksportijate hinnakujunduspoliitika kolmandate riikide turul osutab dumpingu kordumise tõenäosusele liidu turul, kui meetmetel lastakse aeguda.

               (54)

               Meetmetest kõrvalehoidmist peeti veel üheks märgiks dumpingu kordumise tõenäosuse kohta.

               (55)

               Lisaks näitab liidu turu atraktiivsus ning asjaolu, et muud turud jäävad dumpinguvastaste meetmete tõttu suletuks, seda, et eksisteerib oht, et Hiina eksport suunataks ümber liidu turule, kui meetmetel lastakse aeguda.

               (56)

               Lisaks on vaba tootmisvõimsus vaatlusaluse toote tootmiseks HRVs märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga ja seda seetõttu, et eksporditurgudele peaks pääsu leidma üleliigne toodang, mis soodustab dumpingut.

               (57)

               Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (58)

               Uurimisega tehti kindlaks, et liidus toodavad samasugust toodet paljud tootjad, sealhulgas paljud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mõned suuremad äriühingud. Liidu tootjad, kelle nimel esitati aegumise läbivaatamise taotlus, tegid uurimise raames koostööd, kui välja arvata üks äriühing, nagu on selgitatud põhjenduses 15. Mitu muud, taotlust toetanud või sellele vastuväiteid esitanud tootjat esitasid oma tootmis- ja müügimahu kohta üldandmed. Kuna paljud liidu tootjad, peamiselt väikeettevõtjad, ei teinud uurimisel koostööd, ei olnud liidu toodangu kogumahtu ja tootjate arvu võimalik äriühingute üksikandmete põhjal täpselt kindlaks määrata.

               (59)

               Seetõttu kasutati liidu tootmismahu hindamiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet, mis põhines tööstustoodangut käsitlevatel Eurostati andmetel. Eespool öeldu põhjal hinnatakse liidu rauast või terasest kinnitusdetailide kogutoodanguks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 1,2 miljonit tonni.

               (60)

               Aegumise läbivaatamise taotlusele ja uurimise käigus kogutud teabele tuginedes võib lisaks hinnata, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid samasugust toodet 378 liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

               (61)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 15, kaasati valimisse kaheksa liidu tootjat/tootjate kontserni ja nad esitasid ka küsitud teabe. Valmisse kaasatud äriühingute toodang moodustab ligikaudu 24 % liidu kogutoodangust ja nende olukorda loetakse liidu tootmisharu esindavaks.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (62)

               Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikud näitajad tehti kindlaks, neid analüüsiti ja kontrolliti liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal. Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud ja kontrollitud andmete põhjal.

               (63)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurus, taastumine varasemast dumpingust. Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, tootmiskulud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja tööjõukulud.

         2.   Liidu tarbimine

               (64)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti liidu tootmisharu müügimahust liidu turul, esitades seejuures hinnangu koostööd mitteteinud tootjate kohta, ning Eurostatist saadud impordiandmetest TARICi koodide tasandil.

               (65)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine 3 % võrra. Kasv oli 2011. aastal märkimisväärne, kuid liidu tarbimine jääb veel palju maha esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemest, mil tarbimine ületas 2,2 miljonit tonni.

                  Tabel 1

                  Tarbimine

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tarbimine (tonnides)

                           1 761 591

                           1 978 967

                           1 779 434

                           1 808 139

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              112

                              101

                              103

                              Allikas: küsimustiku vastused, aegumise läbivaatamise taotlus, Eurostat

         3.   HRVst pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

               (66)

               HRVst pärit impordi mahtu ja turuosa analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.

         a)   Asjaomase impordi maht ja turuosa

               (67)

               HRVst liitu imporditud vaatlusaluse toote maht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Asjaomase impordi maht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              HRV

                           Impordimaht (tonnides)

                           11 108

                           9 628

                           6 839

                           8 214

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              87

                              62

                              74

                           Turuosa (%)

                           0,6

                           0,5

                           0,4

                           0,5

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              77

                              61

                              72

                              Allikas: Eurostat

               (68)

               HRVst importimise maht vähenes märgatavalt esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemega võrreldes (üle 98 % võrra, kui kõrvutada esialgset uurimisperioodi ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi). Ka turuosa kahanes vastavalt 26 %-lt esialgsel uurimisperioodil 0,5 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle tulemusena kadus Hiina ametlik eksport liidu turult peaaegu täielikult. Käesolevas ja järgmises tabelis esitatud andmed ei hõlma nende kolme Hiina eksportiva tootja ekspordimahte, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut. Nende ekspordimaht moodustas vaatlusalusel perioodil keskmiselt 30 % vaatlusaluse toote Hiinast pärineva ekspordi kogumahust liitu.

         b)   Impordihinnad ja hindade allalöömine

               (69)

               Alljärgnevas tabelis on ära toodud Hiinast pärineva impordi keskmine hind. HRVst pärit impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 28 %. Siiski on põhjust arvata, et seda hinda (mis on üle 250 % kõrgem Hiina ekspordi keskmisest hinnast esialgsel uurimisperioodil) ei saa lugeda oluliseks näitajaks, kuna Hiinast imporditavad kogused on väga väikesed. Võttes arvesse kõrgeid dumpinguvastaseid tollimakse, väikesemahulist importi ja koostööd tegevatelt importijatelt kogutud tõendeid, näib, et Hiina tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud kogused hõlmavad väga väikeseid tellimusi ja/või väga konkreetseid tooteliike, tuues sestap kaasa ka kõrgemad hinnad.

                  Tabel 3

                  HRVst pärit impordi keskmine hind

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              HRV

                           Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

                           1 975

                           2 158

                           3 137

                           2 524

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              109

                              159

                              128

                              Allikas: Eurostat

               (70)

               Kuna läbivaatamisega seotud uurimise raames ei teinud koostööd ükski valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja ja arvestades teistelt Hiina eksportivatelt tootjatelt pärineva teabe puudulikkust, määrati hindade allalöömine kindlaks selliselt, et võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu (tehasehindade tasemel) sõltumatutele klientidele liidu turul Hiinast pärit ekspordi keskmiste ekspordihindadega (Eurostatilt saadud CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra).

               (71)

               Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal liidu turul on 12 %. Kuid eespool põhjenduses 69 selgitatud põhjustel tuleks siiski arvestada, et vaatlusaluse toote Hiinast pärineva ekspordi puhul vaatlusalusel perioodil registreeritud hinnad on palju kõrgemad nendest, mis need oleksid meetmete puudumise korral. Sellele tuginedes on alust arvata, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral avaldaks vaatlusaluse toote eksport Hiinast siiski tõsist hinnasurvet liidu tootjatele.

         4.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

      Tabel 4

      Import muudest kolmandatest riikidest

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  Taiwan

               Impordimaht (tonnides)

               266 795

               351 067

               323 405

               319 326

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  132

                  121

                  120

               Hind (eurot/tonn)

               1 805

               1 905

               2 003

               1 895

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  106

                  111

                  105

               Turuosa (%)

               15,1

               17,7

               18,2

               17,7

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  117

                  120

                  117

                  Vietnam

               Impordimaht (tonnides)

               41 981

               59 270

               57 704

               74 764

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  141

                  137

                  178

               Hind (eurot/tonn)

               1 349

               1 496

               1 528

               1 365

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  111

                  113

                  101

               Turuosa (%)

               2,4

               3,0

               3,2

               4,1

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  126

                  136

                  174

                  Tai

               Impordimaht (tonnides)

               27 232

               59 979

               50 226

               45 759

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  220

                  184

                  168

               Hind (eurot/tonn)

               1 259

               1 325

               1 362

               1 246

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  105

                  108

                  99

               Turuosa (%)

               1,5

               3,0

               2,8

               2,5

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  196

                  183

                  164

                  Muud kolmandad riigid kokku
                   (16)

               Impordimaht (tonnides)

               228 589

               202 362

               165 618

               165 659

                  Indeks (2009 = 100)

                  100

                  89

                  72

                  72

               Hind (eurot/tonn)

               2 816

               3 232

               3 729

               3 751

                  Indeks (2009 = 100)

                  100,0

                  115

                  132

                  133

               Turuosa (%)

               13,0

               10,2

               9,3

               9,2

                  Indeks (2009 = 100)

                  100,0

                  79

                  72

                  71

                  Kolmandad riigid kokku
                   (16)

               Impordimaht (tonnides)

               564 597

               672 679

               596 954

               605 509

                  Indeks (2009 = 100)

                  100

                  119

                  106

                  107

               Hind (eurot/tonn)

               2 154

               2 217

               2 382

               2 288

                  Indeks (2009 = 100)

                  100

                  103

                  111

                  106

               Turuosa (%)

               32,1

               34,0

               33,5

               33,5

                  Indeks (2009 = 100)

                  100

                  106

                  105

                  104

               (72)

               Impordimaht kolmandatest riikidest liidu turule näitas vaatlusalusel perioodil kerget suurenemistendentsi, järgides suundumust tarbimises. Kolmandate riikide rauast või terasest kinnitusdetailide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, kõikudes kolmandiku ümber liidu tarbimisest.

               (73)

               Kolmandate riikide keskmised impordihinnad jäid vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilseks ja olid liidu tootmisharu hinnatasemest endiselt madalamad. Sellele vaatamata olid impordihinnad kolmandatest riikidest märgatavalt kõrgemad esialgse uurimise käigus Hiina puhul registreeritud hindadest. Eespool põhjenduses 69 selgitatud põhjustel ei saa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst liitu imporditud rauast või terasest kinnitusdetailide hindu pidada tüüpiliseks, ehkki need olid kõrgemad kolmandate riikide keskmistest impordihindadest.

               (74)

               Kolmandaid riike eraldi vaadeldes on selge, et Taiwan on praegu olulisim välisosaleja liidu turul. Taiwani ekspordimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 20 % ning moodustab ligikaudu poole ELi turule saabuvast impordist. Kui võtta arvesse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Taiwani ekspordimaht 70 % suurem kui esialgsel uurimisperioodil (ja olenemata sellest, et tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli madalam), on selge, et suur osa Hiina impordist on asendatud Taiwani toodetega. Siiski tuleks märkida, et Taiwani impordimaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas üksnes poole Hiina impordimahust algsel uurimisperioodil ning Taiwani keskmised hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid peaaegu kaks korda kõrgemad (+ 97,8 %) kui Hiina ekspordihinnad algsel uurimisperioodil. Lisaks tuleb märkida, et Hiina eksportijad on jätkanud sarnaselt madala hinnatasemega müümist Euroopa turgudele, mille suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid meetmeid. Näitena võib tuua Horvaatia enne selle ühinemist ELiga.

               (75)

               Lisaks on Vietnam ja Tai võitnud Hiina ekspordi kadumisest, sest ka nende puhul registreeritud mahud suurenesid märkimisväärselt (70–80 % ulatuses), kuigi nende algne maht oli palju väiksem.

               (76)

               Lisaks tuleks arvesse asjaolu, et teadaolevalt on liidu tootmisharu toodetega võrreldes importtoodete tootevalikus standardtooted kesksemal kohal.

               (77)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid neli huvitatud isikut, et komisjoni järeldused selle kohta, et Hiina import on liidu turul osaliselt asendatud Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärineva impordiga, peaksid viima järelduseni, et Hiinast tõenäoliselt imporditavad tooted on standardtooted ega konkureeri seega otseselt liidu tootmisharu keerukamate toodetega.

               (78)

               Vastusena sellele väitele märgitakse, et asjaolu, et kolmandatest riikidest pärinev import näib tõesti täitvat Hiina eksportijate vabastatud turuosa, ei tähenda seda, et Hiina tulevane import ei võiks tõenäoliselt kahjustav olla. Esiteks on põhjenduses 115 üksikasjalikumalt selgitatud, et liidu tootmisharu koosneb tootjatest, kes tegelevad nii standard- kui ka erikinnitusdetailidega. Teiseks on märke sellest, et Hiina tulevane eksport võib ka hõlmata spetsiifilisemaid ja kõrgetasemelisemaid tooteid. Arengukavade kohta kättesaadav teave, nagu Hiina kinnitusdetailide tööstuse ühenduse („CFIA”) presidendi kõne, (17) osutab selgelt, et Hiina kinnitusdetailide sektor kavandab mitmekesisemate, keerukamate ja kõrgema hinnaklassi toodete väljatöötamist. Seega tuleb see väide tagasi lükata.

         5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (79)

               Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.

               (80)

               Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda selliste näitajate põhjal nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, varud ja tööjõukulu.

         a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (81)

               Vaatlusalusel perioodil jäi liidu tootmisharu tootmine suhteliselt stabiilseks. Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote nõudlus sõltub suuresti sellistest sektoritest nagu mootorsõiduki- ja ehitusööstus ja ka muude tarbekaupade sektor. Tõepoolest, kui 2011. aasta väike tõus kõrvale jätta, siis püsis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmine suhteliselt stabiilsena, järgides Euroopa majanduse nõudluse aeglast kasvukõverat.

                  Tabel 5

                  Liidu tootmisharu kogutoodang

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmine (tonnides)

                           1 204 336

                           1 376 855

                           1 208 232

                           1 197 189

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              114

                              100

                              99

                              Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

               (82)

               Ka tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, suurenedes mõnevõrra 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna tootmine püsis ajavahemikul 2010–2013 stabiilsena, jäi stabiilseks ka tootmisvõimsuse rakendamine, saavutades 2011. aastal suhtelise tipptaseme.

                  Tabel 6

                  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           2 510 509

                           2 527 863

                           2 497 078

                           2 535 889

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              101

                              99

                              101

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                           48

                           54

                           48

                           47

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              114

                              101

                              98

                              Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

         b)   Müügimaht, turuosa ja kasv

      Tabel 7

      Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele

               2010

               2011

               2012

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Maht (tonnides)

               914 869

               1 031 862

               931 956

               939 395

                  Indeks (2010 = 100)

                  100

                  113

                  102

                  103

                  Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus

               (83)

               Sõltumatutele klientidele suunatud liidu tootmisharu müügimaht liidu turul järgis ajavahemikul 2010–2013 tarbimise ja tootmise suundumust, kasvades vaatlusalusel perioodil vähesel määral, kui jätta kõrvale 2010. ja 2011. aastal kogetud suur kasv.

                  Tabel 8

                  Liidu tootmisharu turuosa ja kasv

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu turuosa (%)

                           67

                           66

                           66

                           66

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                              Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat

               (84)

               Liidu tootmisharu turuosa (mida arvutades võetakse ka arvesse müüki seotud isikutele) püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, hõlmates umbes kaks kolmandikku turust. Selline tulemus on kooskõlas liidu tarbimise langusega, võrreldes ühelt poolt esialgse uurimisperioodiga ning teiselt poolt Hiina impordi asendumisega muudest allikatest lähtuva impordiga.

         c)   Tööhõive ja tootlikkus

               (85)

               Asjaomase tootega seotud liidu tootmisharu töötajate arv jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks. 2011. aastal täheldatud väike tõus on kooskõlas kõnealusel aastal registreeritud suurema toodanguga. Arvestades, et ka tootlikkus oli 2011. aastal suurem, näitab see, et liidu tootmisharu vastas kõrgemale nõudlusele osaliselt uute värbamistega ja osaliselt olemasolevate töötajate tootlikkust tõstes (ületundidega). Kui mahud vähenesid jälle järgnevatel aastatel, kadus ka see mõju ning taastus 2010. aasta olukord.

                  Tabel 9

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           20 036

                           20 854

                           20 238

                           19 950

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              104

                              101

                              100

                           Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

                           60

                           66

                           60

                           60

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              110

                              99

                              100

                              Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus

         d)   Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

               (86)

               Nagu on öeldud eespool põhjenduses 36, ei saanud koostöö puudumise tõttu valimisse kaasatud HRV eksportivate tootjatega arvutada dumpingumarginaale välja piisava täpsusega ning seetõttu ei peeta dumpingu mittetuvastamist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piisavalt oluliseks. Kahjunäitajate analüüs andis tõendust, et tootmisharu taastub varasemast dumpingust. Taastumist aeglustas siiski nõudluse seisak peamistes järgnevates sektorites. Lisaks tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil täheldatud suhteliselt stabiilne edasiminek toimub praeguste dumpinguvastaste meetmetega kaitstud tingimustes. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne.

         e)   Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja ühiku tootmiskulu

               (87)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus kasvasid aastatel 2010–2013 8 %, olles saavutanud 2012. aastal suhtelise tipptaseme. Keskmine müügihind katab üldiselt tootmiskulud ning tagab liidu tootmisharule ka väikese kasumi.

                  Tabel 10

                  Müügihinnad ja kulud

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurodes tonni kohta)

                           2 748

                           2 953

                           3 049

                           2 974

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              107

                              111

                              108

                           Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

                           2 528

                           2 811

                           2 937

                           2 765

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              111

                              116

                              109

                              Allikas: vastused küsimustikule

         f)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (88)

               Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 11

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                           1,5

                           1,1

                           2,0

                           3,6

                           Rahavoog (eurodes)

                           39 046 890

                           30 835 484

                           68 050 584

                           56 369 460

                           Investeeringud (eurodes)

                           48 809 766

                           58 881 586

                           38 561 986

                           39 453 739

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              121

                              79

                              81

                           Investeeringutasuvus (%)

                           1,0

                           2,6

                           5,3

                           7,5

                              Allikas: vastused küsimustikule

               (89)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti see, kui suure protsendi asjaomasest kogukäibest moodustab maksueelne kasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus. Kasumimarginaal püsis madalana kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja mõnede liidu tootjate puhul oli see ka negatiivne; eelkõige tasuks ära märkida, et ühelgi vaatlusalusel aastal ei küündinud kasumimarginaal esialgsel uurimisperioodil registreeritud tasemeni (4,4 %). Müügi ja tootmise stabiilsest suundumusest ning liidu tootmisharu märkimisväärsest turuosast hoolimata püsivad tootmisharu kasumimarginaalid suhteliselt madalad. Eeskätt tuleks välja tuua, et 2011. aasta kasumimarginaal oli väga madal, olenemata asjaolust, et liidu tootmisharu müügimaht saavutas vaatlusalusel perioodil kõrgeima taseme. See tekitab muret liidu tootmisharu kasumimarginaalide edasiste suundumuste suhtes, kui majanduses peaks jätkuma seisak. Samuti tuleks rõhutada, et vaatlusaluse perioodi kasumimarginaal jäi alati esialgse uurimise raames osutatud sihtkasumist (5 %) madalamaks.

               (90)

               Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel positiivne. Samas paranes see näitaja üksnes 2012. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil registreeriti ulatuslik 17 % langus. See tekitab muret liidu tootmisharu suutlikkuse suhtes jätkata vajalikul määral oma majandustegevuse omafinantseerimist.

               (91)

               Investeeringute tase püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrge ja stabiilne, saavutades kõrgpunkti 2011. aastal. Investeeringutasuvus (väljendatuna kasumi protsendina investeeringute raamatupidamlikust netoväärtusest) järgib kasumimarginaaliga sama suundumust. Seetõttu saavutas ka see näitaja oma tipptaseme läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seda võib tõlgendada mitmeti, sest ühest küljest osutab see vaatlusalusel perioodil registreeritud kõrgeimale kasumimarginaalile, kuid teisest küljest annab see tunnistust investeeringute madalast tasemest, mis on märk sellest, et sektori majanduslikud väljavaated on tööstusharu jaoks endiselt ebakindlad.

               (92)

               Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ehkki liidu tootjate finantstulemused püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena, ei saavutanud need ikkagi esialgse uurimisperioodi taset, kui investeeringud kõrvale jätta.

         g)   Varud

               (93)

               Koostööd tegevate liidu tootjate lõppvarud järgisid täpselt juba tootmise ja müügi puhul täheldatud suundumust, püsides relatiivselt stabiilsena ning saavutades tipptaseme 2011. aastal. Võttes lisaks arvesse, et samasugust toodet toodetakse liidus peamiselt tellimustööna, ei ole varude tase väga oluline näitaja.

                  Tabel 12

                  Lõppvarud

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           283 330

                           321 795

                           315 784

                           292 740

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              114

                              111

                              103

                              Allikas: vastused küsimustikule

         h)   Tööjõukulud

               (94)

               Töötajate keskmine palk kasvas vaatlusalusel perioodil igal aastal püsivalt 4 %. Kasv on aga seletatav korrigeerimisega vastavalt inflatsioonile ja vähemal määral ületunnitöö kasutamisega (2011. aastal täheldatud tootlikkuse kasv töötaja kohta).

                  Tabel 13

                  Tööjõukulud

                           2010

                           2011

                           2012

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                           41 604

                           43 300

                           45 006

                           46 742

                              Indeks (2010 = 100)

                              100

                              104

                              108

                              112

                              Allikas: vastused küsimustikule

         6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (95)

               Uurimine näitas, et pärast algsete meetmete kehtestamist 2009. aastal praktiliselt kadus liidu turult HRVst toodete importimine. See võimaldas liidu tootmisharul saavutada hea ja stabiilse tootmismahu, müügimahu ja turuosa. Samas on tootlikkus jätkuvalt madalam esialgsel uurimisperioodil saavutatud tasemest ning ka sektori sihtkasumist.

               (96)

               Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Võttes siiski arvesse tarbimise aeglast kasvu ja asjaolu, et kasumimarginaalid ei vasta jätkuvalt pikaajaliseks elujõulisuseks vajaminevale tasemele, võib liidu tootmisharu olukorda pidada endiselt haavatavaks.

               (97)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid kolm huvitatud isikut, et asjaolu, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, peaks viima meetmete kohaldamise lõpetamiseni. Komisjon tegi tõesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks olulise kahju puudumise. Samas ei põhine meetmete laiendamise otsus sellel, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esineb olulist kahju, vaid kahju kordumise tõenäosusega seonduvatel järeldustel, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2. Seega tuli see väide tagasi lükata.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (98)

               Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina ekspordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (99)

               Analüüsis keskenduti tarbimissuundumusele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning HRV hinnakujunduspoliitikale. Koostöö puudumise tõttu Hiina eksportijatega põhineb analüüs kättesaadavatel faktidel, hõlmates statistikat (Eurostat ja Hiina kaubandusstatistika) ja tööstusdokumente (näiteks CFIA presidendi kõne, millele on osutatud põhjenduses 78), mis on esitatud meetmete aegumise läbivaatamise algatamise taotluses.

         2.   Tarbimine liidus

               (100)

               Nagu märgitud põhjendustes 64 ja 65, järgis vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil stabiilset suundumust. Samas oli tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski pea 20 % madalam esialgse uurimisperioodi kriisieelse tasemega võrreldes. Vaatlusaluse toote tarbimise langus on tingitud tootmise vähenemisest liidu mootorsõiduki- ja ehitussektori ning muude tarbekaupade sektorites, kus vaatlusaluse toote kasutus on ulatuslik (elektroonikaseadmed, kodumasinad, mööbel jne). Sellises olukorras leitakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, avaldaks eriti madala hinnaga Hiina impordi tagasitulek liidu tootmisharu olukorrale äkilist ja ränka mõju. Eelduste kohaselt lööks kõnealune import liidu hinnad alla või avaldaks igal juhul survet hinnalanguseks ning moonutaks konkurentsi turul. Seetõttu on meetmete aeguda laskmise korral tõenäoline, et liidu tootmisharu saaks kannatada.

         3.   Vaba tootmisvõimsus, kaubavood ja liidu turu atraktiivsus ning hrv hinnakujunduspoliitika

               (101)

               Nagu on kirjeldatud põhjenduses 44, ulatus rauast või terasest kinnitusdetailide tootmisvõimsus Hiinas 2012. aastal 6,6 miljoni tonnini. Tuleb märkida, et mitmete majandustegurite (inflatsioon, Hiina majanduskasvu aeglustumine ja euroala kriis) ebasoodsa mõju tõttu pidas Hiina kinnitusdetailide tööstus 2012. aastat keeruliseks. See oli esimene aasta pärast 2000. aastat, mil Hiina tootmisvõimsus vähenes (2011. aastal oli tootmisvõimsus 6,8 tonni).

               (102)

               Igal juhul tuleb tulevikustsenaariumidest (seisak või kasv) olenemata märkida, et isegi Hiina praegusest tootmisvõimsusest (6,6–6,8 miljonit tonni) kasutati ajavahemikul 2010–2012 vaid 75 %. See jätab Hiina vabaks tootmisvõimsuseks 1,6–1,7 miljonit tonni, mis on juba väga ulatuslik ning täpselt samas suurusjärgus kui liidu turu kogutarbimine samal perioodil.

               (103)

               Hiina ülemaailmne rauast või terasest kinnitusdetailide eksport püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena 2,2–2,6 miljoni tonni ringis, moodustades 40–50 % Hiina müügist. Seega on selge, et eksport on oluline osa Hiina rauast või terasest kinnitusdetailide tootjate tegevusest. CFIA poolt väljakuulutatud sektoripõhiste arengukavade järgi on siseturul oodata nõudluse kasvu, mis vähendab tõenäoliselt ekspordi osakaalu tootmises 30–40 %-ni. Kõnealuse languse puhul tuleks siiski võtta arvesse tootmisvõimsuse üldist kasvu, nagu on selgitatud põhjenduses 101, ning asjaolu, et see vaba tootmisvõimsus on igal juhul sama suur kui liidu kogutarbimine. Lisaks ei ole CFIA prognoosis esitatud ajakava Hiina ekspordi osakaalu vähenemiseks ega ka konkreetseid andmeid selle kohta, et see muutus oleks juba alanud. Seetõttu tuleks CFIA esitatud arengukava pidada liiga ebamääraseks, iseäranis kui seda kõrvutada meetmete võimaliku aegumisega, mis omaks kohest mõju. Seega ei saa kõnealuse kava olemasolu mõjutada praeguses etapis järeldusi kahju kordumise tõenäosuse kohta, kui meetmetel lastaks aeguda.

               (104)

               Hiinast pärit impordi osakaal liidu turul on praegu väga piiratud ning mahu poolest on selle turuosa väiksem kui 0,5 %. Liidu turg on Hiina tootjate jaoks siiski jätkuvalt atraktiivne, kuna liidu turu hinnad on kõrgemad. Seda tõestavad Hiina eksportivate tootjate püüded hoida kõrvale ELi dumpinguvastastest meetmetest. Nagu on öeldud põhjenduses 3, tõi see käitumine juba kaasa meetmete laiendamise Malaisia kaudu toimuvale Hiina ekspordile.

               (105)

               Lisaks on ekspordile orienteeritud Hiina tootmisharul üha raskem leida juurdepääsu oma tavapärastele eksporditurgudele, sest nagu on selgitatud põhjenduses 47, on üha enamad turud kehtestanud viimasel ajal dumpinguvastaseid meetmeid Hiinast pärit erinevate rauast või terasest kinnitusdetailide ekspordi suhtes.

               (106)

               Seega on alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks märkimisväärne osa Hiina praegusest ekspordist ümber liidu turule, kuna liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hinnataseme tõttu. Tasub meenutada, et enne esialgsete meetmete kehtestamist moodustas Hiina turuosa liidu turul 26 %.

               (107)

               Hiina ekspordi hinnatasemega seoses tuletatakse samuti meelde, et esialgse uurimise käigus tuvastati väga kõrged dumpingu- ja kahjumarginaalid, arvutatuna Hiina eksportijate ekspordihindade põhjal. Kui võtta aluseks Hiinast Horvaatiasse suunatud ekspordi hinnad 2012. aastal ja 2013. aasta esimeses kvartalis, st enne Horvaatia ühinemist ELiga ning enne ELi kaitsemeetmete laiendamist kõnealusele riigile, võib järeldada, et Hiina ekspordi hinnatase, mis tõi esialgse uurimise käigus kaasa meetmete kehtestamise, on suhteliselt sarnane. Lisaks annavad kolmandate riikide poolt Hiinast pärinevate rauast või terasest kinnitusdetailide ekspordi suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed tunnistust sellest, et Hiina eksportivad tootjad jätkavad ebaõiglase hinnadünaamika kasutamist ning see ei piirdu vaid liidu turuga.

         4.   Kokkuvõte

               (108)

               Uurimise tulemused on osutanud mitmetele probleemküsimustele, nagu näiteks HRV ulatuslik vaba tootmisvõimsus, dumpingu ja turuhinnast madalama hinnaga müümise jätkamine maailmas, tootmisvõimsuse, tootevaliku ja toodete keerukuse edasiarendamise kavandamine HRVs ning kaubandustõkete laienemine teiste suuremate kolmandate riikide turgudel. Teisest küljest on liidu tarbimine püsinud viimase viie aasta jooksul samal tasemel paljude järgnevate sektorite madala nõudluse tõttu. See on viinud liidu tootmisharu haavatavasse olukorda, mida iseloomustavad teatav vaba tootmisvõimsus, madal kasum ja ettevõtlusalane ebakindlus (mis väljendub eelkõige investeeringute vähenemises). Sellises olukorras leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Hiina dumpinguhinnaga impordi äkilise tagasituleku, mis nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni oma põhiturul ning tekitaks liidu tootmisharule taaskord kahju.

               (109)

               Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu on 2010. aastaga võrreldes oma kasumit ja rahavoogu kahekordistanud ning seega ei saa selle kasumit pidada madalaks. Lisaks märgiti, et liidu tootmisharu ei vaja täiendavaid investeeringuid, kuna see on juba varem teinud märkimisväärseid investeeringuid.

               (110)

               Kuigi liidu tootmisharu tõesti kahekordistas oma kasumit, jäi see siiski madalamaks nii esialgse uurimisperioodi kasumist (4,4 %) kui ka sihtkasumist (5 %). Sama põhjendus kehtib ka rahavoo puhul, mis jäi 14 % võrra madalamaks esialgse uurimisperioodi tasemest. Lisaks sõltub liidu tootmisharu elujõulisus jätkuvate investeeringute tegemisest tänapäevastesse masinatesse ja laiemasse tootevalikusse. Seepärast lükatakse need väited tagasi.

               (111)

               Meetmete kehtetuks tunnistamise korral on praeguses turuolukorras tõenäoline, et liidu tootmisharu suutlikkus, mis ajutiselt on paranenud, väheneks jõudsalt. Nagu eespool öeldud, soodustaks selline olukord dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus HRVst liidu turule suunduva impordi suurenemist. Tõenäoliselt õõnestaks see vaatlusalusel perioodil toimunud positiivseid muutusi liidu turul. Tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada survet liidu tootmisharu müügihindadele ja vähendaks tema turuosa ning avaldaks seega negatiivset mõju liidu tootmisharu endiselt haavatavatele finantstulemustele. Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise vaatlusalusel perioodil (1. jaanuar 2003 – 30. september 2007), st enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, pidi liidu tootmisharu piirama vaatlusaluse toote tootmist teatavates segmentides tulenevalt massilisest Hiina impordist (18). See omas ulatuslikku negatiivset mõju tootmisvõimsuse kasutamisele ja kasumlikkusele.

               (112)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei suutnud oma kahju kordumise tõenäosuse analüüsis tuua välja Hiina ekspordi mahumõju ja selle seost meetmetega. Huvitatud isik väitis, et:

                           i)

                           muudest allikatest pärinev import asendas Hiina impordi; seda importi müüakse liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega ja sellest hoolimata ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju,

                           ii)

                           meetmete taseme alandamine pärast WTO soovituste rakendamist ei toonud kaasa Hiinast pärineva impordimahu suurenemist liidu turul,

                           iii)

                           ka Hiinast pärinevate selliste muud liiki kinnitusdetailide, mille suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid meetmeid, impordimahu puhul registreeriti 2009. aastast ehk algsete meetmete kehtestamisest alates ulatuslik langus,

                           iv)

                           Hiina siseturu kasvavat nõudlust arvesse võttes on Hiina ekspordi suurenemise tõenäosus liidu turul piiratud ning

                           v)

                           kinnitusdetailide turg jätkab kasvu nii Hiinas kui ka muudel Aasia turgudel, mis vähendab ELi suunatava ekspordi märkimisväärse suurenemise tõenäosust.

               (113)

               Vastusena nendele väidetele märgitakse, et

                           i)

                           Hiina impordi võimalikku kahjulikku mõju ei saa võrrelda kolmandatest riikidest (nt Taiwanist, Vietnamist ja Taist) pärineva impordi mõjuga. Nimelt nagu on osutatud põhjenduses 74, on tõendeid selle kohta, et Hiina eksportijad müüsid Horvaatia turul (enne Horvaatia ühinemist ELiga) jätkuvalt keskmiste hindadega, mis olid sarnased esialgsel uurimisperioodil registreeritutega; need hinnad on seega palju madalamad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil registreeritud kolmandate riikide hindadest. Lisaks on põhjenduses 115 osutatud, et liidu tootmisharu müüb märkimisväärses mahus nii standard- kui ka eritooteid ning seega on tõenäoline, et Hiina eksport (mis hõlmab nii standard- kui ka eritooteid) võib kehtivate tollimaksude kohaldamise lõpetamisel tuua kahju;

                           ii)

                           arvestades seda, et pärast WTO soovituste rakendamist vähenes kehtivate tollimaksude tase väga vähe, nimelt muudatuse-eelselt 85 %-lt 74,1 %-le, ei oodatud Hiinast pärineva impordi ulatuslikku suurenemist;

                           iii)

                           olemasolevad statistilised andmed ei toeta nende kinnitusdetailide impordimahu väidetavat vähenemist, mille suhtes meetmeid ei kohaldata. Nimelt hoiti kõnealuste kinnitusdetailide impordimaht ajavahemikul 2009–2013 stabiilselt 20 000–30 000 tonni juures kuus, samas kui nende kinnitusdetailide impordimaht, mille suhtes kohaldati meetmeid, langes 2009. aasta veebruaris koheselt enam kui 60 000 tonnilt kuus pea olematule tasemele;

                           iv)

                           Hiina omamaise müügimahu ja eksportmüügimahu suhtarvu eeldatavat muutumist, mis peegeldab Hiina omamaise nõudluse suurenemist, tasakaalustab Hiina kogu tootmisvõimsuse ja müügimahu kasv, nagu on selgitatud põhjenduses 101; ning

                           v)

                           väide, et Aasia nõudlus kinnitusdetailide järele on kasvuteel, põhineb aegunud allikal, kus ennustatakse, et maailma nõudlus kinnitusdetailide järele on 2016. aastal suurusjärgus 83 miljardit USA dollarit. 2014. aasta detsembris Fastener Industry News Inc. poolt avaldatud uutes turu-uuringutes (19) hinnatakse maailmaturu 2018. aasta nõudluseks 81 miljardit USA dollarit, nähes seega ette aeglasemat kasvu pikema perioodi vältel. Lisaks kaasneb Aasia – Vaikse ookeani piirkonna nõudluse kasvuga tootmisvõimsuse kasv mitmetes muudes riikides kui Hiina (nt Indoneesia, Malaisia, Tai ja Vietnam). Peale selle on kinnitusdetailide täiendava tootmisvõimsuse loomisel suhteliselt madalad turulepääsutõkked (aja, kapitali ja oskusteabe poolest) ja seega saab pakkumine reageerida suhteliselt kiiresti nõudluse kasvule.

                     Seega tuleb need väited tagasi lükata.

               (114)

               Sama huvitatud isik väitis, et komisjoni kahju kordumise tõenäosuse analüüsis ei võetud arvesse asjaolu, et Hiinast imporditud madalama hinnaklassi tooted ei saa avaldada hinnasurvet kõrgema hinnaklassi toodetele, mida peamiselt toodavad liidu tootjad.

               (115)

               Vastusena sellele väitele meenutatakse, et liidu tootmine hõlmab ulatuslikku kinnitusdetailide tootevalikut. Osad ettevõtjad on spetsialiseerunud teatavat liiki toodetele (standard- või eritooted) ja teised pakuvad täielikku tootevalikut. Näiteks valimisse kaasatud ettevõtjate puhul moodustavad märkimisväärse osa müügimahust standardsed kinnitusdetailid ning kolme puhul koosnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamus müügist standardtoodetest. Seega on väide, et Euroopa tootmisharu toodab üksnes spetsiaalseid või kõrgema hinnaklassi kinnitusdetaile ja on seega kaitstud Hiinast pärineva kahjuliku impordi eest, selgelt vale, sest selle lükkavad ümber kogutud ja uurimise ajal kontrollitud tõendid. Lisaks on ka teada, et Hiina kinnitusdetailide sektor kavandab kõrgema hinnaklassi toodete väljatöötamist, nagu on selgitatud põhjenduses 78. Seega on vägagi tõenäoline, et Hiina impordi tulevane tootevalik on samuti täielik, hõlmates nii madalama kui ka kõrgema hinnaklassiga tooteid, ning liidu tootmisharu saab tervikuna hinnasurvet tunda, mis mõjutab selle tootmisvõimsuse rakendamist. Seega tuli see väide tagasi lükata.

               (116)

               Lõpetuseks esitasid kaks huvitatud isikut väite, et oma analüüsi puhul eeldas komisjon ekslikult, et Hiina hinnad saavad olema sama madalad kui esialgsel uurimisel. Huvitatud isikute arvates ei oleks see nii, sest Hiinas registreeritud hinnad suurenesid märgatavalt peamiselt seetõttu, et suurenesid tooraine- ja tööjõukulud ning töötati välja keskkonnastandardid. Seega oleks mis tahes hindade allalöömine väiksem ega õigustaks meetmete laiendamist nii kõrgel tasemel.

               (117)

               Mõjutamata asjaolu, et meetmete taset ei saanud muuta aegumise läbivaatamise kontekstis ning Hiina omamaiseid hindu ja kulusid peeti esialgsel uurimisel ebausaldusväärseks, kuna Hiina tootjad ei suutnud saavutada turumajanduslikku kohtlemist, tuleks märkida järgmist. Esiteks ei võimaldanud Hiina tootjate koostööst keeldumine komisjonil kindlaks teha nende kulusid ja Hiinas toimunud väidetavaid muutusi. Küsimuse tõstatanud huvitatud isikud ei esitanud tõendeid ega põhjendatud fakte oma märkuste kohta. Teiseks viidatakse Horvaatias liiduga ühinemise eelselt täheldatud hinnatasemele, mis osutab selgesti, et Hiina eksportijad on hoidnud küsitavad hinnad väga sarnased esialgsel uurimisel täheldatutega (vt põhjendus 74). Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (118)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti erinevate asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (119)

               Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki soovimatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (120)

               Eespool põhjenduses 108 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneks tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahu, turuosa, kasumlikkuse ja üldise positiivse majandusolukorra. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina import suunataks liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.

         3.   Importijate huvid

               (121)

               Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Kuid vaid kaks importijat tegid uurimises koostööd ja vastasid komisjoni küsimustikule. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt eri pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult ja suurtelt kolmandate riikide eksportijatelt, kes ei müü dumpinguhinnaga. Samuti ei olnud kumbki koostööd tegev importija kehtivate dumpinguvastaste meetmete laiendamise vastu, kuigi nad on seadnud küsimuse alla meetmete kõrge taseme. Sellega seoses tähendatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus ei saa muuta meetmete taset. Võttes arvesse nii seda selgitust kui ka importijate huvi puudumist üldiselt, järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve.

               (122)

               Lõplike järelduste avalikustamise järel väitsid kaks huvitatud isikut, nimelt kaks kinnitusdetailide edasimüüjate ühendust liidus, et kehtivate tollimaksude kehtestamine nii kõrgel tasemel ei toonud liidu turul kaasa õiglase konkurentsi taastamist, vaid see hoidis pigem ära Hiina impordi sisenemise liidu turule. Nimetatud huvitatud isikud väitsid, et igasugune meetmete laiendamine kitsendaks veelgi liidu kasutajate ja importijate rahvusvahelisi hankevõimalusi. Vastusena sellele väitele märgitakse esiteks, et dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata impordi ärahoidmiseks või takistamiseks sihtriigis, vaid esmajoones ausa konkurentsi taastamiseks turul. Kehtivate tollimaksude tase tuleneb esialgse uurimise käigus tehtud järelduste alusel kehtestatud dumpingu ja kahjumarginaalide arvutustest. Teiseks ei nõustu komisjon väitega, et kehtivad tollimaksud piiravad liidu turu tarneallikaid. Olemasolev impordistatistika näitab, et kolmandate riikide import suurenes pärast meetmete kehtestamist Hiina suhtes. Uurimise käigus ei tuvastatud asjaolusid, mis osutaksid sellele, et see suundumus ei jätkuks ka tulevikus. Seega tuli need väited tagasi lükata.

               (123)

               Lisaks märkis üks ühing, et kuigi ta leiab, et algsed meetmed ei olnud täiel määral kohased ning need põhjustasid kinnitusdetailide turul radikaalseid ja ebavajalikke moonutusi, osutuks nende järsk kõrvaldamine sama takistavaks kui nende algne kehtestamine. See osutab sellele, et kinnitusdetailide edasimüüjad on olnud suutelised oma tarneahelaid kohandama, võttes arvesse kehtivaid meetmeid.

         4.   Kasutajate huvid

               (124)

               Kuigi kasutajad ei teinud uurimisel koostööd, oli liidu tööstusharu ja importijate esitatud teabe põhjal siiski võimalik tuvastada kasutajate arvamused ja seisukohad. Selgub, et esiteks võib kasutajad jagada kahte rühma: kõrgema hinnaklassi toodete kasutajad, kes vajavad väga kõrgetele kvaliteedistandarditele vastavaid kinnitusdetaile, ning muud kasutajad. Kõrgema hinnaklassi toodete kasutajad leidsid vajalikud tooted tavapäraselt liidu tootjatelt ja mõnelt tugevalt spetsialiseerunud eksportivalt tootjalt. Samas on muude kasutajate rühm (mis võib ka hõlmata kõrgema hinnaklassi toodete kasutajaid, kes vajavad vähenõudlikumate kasutusotstarvete jaoks odavamaid tooteid) just see, kes üldreeglina kasutas Hiina tooteid. Seda kasutajarühma teenindavad harilikult importijad ning koostööd tegevate importijate juurde tehtud kontrollkäikude ajal kogutud arvamuste kohaselt rahuldab kõnealuse kasutajarühma praeguse nõudluse piisaval määral import muudest riikidest, nagu Taiwan, Tai ja Vietnam. Sellele tuginedes ning võttes arvesse ka seda, et ükski kasutaja ei otsustanud uurimisse sekkuda, järeldatakse, et meetmete laiendamine ei oleks kasutajate huvidega vastuolus. Näib, et kasutajad kohanesid hästi Hiinast pärinevate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes kohaldatavate meemetega, ilma et nendel oleks olnud mingeid tagajärgi.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (125)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (126)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (127)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate HRVst pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 91/2009 (viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 924/2012) kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (128)

               Nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 3, laiendati HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse nii, et need kehtiksid ka Malaisiast lähetatud sama toote impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte. Vaatlusaluse toote impordi suhtes jätkuvalt kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, nagu on sätestatud põhjenduses 3, tuleks jätkuvalt laiendada Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte. Eksportivad tootjad, kes vabastati rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 laiendatud meetmetest, tuleks vabastada ka käesoleva määrusega rakendatud meetmetest.

               (129)

               Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb Hiina eksportijate tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (130)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailide, st puidukruvide (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavate kruvide, muude peaga kruvide ja poltide (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibide impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 (TARICi koodid 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 ja 7318220098) alla.
   2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid.

               Äriühing

               Tollimaksu määr (%)

               TARICi lisakood

               Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai

               43,4

               A924

               CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou

               0,0

               A918

               Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu

               38,3

               A919

               Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City

               22,9

               A920

               Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan

               63,7

               A921

               Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City

               64,3

               A922

               Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town

               69,7

               A923

               Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

               0,0

               A925

               Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing

               0,0

               A997

               I lisas loetletud äriühingud

               54,1

               A928

               Kõik muud äriühingud

               74,1

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Malaisiast lähetatud samasuguste rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi koodid 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ja 7318220095), v.a järgmiste äriühingute toodang:

               Äriühing

               TARICi lisakood

               Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

               B123

               Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

               B124

               Jinfast Industries Sdn. Bhd

               B125

               Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

               B126

               Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

               B127

               Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

               B128

               TI Metal Forgings Sdn. Bhd

               B129

               United Bolt and Nut Sdn. Bhd

               B130

               Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

               B265

         5.   Vabastusi, mille on saanud käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud konkreetsed äriühingud, kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse käesoleva artikli lõikega 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.
   6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 26. märts 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 29, 31.1.2009, lk 1.

      (3)  ELT L 275, 10.10.2012, lk 1.

      (4)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 6.

      (5)  ELT L 203, 31.7.2012, lk 23.

      (6)  ELT C 148, 28.5.2013, lk 8.

      (7)  ELT C 27, 30.1.2014, lk 15.

      (8)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 6.

      (9)  China Fastener World, nr 38, juuni 2013, lk 124–125. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124

      (10)  WTO dumpinguvastase tegevuse komitee – lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne – Kanada, 22.8.2014, G/ADP/N/259/CAN.

      (11)  WTO dumpinguvastase tegevuse komitee – lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne – Colombia, 21.3.2014, G/ADP/N/252/COL.

      (12)  WTO dumpinguvastase tegevuse komitee – lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne – Mehhiko, 9.9.2014, G/ADP/N/259/MEX.

      (13)  WTO dumpinguvastase tegevuse komitee – lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne – Lõuna-Aafrika, 27.8.2014, G/ADP/N/259/ZAF.

      (14)  WTO dumpinguvastase tegevuse komitee – lepingu artikli 16.4 kohane poolaastaaruanne – USA, 5.9.2014, G/ADP/259/USA.

      (15)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 6.

      (16)  Sealhulgas import Hiina äriühingutest, kelle puhul ei tuvastatud esialgses uurimises dumpingut.

      Allikas: Eurostat

      (17)  China Fastener World, nr 38, juuni 2013, lk 124–125. http://www.fastener-world.com.tw/0_magazine/ebook/web/page.php?sect=CFW_38_W&p=124

      (18)  Määrus (EÜ) nr 91/2009, põhjendus 160.

      (19)  Artikli terviktekst on leitav siit: http://globalfastenernews.com/main.asp?SectionID=31&SubSectionID=42&ArticleID=11630

      I LISA
      VALIMISSE KAASAMATA KOOSTÖÖD TEGEVAD EKSPORTIVAD TOOTJAD
      TARICi lisakood A928

                  Abel Manufacturing Co., Ltd

                  Shanghai

                  Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd

                  Shanghai

                  Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd

                  Changshu

                  Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd

                  Changshu

                  Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd

                  Changzhou

                  Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd

                  Dongguan

                  Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd

                  Cixi

                  Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd

                  Dongguan

                  Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd

                  Foshan

                  Gem-year industrial Co., Ltd

                  Jiashan

                  Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture

                  Guangzhou

                  Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd

                  Haining

                  Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Haitang Fasteners Factory

                  Jiaxing

                  Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Hangzhou Spring Washer Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Hott Metal Part and Fasteners Inc.

                  Changshu

                  J. C. Grand (China) Corporation

                  Jiaxing

                  Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd

                  Dongtai

                  Jiashan Yongda Screw Co., Ltd

                  Jiashan

                  Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd

                  Haining

                  Jiaxing Victor Screw Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Jinan Star Fastener Co., Ltd

                  Jinan

                  Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd

                  Jiashan

                  Kinfast Hardware Co., Ltd

                  Haining

                  Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Fastener Factory

                  Ningbo

                  Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Londex Industrial Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Special – Wind – Fasteners (China) Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd

                  Ningbo

                  Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd

                  Ningbo

                  Robertson Inc. (Jiaxing)

                  Jiashan

                  Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited

                  Shanghai

                  Shanghai Fenggang Precision Inc.

                  Shanghai

                  Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co

                  Shanghai

                  Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory

                  Shanghai

                  Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd

                  Jiaocheng

                  Shenzhen Top United Steel Co., Ltd

                  Shenzhen

                  Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited

                  Jiaxing

                  Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd

                  Suzhou

                  Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd

                  Taicang

                  Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd

                  Tangshan

                  Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd

                  Tangshan

                  Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd

                  Shanghai

                  Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd

                  Tianjin

                  Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd

                  Wenzhou

                  Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Qianfeng Screw Factory

                  Wuxi

                  Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd

                  Xingtai

                  Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd

                  Yueqing

                  Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd

                  Yueqing

                  Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd

                  Hangzhou

                  Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd

                  Rui' An

                  Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd

                  Shamen

                  Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd

                  Zhongshan

      II LISA
      Artikli 1 lõigetes 3 ja 5 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2)

                  järgmine avaldus:

                     „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) kinnitusdetaile tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.

                     (Kuupäev ja allkiri)”