title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, 15. märts 2011 , millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed

text:
               23.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 77/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 282/2011,
   15. märts 2011,
   millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed
   (uuesti sõnastatud)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 17. oktoobri 2005. aasta määrusesse (EÜ) nr 1777/2005 (millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ rakendusmeetmed) (2) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse ja otstarbekuse huvides on soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

               (2)

               Direktiiv 2006/112/EÜ sisaldab käibemaksueeskirju, mille tõlgendamine kuulub teatud juhtudel liikmesriikide pädevusse. Direktiivi 2006/112/EÜ ühiste rakendussätete vastuvõtmine peaks tagama, et käibemaksusüsteemi kohaldamine vastab paremini siseturu eesmärkidele juhtudel, kui kohaldamises tekib või võib tekkida erinevusi, mis takistavad sellise siseturu korralikku toimimist. Rakendusmeetmed on juriidiliselt siduvad üksnes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ega piira liikmesriikide poolt varem vastuvõetud õigusaktide kehtivust ega varasemaid tõlgendusi.

               (3)

               Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/8/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga) (3) vastuvõtmisest tulenevad muudatused peaksid kajastuma käesolevas määruses.

               (4)

               Käesoleva määruse eesmärk on tagada kehtiva käibemaksusüsteemi ühtlane kohaldamine direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kaudu eelkõige seoses maksukohustuslaste, kaupade tarnimise ja teenuste osutamise ning maksustatavate tehingute kohaga. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Arvestades, et määrus on siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides, saab ühetaolist kohaldamist kõige paremini saavutada määrusega.

               (5)

               Rakendusmeetmed sisaldavad erisätteid teatavate kohaldamisküsimuste lahendamiseks ning need on kavandatud selleks, et saavutada üksnes kõnealustel eriasjaoludel ühetaoline kohtlemine kogu liidus. Need ei kehti seega muudel juhtudel ning nende sõnastusest tulenevalt rakendatakse neid piirangutega.

               (6)

               Kui mittekäibemaksukohustuslane muudab elukohta ning seoses sellega viiakse uus veovahend üle teise liikmesriiki või tuuakse see tagasi liikmesriiki, kus sõidukit tagastav mittekäibemaksukohustuslane selle algselt käibemaksuvabalt soetas, ei käsitata seda uue veovahendi ühendusesisese soetamisena.

               (7)

               Teatavate teenuste osutamise puhul piisab sellest, kui teenuse osutaja tõendab, et maksukohustuslasest või mittemaksukohustuslasest kliendi asukoht on väljaspool ühendust, et nende teenuste osutamine jääks käibemaksu kohaldamisalast välja.

               (8)

               Tuleks täpsustada, et käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri andmine maksukohustuslasele, kes osutab või saab selliseid teenuseid teises liikmesriigis, mille puhul käibemaksu maksab üksnes klient, ei tohi mõjutada maksukohustuslase õigust maksuvabastusele ühendusesisese kaupade soetamise korral. Kui maksukohustuslane esitab kõnealuse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tarnijale seoses kaupade ühendusesisese soetamisega, loetakse, et ta on kasutanud võimalust need tehingud maksustada.

               (9)

               Siseturu edasine lõimumine on viinud suurenenud vajaduseni eri liikmesriikides asuvate ettevõtjate piiriülese koostöö järele ja vastavalt nõukogu 25. juuli 1985. aasta määrusele (EMÜ) nr 2137/85 (Euroopa majandushuvigrupi kohta) (4) asutatud Euroopa majandushuvigruppide arenemiseni. Seepärast tuleks täpsustada, et Euroopa majandushuvigrupid on maksukohustuslased, kui nad tarnivad kaupu või osutavad teenuseid tasu eest.

               (10)

               Selgelt tuleks määratleda restorani- ja toitlustusteenused, nendevahelised erinevused ning kõnealuste teenuste asjakohane käsitus.

               (11)

               Selguse huvides tuleks loetleda tehingud, mida käsitatakse elektrooniliselt osutatavate teenustena, ilma et need oleksid lõplikud või täielikud loetelud.

               (12)

               Ühelt poolt tuleks kehtestada eeskiri, et tehingut, mille moodustab üksnes masina kokkupanemine kliendi tarnitud osadest, tuleks käsitada teenuse osutamisena, teiselt poolt tuleb määrata kindlaks kõnealuse teenuse osutamise koht, kui masin on tarnitud mittemaksukohustuslasele.

               (13)

               Optsiooni kui finantsinstrumendi müüki tuleks käsitada teenuste osutamisena optsiooniga seotud aluseks olevatest tehingutest eraldi.

               (14)

               Selleks et tagada maksustatava tehingu asukoha eeskirjade ühetaoline kohaldamine, tuleks täpsustada selliseid mõisteid nagu maksukohustuslase ettevõtte asukoht, püsiv tegevuskoht, isiku alaline elu-või asukoht ja peamine elukoht. Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat, peaks võimalikult selgete ja objektiivsete kriteeriumide kasutamine hõlbustama kõnealuste mõistete rakendamist.

               (15)

               Tuleks kehtestada eeskirjad kaubatarnete ühetaolise kohtlemise tagamiseks, kui tarnija on ületanud kaugmüügi künnise teise liikmesriiki tarnimisel.

               (16)

               Tuleks täpsustada, et ühenduses toimuva reisijateveo osa sõltub veovahendite teekonnast, mitte reisijate teekonnast.

               (17)

               Kauba ühendusesisesel soetamisel peaks soetusliikmesriik säilitama õiguse soetamine maksustada, ilma et seda mõjutaks lähteliikmesriigis tehingu suhtes kohaldatav käibemaksukord.

               (18)

               Teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjade korrektne kohaldamine sõltub peamiselt kliendi maksukohustuslase või mittemaksukohustuslase staatusest ning sellest, milline on tema seisund tehingus. Et määrata kindlaks, kas klient on maksukohustuslane, tuleks määratleda, mida tarnija peaks kliendilt selle tõestuseks saama.

               (19)

               Tuleks selgitada, et kui maksukohustuslasele osutatud teenused on ette nähtud erakasutuseks, sealhulgas tema töötajate erakasutuseks, ei tohiks käsitada, et ta tegutseb maksukohustuslasena. Selleks et teha kindlaks, kas klient tegutseb maksukohustuslasena või mitte, ning kui teenuse osutajal ei ole vastupidiseid andmeid, piisab sellest, kui ta on esitanud teenuse osutajale käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri. Samuti tuleks tagada, et teatav teenus, mis on saadud äritegevuseks, kuid mida kasutatakse ka erakasutuseks, maksustatakse vaid ühes kohas.

               (20)

               Selleks et teha täpselt kindlaks kliendi tegevuskoht, peab teenuse osutaja kontrollima asjaomase kliendi esitatud andmeid.

               (21)

               Ilma et see piiraks maksukohustuslasele osutatava teenuse osutamise koha üldeeskirjade kohaldamist, tuleks juhuks, kui teenuseid osutatakse kliendile, kelle asukoht on rohkem kui ühes kohas, kehtestada eeskirjad, et aidata teenuse osutajal teha kindlaks kliendi püsivat tegevuskohta, kuhu teenust osutatakse, võttes arvesse asjaolusid. Kui teenuse osutajal ei ole võimalik seda kohta kindlaks määrata, peaksid olema eeskirjad tarnija kohustuste selgitamiseks. Need eeskirjad ei tohiks mõjutada ega muuta tarbija kohustusi.

               (22)

               Samuti tuleks täpsustada aeg, millal teenuse osutaja peab kindlaks tegema, milline on kliendi (olenemata sellest, kas ta on maksukohustuslane) staatus, tema seisund tehingus ning tema asukoht.

               (23)

               Ilma et see piiraks kuritarvitusi käsitleva põhimõtte üldist kohaldamist käesoleva määruse sätete suhtes, on siiski asjakohane pöörata eritähelepanu selle kohaldamisele teatavate käesoleva määruse sätete suhtes.

               (24)

               Teatavad mittemaksukohustuslasele osutatud teenused, nagu jalgpallivõistluste televisiooniülekandeõiguste andmine, tekstide tõlkimine, käibemaksu tagastamise taotlemise teenused ja vahendusteenused hõlmavad piiriüleseid tegevusi või isegi ühendusest väljaspool asuvaid ettevõtjaid. Nende teenuste osutamise koht tuleks suurema õiguskindluse huvides selgelt määratleda.

               (25)

               Tuleks täpsustada, et teenused, mida osutavad teise isiku nimel või eest tegutsevad vahendajad, kes vahendavad hotelli- või majutusteenuseid, ei ole hõlmatud erieeskirjadega, mida kohaldatakse kinnisasjaga seotud teenuste osutamise suhtes.

               (26)

               Kui matuste raames osutatavad eri teenused moodustavad üheainsa teenuse osa, tuleks samuti kehtestada eeskiri teenuste osutamise koha kindlaksmääramiseks.

               (27)

               Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutusteenuste ja muude selliste teenuste osutamise ühetaolise käsitamise tagamiseks tuleks määratleda juurdepääs sellistele teenustele ning sellise juurdepääsuga seotud kõrvalteenused.

               (28)

               Tuleks täpsustada, kuidas käsitada veovahendi pardal osutatavaid restorani- ja toitlustusteenuseid, kui reisijatevedu toimub mitme riigi territooriumil.

               (29)

               Arvestades, et veovahendi renti käsitlevad eeskirjad sõltuvad selle valdamise või kasutamise kestusest, on vaja mitte ainult määrata kindlaks, milliseid sõidukeid tuleks käsitada veovahenditena, vaid ka täpsustada selliste teenuste osutamise käsitamist juhul, kui üks järjestikune leping järgneb teisele. Samuti on vajalik määrata kindlaks koht, kus veovahend tegelikult kliendi käsutusse antakse.

               (30)

               Teatavatel eriasjaoludel ei tohiks krediit- või deebetkaardi käitlemise tasu, mida makstakse seoses kauba tarnimise või teenuse osutamisega, vähendada kõnealuse tehingu maksustatavat väärtust.

               (31)

               Tuleb täpsustada, et vähendatud määra võib kohaldada kämpingute territooriumil asuvate ja majutusena kasutatavate telkide, haagis- ja vagunelamute rentimise suhtes.

               (32)

               Maksuvaba kutse- või ümberõpe peaks hõlmama ka ameti või erialaga seotud õpet, samuti kutsealaste teadmiste omandamiseks või ajakohastamiseks ettenähtud õpet, olenemata kursuse kestusest.

               (33)

               Plaatinanooblite suhtes ei peaks kohaldama valuuta, pangatähtede ja müntide maksuvabastust.

               (34)

               Tuleks täpsustada, et kaupade impordiga seotud selliste teenuste maksuvabastus, mille väärtus kuulub nende kaupade maksustatava väärtuse hulka, peaks hõlmama elukoha vahetamise ajal teostatud veoteenuseid.

               (35)

               Kaupade suhtes, mida ostja veab väljapoole ühendust ja mis on mõeldud veovahendi varustamiseks või tankimiseks ja mida muud kui füüsilised isikud, näiteks avalik-õiguslikud organisatsioonid ja ühingud kasutavad mitteärilistel eesmärkidel, ei tuleks kohaldada eksporditehingute maksuvabastust.

               (36)

               Et tagada ühetaolised haldustavad reisijate isiklikus pagasis veetavate kaupade ekspordi puhul maksuvabastuse miinimumväärtuse arvutamiseks, tuleks viimase arvutamisega seonduvad sätted ühtlustada.

               (37)

               Tuleks täpsustada, et teatavate ekspordina käsitatavate tehingute maksuvabastus peaks kehtima ka elektrooniliselt osutatavate teenuste erikorraga hõlmatud teenuste suhtes.

               (38)

               Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohaselt loodavat organit tuleks käsitada käibemaksuvabastuse andmise eesmärgil rahvusvahelise organisatsioonina üksnes siis, kui ta täidab teatud tingimused. Seega tuleks kindlaks määrata, millised eritunnused tal peavad maksuvabastuse saamiseks olema.

               (39)

               Kaubatarned ja teenuste osutamine diplomaatiliste või konsulaarkokkulepete alusel või tunnustatud rahvusvahelistele asutustele või teatavatele relvajõududele on käibemaksuvabad teatavate piirangute ja tingimuste korral. Selleks et teisest liikmesriigist selliseid tarneid tegev maksukohustuslane saaks veenduda, et vabastuse saamiseks vajalikud tingimused ja piirangud on täidetud, tuleks kehtestada käibemaksust ja/või aktsiisist vabastamise tõend.

               (40)

               Elektroonilisi impordidokumente tuleks samuti tunnustada maksu mahaarvamise õiguse kasutamisel, kui need vastavad samadele nõuetele kui paberil koostatud dokumendid.

               (41)

               Kui kaupade tarnija või teenuste osutaja ettevõtte püsiv tegevuskoht on selle liikmesriigi territooriumil, kus maks tasumisele kuulub, tuleks täpsustada, millistel asjaoludel peaks sellel ettevõttel olema kohustus käibemaks tasuda.

               (42)

               Tuleks täpsustada, et maksukohustuslast, kelle ettevõtte asukoht on selle liikmesriigi territooriumil, kus maks tasumisele kuulub, tuleb maksukohustuse eesmärgil pidada selles liikmesriigis asuvaks maksukohustuslaseks ka sel juhul, kui see asukoht ei osale kaupade tarnimises ega teenuste osutamises.

               (43)

               Tuleks selgitada, et kõik maksukohustuslased peavad esitama teatavate maksustatavate tehingute puhul oma käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri niipea, kui neil see olemas on, et võimaldada õiglasemat maksu kogumist.

               (44)

               Tuleks määratleda kullaturul lõplikult heakskiidetud investeeringukulla kaalud ning kindlaks määrata ühine kuupäev kuldmüntide väärtuse kindlaksmääramiseks, et tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine.

               (45)

               Ühenduses asuvatele või elavatele mittemaksukohustuslastele teenuseid elektrooniliselt osutavate väljaspool ühendust asuvate maksukohustuslaste suhtes kohaldatav erikord kohaldub teatud tingimustel. Eelkõige tuleks selgelt esitada, millised tagajärjed tulenevad sellest, kui neid tingimusi enam ei täideta.

               (46)

               Teatavad muudatused tulenevad direktiivist 2008/8/EÜ. Niivõrd kui need muudatused puudutavad ühelt poolt veovahendite pikaajalist renti alates 1. jaanuarist 2013 ja teiselt poolt elektrooniliselt osutatavate teenuste maksustamist alates 1. jaanuarist 2015, tuleks täpsustada, et käesoleva määruse vastavaid sätteid kohaldatakse alates kõnealustest kuupäevadest,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I   PEATÜKK

      SISU

   Artikkel 1
   Käesolev määrus sätestab direktiivi 2006/112/EÜ I–V jaotise ja VII–XII jaotise teatavate sätete rakendusmeetmed.
   II   PEATÜKK

      REGULEERIMISALA

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ I JAOTIS)

   Artikkel 2
   Kaupade ühendusesisese soetamisena direktiivi 2006/112/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses ei käsitata järgmist:

               a)

               kui mittemaksukohustuslane viib elukoha vahetamise ajal uued veovahendid üle, tingimusel et tarne ajal ei olnud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 138 lõike 2 punkti a kohane vabastus kohaldatav;

               b)

               kui mittemaksukohustuslane toob uue veovahendi tagasi liikmesriiki, kust see talle algselt tarniti direktiivi 2006/112/EÜ artikli 138 lõike 2 punkti a kohase vabastuse alusel.

         Artikkel 3
   Ilma et see piiraks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59a esimese lõigu punkti b kohaldamist, ei maksustata järgmiste teenuste osutamist käibemaksuga, kui tarnija tõendab, et V peatüki 4. jao 3. ja 4. alajao kohaselt kindlaksmääratud teenuste osutamise koht asub väljaspool ühendust:

               a)

               alates 1. jaanuarist 2013, direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimeses lõigus osutatud teenused;

               b)

               alates 1. jaanuarist 2015, direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 58 loetletud teenused;

               c)

               direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 59 loetletud teenused.

         Artikkel 4
   Iga maksukohustuslane, kellel on õigus saada kaupade ühendusesisese soetamise korral maksuvabastus kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 3, säilitab selle õiguse, isegi kui kõnealuse direktiivi artikli 214 lõike 1 punktide d või e alusel on kõnealusele maksukohustuslasele antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number selliste teenuste saamisel, mille eest tal tuleb käibemaksu maksta, või selliste teenuste osutamiseks teise liikmesriigi territooriumil, mille puhul käibemaksu maksab üksnes teenuse saaja.
   Kui nimetatud maksukohustuslane esitab kõnealuse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tarnijale seoses kaupade ühendusesisese soetamisega, loetakse, et ta on kasutanud kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 3 sätestatud võimalust.
   III   PEATÜKK

      MAKSUKOHUSTUSLASED

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ III JAOTIS)

   Artikkel 5
   Määruse (EMÜ) nr 2137/85 kohaselt asutatud Euroopa majandushuvigrupp, mis tarnib kaupu või osutab teenuseid tasu eest oma liikmetele või kolmandatele isikutele, on maksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 tähenduses.
   IV   PEATÜKK

      MAKSUSTATAVAD TEHINGUD

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ ARTIKLID 24–29)

   Artikkel 6
   1.   Restorani- ja toitlustusteenused tähendavad teenuseid, mis hõlmavad inimtarbimiseks ettenähtud valmis või valmistada tuleva toidu või jookide või mõlema pakkumist ja piisavaid tugiteenuseid, et neid saaks kohe tarbida. Toidu ja jookide või mõlema pakkumine moodustab üksnes osa tervikust, kus ülekaalus on teenused. Restoraniteenused hõlmavad asjaomaste teenuste osutamist teenuste osutaja rajatistes ja toitlustusteenused hõlmavad asjaomaste teenuste osutamist väljaspool teenuste osutaja rajatisi.
   2.   Valmis või valmistatava toidu või jookide või mõlema tarnimist, ükskõik kas koos selle transpordiga või mitte, kuid ilma muude tugiteenusteta, ei peeta restorani- või toitlustusteenusteks lõike 1 tähenduses.
   Artikkel 7
   1.   Direktiivis 2006/112/EÜ nimetatud „elektrooniliselt osutatavad teenused” hõlmavad teenuseid, mida osutatakse interneti või muu arvutivõrgu kaudu ning mille laadist tingituna osutatakse neid peamiselt automaatselt ja minimaalse inimsekkumisega ning mida infotehnoloogia abita osutada ei saaks.
   2.   Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmisi juhtumeid:

               a)

               digitaaltoodete tarnimine üldiselt, sealhulgas tarkvara ja tarkvara muudatused või täiustatud versioonid;

               b)

               teenused, mis pakuvad või toetavad ettevõtja või isiku esitlemist arvutivõrgus, näiteks veebisaidil või veebileheküljel;

               c)

               teenused, mida arvuti automaatselt osutab interneti või muu arvutivõrgu kaudu vastuseks teatavate andmete sisestamisele teenuse saaja poolt;

               d)

               tasu eest õiguse andmine panna kaup või teenus müüki internetipoena tegutseval veebisaidil, kus potentsiaalsed ostjad teevad oma pakkumised automaatse protseduuri kaudu ning kus mõlemale osapoolele antakse müügi toimumisest teada automaatselt saadetava e-kirja teel;

               e)

               internetiteenuste pakett, milles telekommunikatsioonil on abistav ja teisejärguline osa (st ei piirdu internetiühendusega ning sisaldavad muid elemente, nagu näiteks leheküljed, millelt pääseb ligi uudistele, ilmateatele või reisiinfole; mängusaidid; veebisaitide majutus, juurdepääs internetipõhistele suhtluskanalitele jne);

               f)

               I lisas loetletud teenused.

         3.   Lõige 1 ei hõlma eelkõige järgmisi juhtumeid:

               a)

               raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused;

               b)

               telekommunikatsiooniteenused;

               c)

               kaubad, mille tellimus esitatakse ja mille tellimust töödeldakse elektrooniliselt;

               d)

               CD-ROMid, disketid ja muud materiaalsed andmekandjad;

               e)

               trükised, näiteks raamatud, teabelehed, ajalehed või ajakirjad;

               f)

               CDd ja helikassetid;

               g)

               videokassetid ja DVDd;

               h)

               mängud CD-ROMil;

               i)

               e-posti teel kliente nõustavate spetsialistide, näiteks juristide ja finantskonsultantide teenused;

               j)

               koolitusteenused, mille puhul õpetaja edastab kursuse sisu interneti või muu arvutivõrgu (kauglingi) kaudu;

               k)

               arvutiseadmete võrguvälised parandusteenused;

               l)

               võrguvälised andmebaasiteenused;

               m)

               reklaamiteenused, näiteks reklaam ajalehtedes, plakatitel ja televisioonis;

               n)

               kasutajatoe teenused telefoni teel;

               o)

               koolitusteenused, mis hõlmavad üksnes kirjavahetuse teel toimuvat õpet, näiteks posti teel toimuvad kursused;

               p)

               tavapärased oksjoniteenused, mis vajavad otsest inimsekkumist, olenemata sellest, kuidas pakkumisi tehakse;

               q)

               videokomponendiga telefoniteenused ehk videofoniteenused;

               r)

               interneti- ja veebiühendus;

               s)

               interneti teel pakutavad telefoniteenused.

         Artikkel 8
   Kui maksukohustuslane üksnes paneb kokku masina, mille kõik osad on talle hankinud klient, käsitatakse sellist tehingut teenuste osutamisena direktiivi 2006/112/EÜ artikli 24 lõike 1 tähenduses.
   Artikkel 9
   Sellise optsiooni müük, mis kuulub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punkti f reguleerimisalasse, on teenuste osutamine kõnealuse direktiivi artikli 24 lõike 1 tähenduses. Sellist teenuste osutamist käsitletakse teenuste aluseks olevatest tehingutest eraldi.
   V   PEATÜKK

      MAKSUSTATAVATE TEHINGUTE KOHT

      1.   JAGU

         Mõisted

   Artikkel 10
   1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 44 ja 45 kohaldamisel on maksukohustuslase ettevõtte asukoht ettevõtte juhtkonna ülesannete täitmise asukoht.
   2.   Lõikes 1 osutatud asukoha kindlaksmääramiseks võetakse arvesse koht, kus tehakse olulisi otsuseid kõnealuse ettevõtte üldise juhtimise kohta, ettevõtte registrijärgne asukoht ning koht, kus ettevõtte juhtkond kohtub.
   Kui kõnealuste kriteeriumide alusel ei ole võimalik ettevõtte asukohta täpselt kindlaks määrata, on määrav asukoht, kus tehakse olulisi otsuseid kõnealuse ettevõtte üldise juhtimise kohta.
   3.   Üksnes postiaadressi olemasolu ei saa käsitada maksukohustuslase ettevõtte asukohana.
   Artikkel 11
   1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 kohaldamisel on „püsiv tegevuskoht” mis tahes tegevuskoht peale käesoleva määruse artiklis 10 osutatud ettevõtte asukoha, mida iseloomustab inimeste ja tehniliste vahendite poolest piisavalt püsiv ja sobiv struktuur, mis võimaldab sellel tegevuskohal saada ja seal kasutada sellele tegevuskohale vajalikke teenuseid.
   2.   Järgmiste artiklite kohaldamisel on „püsiv tegevuskoht” mis tahes tegevuskoht peale käesoleva määruse artiklis 10 osutatud ettevõtte asukoha, mida iseloomustab inimeste ja tehniliste vahendite poolest piisavalt püsiv ja sobiv struktuur, mis võimaldab sellel tegevuskohal pakkuda enda osutatavaid teenuseid:

               a)

               direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 45;

               b)

               alates 1. jaanuarist 2013 direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 teine lõik;

               c)

               alates 31. detsembrist 2014 direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 58;

               d)

               direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 192a.

         3.   Käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri omamine ei ole iseenesest piisav, et järeldada, et maksukohustuslasel on püsiv tegevuskoht.
   Artikkel 12
   Direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamisel on füüsilise isiku (olenemata sellest, kas ta on maksukohustuslane) alaline elu- või asukoht aadress, mis on kantud rahvastikuregistrisse või mõnda samalaadsesse registrisse, või mille isik on esitanud asjaomasele maksuhaldurile, v.a siis, kui on tõendeid, et see aadress ei kajasta tegelikkust.
   Artikkel 13
   Füüsilise isiku (olenemata sellest, kas ta on maksukohustuslane) direktiivis 2006/112/EÜ osutatud „peamine elukoht” on koht, kus kõnealune füüsiline isik peamiselt elab ja millega teda seovad isiklikud või tööalased sidemed.
   Kui tööalased sidemed on muus riigis kui isiklikud sidemed või kui tööalased sidemed puuduvad, määravad peamise elukoha isiklikud sidemed, millest ilmneb nimetatud füüsilise isiku märkimisväärne seos tema elukohaga.

      2.   JAGU

         Kaubatarne koht

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 31–39)

   Artikkel 14
   Kui kalendriaasta jooksul ületatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 34 kohast liikmesriigi kohaldatavat künnist, ei muuda kõnealuse direktiivi artikkel 33 sama kalendriaasta jooksul tarnitud muude kui aktsiisiga maksustatavate toodete tarnete kohta, kui tarneid tehakse enne seda, kui liikmesriigi poolt sama kalendriaasta suhtes kohaldatav künnis ületatakse, tingimusel et täidetakse kõik järgmised tingimused:

               a)

               tarnija ei ole kasutanud kõnealuse direktiivi artikli 34 lõikes 4 sätestatud valikut;

               b)

               tema kaubatarnete väärtus ei ületanud künnist eelmise kalendriaasta jooksul.

         Seevastu muudab direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 33 lähetamise või veo sihtliikmesriigis tehtud järgmiste tarnete kohta:

               a)

               kaubatarne, millega ületati liikmesriigis jooksval aastal kohaldatav künnis sama kalendriaasta jooksul;

               b)

               kõik edaspidised kaubatarned samal kalendriaastal selles liikmesriigis;

               c)

               kalendriaastale, mil toimus punktis a osutatud sündmus, järgneva kalendriaasta jooksul selles liikmesriigis toimuvad kaubatarned.

         Artikkel 15
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 37 kohane ühenduses toimuva reisijateveo osa määratakse kindlaks veovahendi teekonna, mitte iga reisija läbitud teekonna alusel.

      3.   JAGU

         Kaupade ühendusesisese soetamise koht

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 40, 41 ja 42)

   Artikkel 16
   Kui kaup soetatakse ühendusesiseselt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 20 tähenduses, on käibemaksustamise õigus kaupade lähetamise või veo sihtliikmesriigil, ilma et seda mõjutaks tehingu käibemaksustamine kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigis.
   Kui kaupade tarnija taotleb selle käibemaksu korrigeerimist, mille kohta ta on esitanud arve ja deklaratsiooni kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigile, vaatab kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik taotluse läbi vastavalt oma eeskirjadele.

      4.   JAGU

         Teenuste osutamise koht

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 43–59)

      1.   alajagu

         Kliendi staatus

   Artikkel 17
   1.   Kui teenuste osutamise koht sõltub sellest, kas klient on maksukohustuslane või mittemaksukohustuslane, määratakse kliendi staatus kindlaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 9–13 ja artikli 43 alusel.
   2.   Mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kes on registreeritud käibemaksukohustuslasena või kellelt nõutakse käibemaksukohustuslasena registreerimist direktiivi 2006/112/EÜ artikli 214 lõike 1 punkti b kohaselt, kuna tema ühendusesisese kaupade soetamise korral tuleb tasuda käibemaksu või ta on kasutanud valikuõigust tasuda nende toimingute puhul käibemaksu, on maksukohustuslane kõnealuse direktiivi artikli 43 tähenduses.
   Artikkel 18
   1.   Kui ei ole vastupidiseid andmeid, võib teenuse osutaja eeldada, et ühenduses asuval kliendil on maksukohustuslase staatus:

               a)

               kui klient on esitanud talle oma isikliku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja kui ta saab kinnituse kõnealuse numbri ning sellega seotud nime ja aadressi kehtivuse kohta vastavalt nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määruse (EÜ) nr 904/2010 (halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) (5) artiklile 31;

               b)

               kui klient ei ole veel saanud isiklikku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, kuid teavitab teenuse osutajat selle taotlemisest ning teenuse osutaja saab mis tahes muu tõendi, mis näitab, et klient on maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellelt nõutakse enese registreerimist maksukohustuslasena, ning kontrollib piisavalt kliendi esitatud teabe õigsust, lähtudes tavapärastest kaubandustegevuse turvanõuetest, nagu need, mis käsitlevad isiku tuvastamist või maksete kontrollimist.

         2.   Kui ei ole vastupidiseid andmeid, võib teenuse osutaja eeldada, et ühenduses asuval kliendil on mittemaksukohustuslase staatus, kui ta tõendab, et asjaomane klient ei ole talle esitanud oma isiklikku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.
   3.   Kui ei ole vastupidiseid andmeid, võib teenuse osutaja eeldada, et väljaspool ühendust asuval kliendil on maksukohustuslase staatus:

               a)

               kui ta saab kliendilt tõendi, mille on väljastanud kliendi pädevad maksuhaldurid ja mis tõendab, et klient tegeleb majandustegevusega, mis võimaldab saada käibemaks tagasi nõukogu 17. novembri 1986. aasta direktiivi 86/560/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühenduse territooriumil registreerimata maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord) (6) kohaselt;

               b)

               kui kliendil ei ole sellist tõendit, kuid ta saab kliendi käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri või samalaadse numbri, mille asukohariik on kliendile andnud ja mida kasutatakse ettevõtete identifitseerimiseks, või mis tahes muu tõendi, mis näitab, et klient on maksukohustuslane, ning kui teenuse osutaja kontrollib piisavalt kliendi esitatud teabe õigsust, lähtudes tavapärastest kaubandustegevuse turvanõuetest, nagu need, mis käsitlevad isiku tuvastamist või maksete kontrollimist.

      2.   alajagu

         Kliendi seisund tehingus

   Artikkel 19
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 44 ja 45 sätestatud teenuste osutamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel käsitatakse mittemaksukohustuslasena maksukohustuslast või mittemaksukohustuslasest juriidilist isikut, kes saab neid teenuseid üksnes enda erakasutuseks, sealhulgas oma töötajate erakasutuseks.
   Kui tal ei ole teenuste iseloomu kohta vastupidiseid andmeid, näiteks andmeid osutatud teenuste laadi kohta, võib teenuse osutaja eeldada, et teenused on ette nähtud kliendi majandustegevuseks, kui klient on talle seoses asjaomase tehinguga esitanud oma isikliku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri.
   Kui üks ja sama teenus on ette nähtud nii erakasutuseks, sealhulgas tema töötajate erakasutuseks, kui ka majandustegevuseks, kuulub sellise teenuse osutamine üksnes direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 kohaldamisalasse, tingimusel et ei esine kuritarvitusi.

      3.   alajagu

         Kliendi asukoht

   Artikkel 20
   Kui teenus osutatakse maksukohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule, keda käsitatakse maksukohustuslasena vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 44, ning kui kõnealuse maksukohustuslase tegevuskoht on ühes ainsas riigis või majandustegevuse asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on ühes ainsas riigis, on kõnealune teenuse osutamine maksustatav selles riigis.
   Teenuse osutaja teeb kõnealuse koha kindlaks kliendilt saadud teabe alusel ning kontrollib seda teavet, lähtudes tavapärastest kaubandustegevuse turvanõuetest, nagu need, mis käsitlevad isiku tuvastamist või maksete kontrollimist.
   Selline teave võib hõlmata kliendi ettevõtte asukoha liikmesriigi antud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.
   Artikkel 21
   Kui teenuste osutamine maksukohustuslasele või juriidilisest isikust mittemaksukohustuslasele, keda käsitatakse maksukohustuslasena, kuulub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 reguleerimisalasse ning asjaomase maksukohustuslase asukoht on rohkem kui ühes riigis, maksustatakse selline teenuse osutamine riigis, kus on kõnealuse maksukohustuslase ettevõtte asukoht.
   Juhul kui teenust osutatakse maksukohustuslase püsivale tegevuskohale, mis asub mujal kui kliendi ettevõtte asukohas, maksustatakse teenuse osutamine seda teenust saava ja teenust enda vajadusteks kasutava ettevõtte püsivas tegevuskohas.
   Kui maksukohustuslasel puudub ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, maksustatakse teenus tema alalises elu- või asukohas või peamises elukohas.
   Artikkel 22
   1.   Kliendi selle püsiva tegevuskoha kindlakstegemiseks, millele teenus osutati, uurib teenuse osutaja osutatud teenuse laadi ja kasutust.
   Kui osutatud teenuse laad või kasutus ei võimalda tal teha kindlaks kliendi seda püsivat tegevuskohta, millele teenus osutati, pöörab teenuse osutaja kõnealuse püsiva tegevuskoha kindlaksmääramiseks tähelepanu eelkõige sellele, kas leping, tellimisvorm või kliendi liikmesriigi antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille klient on talle edastanud, määratleb püsivat tegevuskohta teenuse saajana ning kas püsiv tegevuskoht on majandusüksus, kes maksab teenuse eest.
   Kui kliendi seda püsivat tegevuskohta, millele teenus osutati, ei ole võimalik kindlaks määrata käesoleva lõike esimese ja teise lõigu kohaselt, või kui direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 kohaseid teenuseid osutatakse maksukohustuslasele lepingu alusel, mis hõlmab ühte või mitut teenust, mille laadi ja kogust ei saa kindlaks teha, võib teenuse osutaja käsitada, et teenused osutati kohas, kus on kliendi ettevõtte asukoht.
   2.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira kliendi kohustuste täitmist.
   Artikkel 23
   1.   Alates 1. jaanuarist 2013, kui vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimesele lõigule maksustatakse teenuse osutamist kliendi ettevõtte asukohas või tegevuskoha puudumisel alalises elu- või asukohas või peamises elukohas, teeb teenuse osutaja kõnealuse koha kindlaks kliendilt saadud faktilise teabe alusel ning kontrollib seda teavet, lähtudes tavapärastest kaubandustegevuse turvanõuetest, nagu need, mis käsitlevad isiku tuvastamist või maksete kontrollimist.
   2.   Kui vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklitele 58 ja 59 maksustatakse teenuse osutamist kliendi ettevõtte asukohas või tegevuskoha puudumisel alalises elu- või asukohas või peamises elukohas, teeb teenuse osutaja kõnealuse koha kindlaks kliendilt saadud faktilise teabe alusel ning kontrollib seda, lähtudes tavapärastest kaubandustegevuse turvanõuetest, nagu need, mis käsitlevad isiku tuvastamist või maksete kontrollimist.
   Artikkel 24
   1.   Alates 1. jaanuarist 2013, kui vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimesele lõigule osutatakse teenuseid mittemaksukohustuslasele, kelle ettevõtte asukoht on mitmes riigis või kelle alaline elu-või asukoht on ühes riigis ja tema peamine elukoht teises riigis, eelistatakse kõnealuste teenuste osutamise koha kindlakstegemisel lähtuda kohast, mis tagab kõige paremini, et maksustamine toimub teenuste tegeliku kasutamise kohas.
   2.   Kui direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 58 ja 59 kohaseid teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslasele, kelle ettevõtte asukoht on mitmes riigis või kelle alaline elu- või asukoht on ühes riigis ja tema peamine elukoht teises riigis, eelistatakse kõnealuste teenuste osutamise koha kindlakstegemisel lähtuda kohast, mis tagab kõige paremini, et maksustamine toimub teenuste tegeliku kasutamise kohas.

      4.   alajagu

         Üldsätted seoses kliendi staatuse, kliendi seisundi tehingus ja kliendi asukoha kindlakstegemisega

   Artikkel 25
   Teenuse osutamise koha kindlaksmääramise eeskirjade kohaldamisel võetakse arvesse üksnes neid tingimusi, mis eksisteerivad maksustatava teokoosseisu ajal. Soetatud teenuste kasutamise eesmärgi hilisem muutumine ei mõjuta teenuse osutamise koha kindlaksmääramist, tingimusel et ei esine mingeid kuritarvitusi.

      5.   alajagu

         Üldeeskirjade alla kuuluvate teenuste osutamine

   Artikkel 26
   Tehing, mille kohaselt asutus pakub jalgpallivõistluste televisiooniülekandeõiguste andmise teenust maksukohustuslastele, kuulub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 alla.
   Artikkel 27
   Selliste teenuste osutamine, mille käigus taotletakse käibemaksu tagastamist või käibemaks tagastatakse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/9/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis) (7) alusel, kuulub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 alla.
   Artikkel 28
   Kui matuse korraldamise raames osutatavad teenused moodustavad ühe teenuse, kuuluvad need direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 44 ja 45 reguleerimisalasse.
   Artikkel 29
   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 41 kohaldamist, kuulub kirjaliku tõlke teenuste osutamine direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 44 ja 45 alla.

      6.   alajagu

         Vahendajate osutatavad teenused

   Artikkel 30
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 46 nimetatud vahendajate teenuste osutamise alla kuuluvad nii teenuse saaja nimel ja eest kui ka teenuste osutaja nimel ja arvel tegutsevate vahendajate teenused.
   Artikkel 31
   Teenused, mida osutavad teise isiku nimel või eest tegutsevad vahendajad, mis seisnevad hotelli- või muude samalaadsete majutusteenuste vahendamises, kuuluvad:

               a)

               direktiivi 2006/112/EÜ artikli 44 kohaldamisalasse, kui teenuseid osutatakse maksukohustuslasele, kes sellena tegutseb, või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule, keda käsitatakse maksukohustuslasena;

               b)

               kõnealuse direktiivi artikli 46 kohaldamisalasse, kui teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslasele.

      7.   alajagu

         Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- ja muude selliste teenuste osutamine

   Artikkel 32
   1.   Teenused, millega tagatakse juurdepääs direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 53 osutatud kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutus- või muudele sellistele üritustele hõlmavad selliste teenuste osutamist, mille peamised tunnused on üritusele juurdepääsu õiguse andmine pileti või tasu eest, mis võib muu hulgas olla abonement, hooajapilet või perioodiline liikmemaks.
   2.   Lõiget 1 kohaldatakse eelkõige järgmisele:

               a)

               juurdepääsu õigus etendustele, teatrietendustele, tsirkuseetendustele, messidele, lõbustusparkidesse, kontsertidele, näitustele ning muudele sellistele kultuuriüritustele;

               b)

               juurdepääsu õigus sellistele spordiüritustele nagu matšid või võistlused;

               c)

               juurdepääsu õigus sellistele haridus- ja teadusüritustele nagu konverentsid ja seminarid.

         3.   Lõige 1 ei hõlma võimlemissaalide või muude selliste rajatiste tasu eest kasutamist.
   Artikkel 33
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 53 osutatud kõrvalteenuste hulka kuuluvad teenused, mis on otseselt seotud juurdepääsuga kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- või teistele sellistele üritustele ja mida osutatakse üritustel osalevale isikule tasu eest eraldi.
   Selliste kõrvalteenuste hulka kuuluvad eelkõige riietehoiu ja sanitaarruumide kasutamine, kuid nende hulka ei kuulu piletimüügiga seotud lihtsad vahendusteenused.

      8.   alajagu

         Veoga seotud kõrvalteenuste osutamine ning vallasasja hindamine või töö vallasasjaga

   Artikkel 34
   Kui maksukohustuslane üksnes paneb kokku masina, mille kõik osad on talle hankinud klient, määratakse mittemaksukohustuslasele teenuste osutamise koht kindlaks kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 54, välja arvatud juhul, kui kokkupandavad kaubad muutuvad kinnisasja osaks.

      9.   alajagu

         Restorani- ja toitlustusteenuste osutamine veovahendi pardal

   Artikkel 35
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 57 kohane ühenduses toimuva reisijateveo osa määratakse kindlaks veovahendi teekonna alusel, mitte iga reisija läbitud teekonna alusel.
   Artikkel 36
   Kui restorani- ja toitlustusteenuseid osutatakse ühenduses toimuva reisijateveo osana, kuuluvad need teenused direktiivi 2006/112/EÜ artikli 57 reguleerimisalasse.
   Kui restorani- ja toitlustusteenuseid osutatakse väljaspool sellist reisijateveo osa, kuid liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil või kolmandal territooriumil, kuuluvad need teenused kõnealuse direktiivi artikli 55 reguleerimisalasse.
   Artikkel 37
   Kui ühenduses osutatakse restorani- või toitlustusteenust ja osaliselt toimub see reisijateveo ühenduses toimuva osana ning osaliselt väljaspool sellist reisijateveo osa, kuid liikmesriigi territooriumil, määratakse sellise teenuse osutamise koht tervikuna kindlaks vastavalt teenuse osutamise koha kindlaksmääramise eeskirjadele, mis kehtivad restorani- või toitlustusteenuse osutamise alguses.

      10.   alajagu

         Veovahendite rent

   Artikkel 38
   1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 56 ja artikli 59 esimese lõigu punktis g osutatud „veovahendid” hõlmavad mootoriga ja mootorita sõidukeid ning muid vahendeid ja seadmeid, mis on ette nähtud inimeste või asjade vedamiseks ühest kohast teise ja mida võidakse tõmmata või lükata sõidukite abil ning mis on tavaliselt kavandatud veo eesmärgil kasutamiseks ja mida ka tegelikkuses saab selleks kasutada.
   2.   Lõikes 1 osutatud veovahendid hõlmavad eelkõige järgmisi sõidukeid:

               a)

               maismaasõidukid, nt autod, mootorrattad, jalgrattad, kolmerattalised sõidukid ja haagiselamud;

               b)

               haagised ja poolhaagised;

               c)

               raudteevagunid;

               d)

               laevad;

               e)

               õhusõidukid;

               f)

               haigete või vigastatute veoks ettenähtud sõidukid;

               g)

               põllumajandustraktorid ja muud põllutöömasinad;

               h)

               mehhaaniliselt või elektrooniliselt liikuvad invasõidukid.

         3.   Veovahendeid, mis on muutunud jäädavalt liikumatuks, ja konteinereid ei käsitata lõikes 1 osutatud veovahenditena.
   Artikkel 39
   1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 kohaldamisel määratakse rentimise objektiks oleva veovahendi jätkuva valdamise või kasutamise kestus kindlaks pooltevahelise lepingu alusel.
   Leping on eeldus, mida võib ümber lükata faktide või seaduse abil, et teha kindlaks jätkuva valdamise või kasutamise tegelik kestus.
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 tähenduses lepingulise lühiajalise rendi kestuse ületamine vääramatust jõust tingitud põhjustel ei mõjuta veovahendi jätkuva valdamise või kasutamise kestuse kindlaksmääramist.
   2.   Kui ühe ja sama veovahendi rentimine on hõlmatud järjestikuste lepingutega, mis on sõlmitud samade lepingupoolte vahel, on arvesse võetavaks kestuseks veovahendi jätkuva valdamise või kasutamise kestus, mis on ette nähtud kõigi lepingutega kokku.
   Esimese lõigu kohaldamisel peetakse lepingut ja selle kehtivuse pikendamisi järjestikusteks lepinguteks.
   Pikaajalise rendilepinguna käsitatavale lepingule eelnenud lühiajalise rendilepingu või lühiajaliste rendilepingute kestust ei seata kahtluse alla, tingimusel et ei esine kuritarvitusi.
   3.   Järjestikuseid rendilepinguid, mis on sõlmitud samade lepingupoolte vahel, kuid mis hõlmavad erinevaid veovahendeid, ei peeta lõike 2 kohaldamisel järjestikusteks lepinguteks, tingimusel et ei esine kuritarvitusi.
   Artikkel 40
   Veovahendi tegelikult kliendi käsutusse andmise koht, nagu on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõikes 1, on koht, kus klient või tema nimel tegutsev kolmas isik veovahendi füüsiliselt oma valdusse võtab.

      11.   alajagu

         Teenuste osutamine väljaspool ühendust asuvatele mittemaksukohustuslastele

   Artikkel 41
   Kirjaliku tõlke teenuste osutamine väljaspool ühendust asuvale mittemaksukohustuslasele kuulub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59 esimese lõigu punkti c alla.
   VI   PEATÜKK

      MAKSUSTATAV VÄÄRTUS

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ VII JAOTIS)

   Artikkel 42
   Kui kaupade tarnija või teenuste osutaja seab krediit- või deebetkaardiga maksmise tingimuseks, et klient maksab talle või mõnele teisele ettevõtjale teatud summa ning kui koguhind, mis kliendil tuleb tasuda, jääb makseviisist olenemata samaks, arvestatakse nimetatud summa tarnitud kaupade või osutatud teenuste maksustatava väärtuse sisse vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklitele 73–80.
   VII   PEATÜKK

      MÄÄRAD

   Artikkel 43
   Direktiivi 2006/112/EÜ III lisa punktis 12 osutatud „puhkuseks pakutav majutus” sisaldab kämpingute juures asuvaid väljarenditavaid telke, haagiselamuid ja vagunelamuid, mida kasutatakse inimeste majutamiseks.
   VIII   PEATÜKK

      MAKSUVABASTUS

      1.   JAGU

         Maksuvabastus teatavate avalikes huvides teostatavate tegevuste puhul

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 132, 133 ja 134)

   Artikkel 44
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 132 lõike 1 punktis i nimetatud kutse- või ümberõpe sisaldab ameti või erialaga seotud õpet, samuti kutsealaste teadmiste omandamiseks või täiendamiseks ettenähtud õpet. Kursuse kestusel ei ole tähtsust õppe liigitamisel kutse- või ümberõppeks.

      2.   JAGU

         Maksuvabastus muude tegevuste puhul

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 135–137)

   Artikkel 45
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 135 lõike 1 punktis e nimetatud maksuvabastus ei hõlma plaatinanoobleid.

      3.   JAGU

         Impordi maksuvabastus

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 143–145)

   Artikkel 46
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 144 nimetatud vabastust kohaldatakse selliste veoteenuste suhtes, mis on seotud vallasasjade impordiga elukoha vahetamise tõttu.

      4.   JAGU

         Ekspordi maksuvabastus

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 146 ja 147)

   Artikkel 47
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 146 lõike 1 punktis b osutatud „erakasutuseks ettenähtud veovahendid” sisaldavad veovahendeid, mida kasutavad mitteärilistel eesmärkidel muud isikud kui füüsilised isikud, näiteks avalik-õiguslikud organisatsioonid kõnealuse direktiivi artikli 13 tähenduses ja ühingud.
   Artikkel 48
   Selleks et määrata kindlaks, kas liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 147 lõike 1 esimese lõigu punktile c sätestatud künnis, mis on reisijate isiklikus pagasis veetavate kaupade tarne puhul maksuvabastuse andmise tingimus, on ületatud, põhineb arvutus arvel märgitud väärtusel. Mitmete kaupade koguväärtust võib kasutada üksnes siis, kui kõik kaubad on esitatud samal arvel, mille on väljastanud sama maksukohustuslane, kes tarnib kaupa samale kliendile.

      5.   JAGU

         Eksporditehingutena käsitatavate tehingute maksuvabastused

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 151 ja 152)

   Artikkel 49
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 151 ettenähtud vabastust kohaldatakse ka elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes, kui neid osutab maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklitega 357–369 ettenähtud elektrooniliselt osutatavate teenuste erikorda.
   Artikkel 50
   1.   Selleks et tunnustada nõukogu 25. juuni 2009. aasta määruses (EÜ) nr 723/2009 (Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta) (8) osutatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina loodavat organit direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaldamisel rahvusvahelise organisatsioonina, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

               a)

               ta on eraldiseisev juriidiline isik, kellel on täielik õigusvõime;

               b)

               ta on loodud Euroopa Liidu õiguse alusel ja tema suhtes kehtivad ühenduse õigusaktid;

               c)

               tema liikmeteks on liikmesriigid ning vajaduse korral kolmandad riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid, kuid mitte eraõiguslikud organisatsioonid;

               d)

               tal on konkreetsed ja seadusjärgsed eesmärgid, mida püütakse koos saavutada ja mis on oma olemuselt mittemajanduslikud.

         2.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktiga g ja artikli 151 lõike 1 esimese lõigu punktiga b ettenähtud vabastust kohaldatakse lõikes 1 nimetatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi suhtes, kui vastuvõttev liikmesriik tunnistab teda rahvusvahelise organisatsioonina.
   Sellise vabastuse piirmäärad ja tingimused sätestatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi liikmete vahelises lepingus või vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõike 1 punktile d. Kui kaupu ei lähetata ega veeta väljapoole seda liikmesriiki, kus toimub kaubatarne, ning kui on tegemist teenustega, võib maksuvabastust rakendada käibemaksu tagastamise kaudu vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 151 lõikele 2.
   Artikkel 51
   1.   Kui kaubatarnete või teenuste saaja asub ühenduses, kuid mitte selles liikmesriigis, kus tarne või teenuse osutamine toimub, kasutatakse käesoleva määruse II lisas ette nähtud käibemaksust ja/või aktsiisist vabastamise tõendit, lähtudes kõnealuse tõendi lisas esitatud selgitavatest märkustest, selle tõendamisel, et asjaomase tehingu puhul on õigus saada sellist direktiivi 2006/112/EÜ artikli 151 kohast vabastust.
   Kõnealuse tõendi kasutamisel võib liikmesriik, kus on kaubatarnete või teenuste saaja tegevuskoht, teha otsuse, kas kasutada ühtset käibemaksust ja aktsiisist vabastuse tõendit või kasutada kahte eraldi tõendit.
   2.   Lõikes 1 osutatud tõendil peab olema vastuvõtva liikmesriigi pädeva ametiasutuse tempel. Kui kaubad või teenused on ette nähtud ametlikuks kasutamiseks, võivad liikmesriigid siiski enda sätestatud tingimustel vabastada kaubatarnete või teenuste saaja nõudest, et tõendil peab tempel olema. Vabastus võidakse kuritarvitamise korral tagasi võtta.
   Liikmesriigid teatavad komisjonile kontaktpunkti, mis on määratud selleks, et määrata kindlaks, milline ametiasutus vastutab tõendile templi panemise eest ning mil määral nad on sellest nõudest loobunud. Komisjon annab liikmesriikidelt saadud teabe edasi teistele liikmesriikidele.
   3.   Kui liikmesriik, kus tarne või teenuse osutamine toimub, kohaldab vahetut maksust vabastamist, saab tarnija kaubatarnete või teenuste saajalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tõendi ning säilitab selle oma raamatupidamise dokumendina. Kui vabastus antakse käibemaksu tagasimaksmise kaudu vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 151 lõikele 2, lisatakse tõend asjaomasele liikmesriigile esitatavale tagasimaksetaotlusele.
   IX   PEATÜKK

      MAHAARVAMISED

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ X JAOTIS)

   Artikkel 52
   Kui impordiliikmesriik on kehtestanud elektroonilise tolliformaalsuste täitmise süsteemi, hõlmab direktiivi 2006/112/EÜ artikli 178 punktis e nimetatud mõiste „impordidokument” nende dokumentide elektroonilisi versioone, tingimusel et need võimaldavad kontrollida mahaarvamisõiguse kasutamist.
   X   PEATÜKK

      MAKSUKOHUSTUSLASTE JA TEATAVATE MITTEMAKSUKOHUSTUSLASTE KOHUSTUSED

      (DIREKTIIVI 2006/112/EÜ XI JAOTIS)

      1.   JAGU

         Isikud, kes on kohustatud käibemaksu tasuma

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 192a–205)

   Artikkel 53
   1.   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 192a kohaldamisel võetakse maksukohustuslase püsivat tegevuskohta arvesse üksnes siis, kui seda iseloomustab inimeste ja tehniliste vahendite poolest piisavalt püsiv ja sobiv struktuur, mis võimaldab sellel tegevuskohal tarnida kaupu või osutada teenuseid, mille tarnimises või osutamises ta osaleb.
   2.   Kui maksukohustuslase püsiv tegevuskoht asub selle liikmesriigi territooriumil, kus maks tasumisele kuulub, ei käsitata seda tegevuskohta kaubatarnes või teenuse osutamises osalevana direktiivi 2006/112/EÜ artikli 192a punkti b tähenduses, välja arvatud juhul, kui maksukohustuslane kasutab kõnealuse püsiva tegevuskoha tehnilisi vahendeid ja inimressursse nende kaupade tarnimisele või teenuste osutamisele omaste tehingute teostamiseks enne või pärast kõnealuses liikmesriigis maksustatavate kaubatarnete tegemist või teenuste osutamist.
   Kui püsiva tegevuskoha vahendeid kasutatakse ainult toetavate haldusülesannete täitmiseks, nt raamatupidamine, arvete esitamine ja võla sissenõudmine, ei käsitata seda kaubatarnete tegemise või teenuste osutamisena.
   Kui aga arvele on märgitud püsiva tegevuskoha liikmesriigis väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, käsitatakse kõnealust püsivat tegevuskohta selles liikmesriigis tehtud kaubatarnete või osutatud teenuste osalisena, kui ei ole vastupidiseid andmeid.
   Artikkel 54
   Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht on selle liikmesriigi territooriumil, kus käibemaks tasumisele kuulub, direktiivi 2006/112/EÜ artiklit 192a ei kohaldata, isegi kui kõnealune ettevõtte asukoht ei osale asjaomases liikmesriigis tehtavates kaubatarnetes või teenuste osutamises.

      2.   JAGU

         Muud sätted

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 272 ja 273)

   Artikkel 55
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 262 osutatud toimingute puhul on maksukohustuslased, kellele on kõnealuse direktiivi artikli 214 kohaselt antud isiklik käibemaksukohustuslasena registreerimise number, ja mittemaksukohustuslasest juriidilised isikud, kes on registreeritud käibemaksukohustuslasena, kohustatud, kui nad tegutsevad käibemaksukohustuslasena, esitama kaupade tarnijale või teenuste osutajale oma käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri.
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud maksukohustuslased, kellel on käesoleva määruse artikli 4 esimese lõigu kohaselt õigus saada kaupade ühendusesisese soetamise korral maksuvabastus, ei ole kohustatud esitama kaupade tarnijale oma käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, kui nad on käibemaksukohustuslasena registreeritud kõnealuse direktiivi artikli 214 lõike 1 punkti d või e kohaselt.
   XI   PEATÜKK

      ERIKORD

      1.   JAGU

         Investeeringukulla erikord

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 344–356)

   Artikkel 56
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 344 lõike 1 punktis 1 osutatud mõiste „kullaturul heakskiidetud kaal” hõlmab vähemalt käesoleva määruse III lisas sätestatud kaubeldavaid ühikuid ja kaalusid.
   Artikkel 57
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 345 kohase kuldmüntide loendi koostamisel tähendavad kõnealuse direktiivi artikli 344 lõike 1 punktis 2 osutatud mõisted „hind” ja „turuväärtus” iga aasta 1. aprillil kehtivat hinda ja turuväärtust. Kui 1. aprill ei lange päevale, mil need väärtused kindlaks määratakse, kasutatakse järgmisel kindlaksmääramise päeval kehtivaid väärtusi.

      2.   JAGU

         Mittemaksukohustuslastele elektrooniliselt osutatavaid teenuseid osutavate ühenduseväliste maksukohustuslaste suhtes kohaldatav erikord

         (Direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 357–369)

   Artikkel 58
   Kui direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 357–369 sätestatud elektrooniliselt osutatavate teenuste erikorda kasutav ühenduseväline maksukohustuslane vastab kalendriaasta kvartali jooksul vähemalt ühele kõnealuse direktiivi artiklis 363 sätestatud väljaarvamiskriteeriumile, lõpetab registreerimisliikmesriik selle ühendusevälise maksekohustuslase suhtes erikorra rakendamise. Sellistel juhtudel võib edaspidi erikorra rakendamise kõnealuse ühendusevälise maksekohustuslase suhtes lõpetada mis tahes hetkel nimetatud kvartali jooksul.
   Enne kustutamist, kuid kustutamise kvartali jooksul osutatud elektrooniliselt osutatavate teenuste puhul esitab ühenduseväline maksekohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 kohaselt käibedeklaratsiooni kogu kvartali kohta. Kõnealuse deklaratsiooni esitamise nõue ei mõjuta nõuet ennast käibemaksukohustuslasena registreerida liikmesriigi tavaeeskirjade alusel, kui selline nõue kehtib.
   Artikkel 59
   Iga deklareerimisperiood (kalendriaasta kvartal) direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 tähenduses on omaette deklareerimisperiood.
   Artikkel 60
   Kui käibedeklaratsioon on juba esitatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 kohaselt, tehakse selles esitatud arvandmete edasised muudatused üksnes kõnealuse deklaratsiooni muutmisega ning mitte järgmise deklaratsiooni kohandamisega.
   Artikkel 61
   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 357–369 sätestatud elektrooniliselt osutatavate teenuste erikorra alusel esitatud käibedeklaratsiooni summasid ei ümardata lähima terve rahaühikuni. Deklaratsioonis esitatakse ja kantakse üle käibemaksu täpne summa.
   Artikkel 62
   Kui registreerimisliikmesriik on saanud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 364 kohasest elektrooniliselt osutatavate teenuste käibedeklaratsioonist tuleneva summaga võrreldes enammakse, tagastab ta enam makstud summa otse asjaomasele maksukohustuslasele.
   Kui registreerimisliikmesriik on saanud makse hiljem valeks osutuva deklaratsiooni alusel ning see liikmesriik on selle makse juba jaotanud tarbimisliikmesriikide vahel, tagastavad viimased enammakse ühendusevälisele maksukohustuslasele ning teavitavad korrigeerimisest registreerimisliikmesriiki.
   Artikkel 63
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 367 alusel makstud käibemaksusummadeks on kõnealuse direktiivi artikli 364 kohaselt esitatud käibedeklaratsioonil esitatud summad. Makstud summade edasisi muudatusi võib teha üksnes sellele deklaratsioonile viidates ning neid ei või kanda teise deklaratsiooni ega parandada järgmises deklaratsioonis.
   XII   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 64
   Määrus (EÜ) nr 1777/2005 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 65
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2011.
   Siiski kohaldatakse järgmisi kohaldamistähtpäevi:

               —

               artikli 3 punkti a, artikli 11 lõike 2 punkti b, artikli 23 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013;

               —

               artikli 3 punkti b kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015;

               —

               artikli 11 lõike 2 punkti c kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. märts 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MATOLCSY Gy.

      (1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

      (2)  ELT L 288, 29.10.2005, lk 1.

      (3)  ELT L 44, 20.2.2008, lk 11.

      (4)  EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.

      (5)  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

      (6)  EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40.

      (7)  ELT L 44, 20.2.2008, lk 23.

      (8)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

      I LISA

         Käesoleva määruse artikkel 7

                  1.

                  Direktiivi 2006/112/EÜ II lisa punkt 1:

                              a)

                              veebisaitide ja veebilehekülgede majutamine;

                              b)

                              programmide automaatne võrgupõhine kaughooldus;

                              c)

                              süsteemide kaughaldus;

                              d)

                              võrgupõhised andmebaasid, kus teatavaid andmeid salvestatakse ja otsitakse elektrooniliselt;

                              e)

                              kettaruumi võrgupõhine tarne selle tellimisel.

                  2.

                  Direktiivi 2006/112/EÜ II lisa punkt 2:

                              a)

                              juurdepääs tarkvarale (sealhulgas hanke- ning raamatupidamisprogrammid ja viirusetõrjetarkvara) ning selle täienditele, või tarkvara ja täiendite allalaadimine;

                              b)

                              ribareklaamide blokeerimiseks vajalik tarkvara (bannerblockers);

                              c)

                              allalaadimisdraiverid, näiteks tarkvara, mis ühendab arvuti välisseadmetega (näiteks printeriga);

                              d)

                              veebisaitide filtrite automaatne võrgupõhine paigaldus;

                              e)

                              tulemüüride automaatne võrgupõhine paigaldus.

                  3.

                  Direktiivi 2006/112/EÜ II lisa punkt 3:

                              a)

                              juurdepääs töölauateemadele ja nende allalaadimine;

                              b)

                              juurdepääs fotodele või piltidele või ekraanisäästuritele ja nende allalaadimine;

                              c)

                              raamatute digiteeritud sisu ja muud elektroonilised trükised;

                              d)

                              võrguajalehtede ja -ajakirjade tellimine;

                              e)

                              veebipäevikud ja veebisaitide külastatavuse statistika;

                              f)

                              võrgu kaudu edastatavad uudised, liiklusteave ja ilmateade;

                              g)

                              võrgupõhine teave, mida tarkvara loob automaatselt kliendi sisestatud andmete põhjal, näiteks õiguslike ja finantsandmete põhjal (sealhulgas reaalajas pidevalt ajakohastatud börsiteave);

                              h)

                              reklaamipinna pakkumine, sealhulgas ribareklaamid veebisaidil või veebileheküljel;

                              i)

                              otsingumootorite ja internetikataloogide kasutamine.

                  4.

                  Direktiivi 2006/112/EÜ II lisa punkt 4:

                              a)

                              juurdepääs muusikale või selle allalaadimine arvutisse ja mobiiltelefoni;

                              b)

                              juurdepääs reklaamlauludele, katkenditele, helinatoonidele või muudele helidele või nende allalaadimine;

                              c)

                              juurdepääs filmidele või nende allalaadimine;

                              d)

                              mängude allalaadimine arvutisse ja mobiiltelefoni;

                              e)

                              juurdepääs automaatsetele võrgumängudele, mis sõltuvad internetist või samalaadsetest arvutivõrkudest ning kus mängijad ei asu üheaegselt samas kohas.

                  5.

                  Direktiivi 2006/112/EÜ II lisa punkt 5:

                              a)

                              õpe, mis on automaatne ja mille toimumine sõltub internetist või samalaadsest arvutivõrgust ning mis nõuab piiratud inimsekkumist või ei nõua seda üldse, sealhulgas virtuaalsed klassiruumid, välja arvatud juhul, kui internetti või samalaadset arvutivõrku kasutatakse üksnes õpetaja ja õpilase vahelise suhtlusvahendina;

                              b)

                              töövihikud, mida õpilane täidab võrgu kaudu ja mida hinnatakse automaatselt ilma inimsekkumiseta.

      II LISA

         Käesoleva määruse artikkel 51

         Selgitavad märkused

                  1.

                  Volitatud tarnijale ja/või laopidajale on käesolev tõend dokumendiks, mis tõendab selliste kaubasaadetiste ja teenuste maksuvabastust, mis saadetakse maksust vabastamise tingimustele vastavatele direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 151 ja direktiivi 2008/118/EÜ artiklis 13 osutatud asutustele/isikutele. Iga tarnija/laopidaja jaoks koostatakse üks tõend. Tarnijalt/laopidajalt nõutakse nimetatud tõendi säilitamist tema raamatupidamises vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele.

                  2.

                              a)

                              Kasutatava paberi üldomadused on sätestatud
                                    Euroopa Liidu Teatajas C 164, 1.7.1989, lk 3.
                              Kõikide eksemplaride paber peab olema valge, mõõtmetega 210 x 297 mm, kusjuures plank võib olla määratust kuni 5 mm lühem ja kuni 8 mm pikem.
                              Aktsiisimaksust vabastamiseks koostatakse vabastustõend kahes eksemplaris:

                                          —

                                          üks eksemplar jääb kaubasaatjale;

                                          —

                                          üks eksemplar saadab aktsiisimaksu kohaldatavate kaupade liikumist.

                              b)

                              Lahtri 5.B kasutamata osa tuleb läbi kriipsutada, et sinna ei oleks võimalik midagi lisada.

                              c)

                              Dokument peab olema täidetud loetavalt ja niisugusel viisil, et kandeid ei ole võimalik kustutada. Kustutada ja üle kirjutada on keelatud. Plank täidetakse siirdeliikmesriigis tunnustatud keeles.

                              d)

                              Kui kauba ja/või teenuse kirjelduses (tõendi lahter 5.B) viidatakse ostutellimuse vormile, mis on koostatud muus kui siirdeliikmesriigi tunnustatud keeles, peab maksust vabastamise tingimustele vastav asutus/isik lisama tõlke.

                              e)

                              Kui aga tõend on koostatud muus kui tarnija/laopidaja liikmesriigi tunnustatud keeles, peab maksust vabastamise tingimustele vastav asutus/isik lisama lahtris 5.B nimetatud kaupa ja teenust käsitlevate andmete tõlke.

                              f)

                              Tunnustatud keele all mõistetakse ühte liikmesriigis kasutatavat ametlikku keelt või mõnda muud liidu ametlikku keelt, mille kasutamist kõnealusel eesmärgil liikmesriik lubab.

                  3.

                  Maksust vabastamise tingimustele vastav asutus/isik esitab tõendi lahtris 3 andmed, mida on vaja maksuvabastustaotluse hindamiseks siirdeliikmesriigis.

                  4.

                  Tõendi lahtris 4 kinnitab asutus selle dokumendi lahtrites 1 ja 3a esitatud andmete õigsust ning tunnistab, et maksust vabastamise tingimustele vastav isik on asutuse töötaja.

                  5.

                              a)

                              Viites ostutellimuse vormile (tõendi lahter 5.B) tuleb märkida vähemalt kuupäev ja tellimuse number. Tellimuse vorm peab sisaldama kõiki tõendi lahtris 5 esitatud andmeid. Kui tõendil peab olema siirdeliikmesriigi pädeva ametiasutuse tempel, peab ka tellimuse vormil olema tempel.

                              b)

                              Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2004 (halduskoostöö kohta aktsiisimaksude valdkonnas) artikli 22 lõike 2 punktis a määratletud aktsiisimaksja registreerimise numbrit ei ole kohustuslik esitada; käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri või maksuviitenumbri esitamine on kohustuslik.

                              c)

                              Valuutad tuleb vastavalt Rahvusvahelise Standardimisorganisatsiooni kehtestatud rahvusvahelisele standardile ISO 4127 esitada kolmetähelise koodina (1).

                  6.

                  Maksust vabastamise tingimustele vastava asutuse/isiku eespool nimetatud teatise kinnitab siirdeliikmesriigi pädev ametiasutus templiga lahtris 6. Kõnealune ametiasutus võib oma kinnituse andmise tingimuseks seada oma liikmesriigi mõne muu asutuse kooskõlastuse olemasolu. Sellise kooskõlastuse hankimine on pädeva maksuhalduri ülesanne.

                  7.

                  Protseduuri lihtsustamiseks võib pädev ametiasutus anda maksust vabastamise tingimustele vastavale asutusele loa tempel panemata jätta ametlikuks kasutamiseks vajaliku kauba ja/või teenuse maksuvabastuse korral. Maksust vabastamise tingimustele vastav asutus peab märkima tõendi lahtris 7, et tal on luba tempel panemata jätta.

         (1)  Näiteid mõningatest üldkasutatavatest valuutakoodidest: EUR (euro), BGN (leev), CZK (Tšehhi kroon), DKK (Taani kroon), GBP (naelsterling), HUF (forint), LTL (litt), PLN (zlott), RON (Rumeenia leu), SEK (Rootsi kroon), USD (USA dollar).

      III LISA

         Käesoleva määruse artikkel 56

                  Ühik

                  Kaubeldavad kaalud

                  Kilogramm

                  12,5/1

                  Gramm

                  500/250/100/50/20/10/5/2,5/2

                  Unts (1 unts = 31,1 035 grammi)

                  100/10/5/1/1/2/1/4

                  Tael (1 tael = 1,193 untsi) (1)

                  10/5/1

                  Tola (10 tola = 3,75 untsi) (2)

                  10

         (1)  Tael on traditsiooniline Hiina kaaluühik. Hongkongi taelakangi nominaalproov on 990, ent Taiwani viie- ja kümnetaelase kangi proov võib olla 999,9.

         (2)  Tola on India traditsiooniline kulla kaaluühik. Levinuim kangi suurus on 10 tola, proov 999.

      IV LISA

         Vastavustabel

                  Määrus (EÜ) nr 1777/2005

                  Käesolev määrus

                  I peatükk

                  I peatükk

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  II peatükk

                  III ja IV peatükk

                  II peatüki 1. jagu

                  III peatükk

                  Artikkel 2

                  Artikkel 5

                  II peatüki 2. jagu

                  IV peatükk

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikkel 9

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikkel 8

                  III peatükk

                  V peatükk

                  III peatüki 1. jagu

                  V peatüki 4. jagu

                  Artikkel 4

                  Artikkel 28

                  III peatüki 2. jagu

                  V peatüki 4. jagu

                  Artikkel 5

                  Artikkel 34

                  Artikkel 6

                  Artiklid 29 ja 41

                  Artikkel 7

                  Artikkel 26

                  Artikkel 8

                  Artikkel 27

                  Artikkel 9

                  Artikkel 30

                  Artikkel 10

                  Artikli 38 lõike 2 punktid b ja c

                  Artikli 11 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 7 lõiked 1 ja 2

                  Artikkel 12

                  Artikli 7 lõige 3

                  IV peatükk

                  VI peatükk

                  Artikkel 13

                  Artikkel 42

                  V peatükk

                  VIII peatükk

                  V peatüki 1. jagu

                  VIII peatüki 1. jagu

                  Artikkel 14

                  Artikkel 44

                  Artikkel 15

                  Artikkel 45

                  V peatüki 2. jagu

                  VIII peatüki 4. jagu

                  Artikkel 16

                  Artikkel 47

                  Artikkel 17

                  Artikkel 48

                  VI peatükk

                  IX peatükk

                  Artikkel 18

                  Artikkel 52

                  VII peatükk

                  XI peatükk

                  Artikli 19 lõige 1

                  Artikkel 56

                  Artikli 19 lõige 2

                  Artikkel 57

                  Artikli 20 lõige 1

                  Artikkel 58

                  Artikli 20 lõige 2

                  Artikkel 62

                  Artikli 20 lõike 3 esimene lõik

                  Artikkel 59

                  Artikli 20 lõike 3 teine lõik

                  Artikkel 60

                  Artikli 20 lõike 3 kolmas lõik

                  Artikkel 63

                  Artikli 20 lõige 4

                  Artikkel 61

                  VIII peatükk

                  V peatüki 3. jagu

                  Artikkel 21

                  Artikkel 16

                  Artikkel 22

                  Artikkel 14

                  IX peatükk

                  XII peatükk

                  Artikkel 23

                  Artikkel 65

                  I lisa

                  I lisa

                  II lisa

                  III lisa


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 203/2011, 1. märts 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               2.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 57/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 203/2011,
   1. märts 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 2. märtsil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. märts 2011

            Komisjoni nimel, presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  122,2

                  MA

                  46,8

                  TN

                  113,1

                  TR

                  95,7

                  ZZ

                  94,5

                  0707 00 05

                  TR

                  159,9

                  ZZ

                  159,9

                  0709 90 70

                  MA

                  31,5

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  66,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,9

                  IL

                  78,2

                  MA

                  55,1

                  TN

                  41,5

                  TR

                  67,9

                  ZA

                  37,9

                  ZZ

                  56,3

                  0805 50 10

                  MA

                  45,9

                  TR

                  51,2

                  ZZ

                  48,6

                  0808 10 80

                  BR

                  55,2

                  CA

                  126,3

                  CN

                  90,2

                  MK

                  54,8

                  US

                  148,5

                  ZZ

                  95,0

                  0808 20 50

                  AR

                  91,1

                  CL

                  188,1

                  CN

                  52,4

                  US

                  96,8

                  ZA

                  109,6

                  ZZ

                  107,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1002/2012, 29. oktoober 2012 , millega 181. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               30.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 300/43

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1002/2012,
   29. oktoober 2012,
   millega 181. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               17. oktoobril 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

               (3)

               Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

               (4)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:
      Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

                  (a)

                     „Ayyub Bashir (teiste nimedega a) Alhaj Qari Ayub Bashar, b) Qari Muhammad Ayub). Tiitel: a) Qari; b) Alhaj. Sünnikuupäev: a) 1966; b) 1964; c) 1969; d) 1971. Kodakondsus: a) Usbeki; b) Afganistani. Aadress: Mir Ali, North Waziristan Agency, Federal Administered Tribal Areas, Pakistan. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 18.10.2012.”

                  (b)

                     „Aamir Ali Chaudhry (teiste nimedega a) Aamir Ali Chaudary, b) Aamir Ali Choudry, c) Amir Ali Chaudry, d) Huzaifa). Sünnikuupäev: 3.8.1986. Kodakondsus: Pakistani. Passi nr: BN 4196361 (Pakistani pass, välja antud 28.10.2008, kehtiv kuni 27.10.2013). Riiklik isikukood: 33202-7126636-9 (Pakistani riikliku ID-kaardi number). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 18.10.2012.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1025/2011, 14. oktoober 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               15.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 270/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1025/2011,
   14. oktoober 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 15. oktoobril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  58,3

                  EC

                  36,3

                  MA

                  42,3

                  MK

                  53,8

                  ZA

                  35,6

                  ZZ

                  45,3

                  0707 00 05

                  AL

                  65,0

                  MK

                  64,2

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  87,1

                  0709 90 70

                  EC

                  33,4

                  TR

                  112,1

                  ZZ

                  72,8

                  0805 50 10

                  AR

                  59,3

                  BR

                  38,2

                  CL

                  60,5

                  TR

                  72,0

                  UY

                  56,8

                  ZA

                  73,7

                  ZZ

                  60,1

                  0806 10 10

                  BR

                  170,5

                  CL

                  79,6

                  MK

                  85,4

                  TR

                  118,4

                  ZA

                  56,1

                  ZZ

                  102,0

                  0808 10 80

                  AR

                  61,9

                  CL

                  69,6

                  CN

                  79,2

                  NZ

                  115,8

                  US

                  82,8

                  ZA

                  115,4

                  ZZ

                  87,5

                  0808 20 50

                  CL

                  85,4

                  CN

                  49,2

                  TR

                  133,7

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 72/2013, 25. jaanuar 2013 , millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 seoses teatavate laborite määramisega kindlaks ajavahemikuks Euroopa Liidu referentlaboriteks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               26.1.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 26/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 72/2013,
   25. jaanuar 2013,
   millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 seoses teatavate laborite määramisega kindlaks ajavahemikuks Euroopa Liidu referentlaboriteks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 55 lõiget 1,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 19 punkti d
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 180/2008 (milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (3) määras komisjon Prantsusmaal asuva ameti Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) koos oma loomatervishoiu ja hobuslaste haiguste laboritega viieks aastaks ELi referentlaboriks hobuslaste muude haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk alates 1. juulist 2008 ning sätestas referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega.

               (2)

               Komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 737/2008 (millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (4) määras komisjon Ühendkuningriigis asuva keskuse Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) Weymouth’i labori viieks aastaks koorikloomade haiguste ELi referentlaboriks alates 1. juulist 2008.

               (3)

               Selleks et tagada Euroopa Liidus analüütiliste ja diagnostiliste tulemuste kõrget kvaliteeti ja ühtsust, on oluline, et määratud ELi referentlaborid hobuslaste muude haiguste jaoks kui hobuste Aafrika katk ja koorikloomade haiguste jaoks jätkaksid oma tegevust veel viis aastat.

               (4)

               Seega tuleks nende laborite puhul Euroopa Liidu määratud referentlaboriteks olemist pikendada.

               (5)

               Lisaks tuleks nüüd pärast Lissaboni lepingu jõustumist viidata määruses (EÜ) nr 737/2008 loetletud laboritele (varem „Ühenduse referentlaboratooriumid”) väljendiga „Euroopa Liidu (ELi) referentlaborid”.

               (6)

               Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 vastavalt muuta,

               (7)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 180/2008 artikli 1 lõikes 1 asendatakse kuupäev 30. juuni 2013 kuupäevaga 30. juuni 2018.
   Artikkel 2
   Määruse (EÜ) nr 737/2008 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

      „Artikkel 1
      Käesolevaga määratakse koorikloomade haiguste ELi referentlaboriks alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2018 Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory, Ühendkuningriik.”

   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. jaanuar 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

      (2)  ELT L 192, 23.7.2010, lk 1.

      (3)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 4.

      (4)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 29.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 213/2014, 6. märts 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               7.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 67/5

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 213/2014,
   6. märts 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. märts 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  63,8

                  TN

                  73,8

                  TR

                  101,4

                  ZZ

                  79,7

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  JO

                  182,1

                  MA

                  176,8

                  TR

                  158,1

                  ZZ

                  174,8

                  0709 91 00

                  EG

                  51,3

                  ZZ

                  51,3

                  0709 93 10

                  MA

                  42,1

                  TR

                  111,3

                  ZZ

                  76,7

                  0805 10 20

                  EG

                  48,0

                  IL

                  66,9

                  MA

                  49,2

                  TN

                  50,6

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  55,1

                  0805 50 10

                  TR

                  64,2

                  ZZ

                  64,2

                  0808 10 80

                  MK

                  30,8

                  US

                  189,9

                  ZZ

                  110,4

                  0808 30 90

                  AR

                  112,8

                  CL

                  162,8

                  CN

                  68,3

                  TR

                  156,2

                  US

                  226,5

                  ZA

                  130,3

                  ZZ

                  142,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/154, 30. jaanuar 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               31.1.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 26/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/154,
   30. jaanuar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. jaanuar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  87,3

                  SN

                  316,2

                  TR

                  124,6

                  ZZ

                  222,7

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  202,1

                  ZZ

                  216,0

                  0709 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  229,4

                  TR

                  238,2

                  ZZ

                  211,0

                  0805 10 20

                  EG

                  45,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  67,3

                  TN

                  52,8

                  TR

                  64,6

                  ZZ

                  61,9

                  0805 20 10

                  IL

                  163,6

                  MA

                  88,3

                  ZZ

                  126,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  54,3

                  EG

                  87,6

                  IL

                  137,7

                  MA

                  133,4

                  TR

                  85,8

                  ZZ

                  99,8

                  0805 50 10

                  TR

                  56,7

                  ZZ

                  56,7

                  0808 10 80

                  BR

                  59,5

                  CL

                  89,7

                  US

                  195,6

                  ZZ

                  114,9

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  243,1

                  ZA

                  89,9

                  ZZ

                  216,4

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.