title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1329, 29. juuli 2016, millega nõutatakse sisse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete registreeritud impordilt

text:
               4.8.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 210/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1329,
   29. juuli 2016,
   millega nõutatakse sisse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete registreeritud impordilt
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Sissejuhatus

               (1)

               Pärast Euroopa Teraseühenduse (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) kaebust algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) 14. mail 2015 alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses liitu imporditavate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest toodetega, välja arvatud roostevabast terasest lehtvaltstooted igasuguse laiusega, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või katmata, muu töötluseta peale külmvaltsimise (edaspidi „külmvaltsitud lehtterastooted“), mis pärinevad Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) (edaspidi üheskoos „asjaomased riigid“).

               (2)

               12. novembril 2015 esitas kaebuse esitaja taotluse impordi registreerimiseks alusmääruse artikli 14 lõike 5 kohaselt. Komisjon kehtestas 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/2325 (2). (edaspidi „registreerimismäärus“) teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes registreerimisnõude. Kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 alusel paluti kõigil huvitatud isikutel kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, esitada tõendid või taotleda ärakuulamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Märkusi registreerimise kohta saadi kaebuse esitajalt, Hiina raua- ja teraseühenduselt (China Iron and Steel Association, CISA), Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeeriumilt, Vene eksportivatelt tootjatelt, importijatelt ja/või kasutajatelt.

               (3)

               Komisjon kehtestas 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/181 (3) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes.

               (4)

               Komisjoni lõplik analüüs ja otsus seoses dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvidega on esitatud üksikasjalikult komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1328 (4) (edaspidi „lõplik määrus“). Käesolev määrus käsitleb üksnes registreerimise küsimust, registreerimisega seonduvaid saadud kommentaare ja kõnealust dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvat sissenõudmist.

         2.   Protseduur seoses tagasiulatuvusega pärast ajutiste meetmete kehtestamist

               (5)

               Selleks et uurida, kas lõplike tollimaksude tagasiulatuv kohaldamine on õigustatud, analüüsis komisjon tarbimist, hindu, impordi ja müügi mahtu enne ja pärast uurimise alustamist. Kõnealuse analüüsi raames saatis komisjon vaatlusaluse toote importijatele ja/või kasutajatele küsimustikud, mis käsitlesid nende impordi mahtu, impordihindu ja varusid uurimisperioodi järgsel ajavahemikul, st 1. aprillist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016. Vastuseid saadi 22 sõltumatult importijalt, sidusimportijalt ja/või kasutajalt. Samuti saadeti kaebuse esitajale ja viiele valimisse kaasatud liidu tootjale küsimustikud, mis käsitlesid müüki uurimisperioodi järel, st ajavahemikul 1. aprillist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016. Vastuse saatsid kaebuse esitaja ja kõik valimisse kaasatud liidu tootjad.

               (6)

               Põhjenduses 5 nimetatud küsimustiku vastuste kontrollimiseks tehti kontrollkäigud seoses järgmiste osapoolte esitatud andmetega:

                           a)

                           liidu tootjad

                                       —

                                       ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Saksamaa

                                       —

                                       ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgia

                                       —

                                       ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Hispaania

                           b)

                           sõltumatud importijad/kasutajad

                                       —

                                       Duferco SA, Lugano, Šveits

                                       —

                                       Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Itaalia

               (7)

               3. mail 2016 korraldati Euroferi palvel ärakuulamine kaubandusmenetluse raames ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Ärakuulamine toimus teatavaid Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastooteid käsitleva dumpinguvastase menetluse raames ja üks tõstatatud küsimustest oli lõpliku dumpinguvastase tollimaksu võimalik tagasiulatuv sissenõudmine.

               (8)

               Importijate palvel pidas komisjon veel kaks ärakuulamist seoses dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuva sissenõudmisega.

               (9)

               Komisjon tegi kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli kavas sisse nõuda lõplik dumpinguvastane tollimaks külmvaltsitud lehtterastoodete registreeritud impordilt (edaspidi „täiendav avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti vajaduse korral arvesse.

               (10)

               Mitu isikut esitas märkusi pärast täiendavat avalikustamist. 15. juunil 2016 toimus ühe importijate rühma ärakuulamine kaubandusmenetluse raames ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Pärast ärakuulamist esitas üks huvitatud isik märkusi ärakuulamisjärgses esildises.

         B.   DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE TAGASIULATUV SISSENÕUDMINE

   1.   Registreerimise ja dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmise üldpõhimõtted

               (11)

               Oma teatises Steel: Preserving Sustainable Jobs and Growth in Europe („Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“) (5) kinnitab komisjon, et tootmisharu jaoks leevendavaid meetmeid võetakse juba enne ajutiste meetmete kehtestamist. Sel eesmärgil registreeritakse import enne ajutiste meetmete vastuvõtmist. See võimaldab komisjonil kohaldada lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse tagasiulatuvalt kolm kuud enne ajutiste meetmete vastuvõtmist, kui on täidetud asjaomased õiguslikud tingimused. Kõnealused õiguslikud tingimused on sätestatud alusmääruse artikli 10 lõikes 4 ja artikli 14 lõikes 5, mis põhinevad Maailma kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase lepingu (edaspidi „WTO ADA“) artikli 10 lõigetel 6 ja 7.

               (12)

               Kõnealuste õiguslike tingimustega sätestatakse kaheastmeline mehhanism, millega tagatakse, et kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju ei kahjustata.

               (13)

               Kuna see on esimene juhtum, kus leiti, et dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuva sissenõudmise tingimused on täidetud, peab komisjon vajalikuks selgitada üksikasjalikult metoodikat, mida kohaldades sellisele järeldusele jõuti.

               (14)

               Esimene etapp, mis põhineb kavatsusel ennetada tollimaksu parandava mõju kahjustamist, on registreerimine vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 ja WTO ADA artikli 10 lõikele 7, mis peale impordi registreerimise annab huvitatud isikutele, eelkõige importijatele, teada, et lõplikke tollimakse võib sisse nõuda tagasiulatuvalt, kui sisulised tingimused on täidetud. Juhul kui ennetamise abil ei õnnestu lõplike tollimaksude parandavat mõju säilitada, on teine etapp dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuv tagasinõudmine toodetelt, mis imporditi tarbimiseks kõige rohkem 90 päeva enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva, ent mitte enne uurimise algatamist kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 4 ja WTO ADA artikli 10 lõikega 6.

               (15)

               Ükskõik kumba neist meetmetest tohib rakendada üksnes siis, kui alusmääruse artikli 10 lõikes 4 ja WTO ADA artikli 10 lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud.

               (16)

               Komisjon peab sobivaks sätestada viisi, kuidas dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva kehtestamise üle otsustades tõlgendada ja kohaldada tingimusi „veelgi märgatavalt suurenenud import“ ja „kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju olulise kahjustamise tõenäosus“, mis on sätestatud alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d.

               (17)

               Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis c sätestatud kahest alternatiivsest tingimusest teine on alati täidetud hetkel, kui menetluse algatamise teade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seega ei ole vaja alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti c täiendavalt selgitada.

               (18)

               Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d on sätestatud:
               „lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud, nii et arvestades ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid, võib see oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.“

               (19)

               Komisjon tõlgendab alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d nii, et see koosneb kahest tingimusest, mis peavad olema täidetud, et komisjon võiks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvalt sisse nõuda (lisaks tingimustele, mis on sätestatud alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis c ja artikli 10 lõike 4 sissejuhatavas lõigus, kui tõlgendada seda koos alusmääruse artikli 14 lõikega 5). Need kaks tingimust on järgnevad:

                           a)

                           lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud; ning

                           b)

                           taoline impordi jätkuv märgatav suurenemine võib ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid arvestades oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.

         1.1.   Impordi jätkuv märgatav suurenemine

               (20)

               Selleks et teha mis tahes järeldusi selle kohta, et import on veelgi märgatavalt suurenenud, on vajalik andmete võrdlemine (6). Sellega seoses tuleb kindlaks määrata, millise perioodi andmeid on vaja võrrelda.

         1.1.1.   Võrreldavad perioodid

               (21)

               Ühest küljest viitab alusmäärus impordi tasemele uurimisperioodi vältel. Teisest küljest viitavad sõnad „veelgi“ ja „lisaks“ sellele, et impordi taset uurimisperioodi ajal tuleks võrrelda impordi tasemega uurimisjärgsel perioodil.

               (22)

               Samal ajal ei saa uurimisperioodiga võrreldav periood alata enne seda, kui üks alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis c sätestatud kahest alternatiivsest tingimusest on täidetud. Kuna importijad saavad tõenäolisest dumpingust teadlikuks alles Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteate kaudu, tuleks see ajahetk võtta teise perioodi alguspunktiks.

               (23)

               Kogu analüüsi eesmärk on hinnata, kas tingimused tollimaksu kohaldamiseks enne ajutiste meetmete kohaldamise kuupäeva on täidetud. Seega peaks viimati nimetatud periood lõppema ajutiste meetmete kehtestamise hetkel, kui impordi registreerimise nõue (7) kaotab kehtivuse.

               (24)

               Statistilised andmed impordi kohta on saadaval vaid kuukaupa. Seega kasutab komisjon viimati nimetatud perioodina ühte tervet kalendrikuud, mis järgneb algatamisteate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kuna importijad saavad siis uurimise algatamisest teadlikuks. Kui teadlikkus tuleneb muust allikast, näiteks dumpingu esinemisest pikema aja jooksul, oleks see teadlikuks saamise hetkele järgnev kalendrikuu, kuid kõige varem esimene täispikk kalendrikuu pärast uurimisperioodi lõppu. Lõpuhetkeks kehtestab komisjon kaks väärtust: üks hõlmab kuud, mille jooksul ajutised meetmed kasutusele võetakse, teise puhul jäetakse kõnealune kuu välja.

               (25)

               Komisjon teeb tavaliselt kindlaks impordi igakuise keskmise taseme kogu uurimisperioodi vältel, mis kestab põhimõtteliselt 12 kuud, ja impordi igakuise keskmise taseme ajavahemikul teadlikuks saamise ja ajutiste meetmete kehtestamise vahel. Viimatinimetatud keskmise taseme algus- ja lõpuhetk määratakse kindlaks eelmises lõikes kirjeldatud viisil.

               (26)

               Peale selle teeb komisjon kindlaks impordi arengu absoluutväärtuse, selle mõju toote laovarude muutumisele ja turuosale, ning toote tarbimise vaatlusaluse perioodi jooksul.

         1.1.2.   Suurenemise määr, mida peetakse märgatavaks

               (27)

               Taoline määratlus peab põhinema juhtumipõhisel analüüsil Peale igakuiste kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise võtab komisjon arvesse ka kõiki muid asjaomased kaalutlusi. Eelkõige arvestatakse vaatlusaluse toote üldise tarbimise arengut liidus, laovarude ja turuosa muutumist. Seega peab analüüs olema kaheosaline – absoluutne ja suhteline. Kahe eespool nimetatud igakuise keskmise väärtuse võrdlemine on seega tähtis, kuid mitte ilmtingimata otsustav element selle kindlaksmääramisel, kas impordi jätkuv suurenemine on „märgatav“.

         1.1.3.   Kõnealuse lähenemisviisi aluspõhimõtted

               (28)

               Enne registreerimisnõude kehtestamist liitu sisenenud impordi suhtes ei saa mingil juhul kohaldada dumpinguvastast tollimaksu. Kõnealune import on siiski oluline selle kindlaksmääramisel, kas pärast registreerimisnõude kehtestamist liitu sisenev import võiks tõenäoliselt kahjustada tollimaksu parandavat mõju; seda järgnevatel põhjustel: muu hulgas seetõttu, et tollimaksu parandav mõju (st importtoodete hinnatõus kas hinnatõusu või tollimaksu tõttu) ei ole laovarude olemasolul kunagi kohene, vaid hakkab toimima alles siis, kui laovarud on müüdud. Impordi jätkuv märgatav suurenemine enne registreerimist põhjustab tavaliselt märgatava laovarude suurenemise. See tähendab, et tollimaksu parandav mõju lükkub edasi võrrelduna olukorraga, kus laovarud on tavapärased. Mis tahes lisaimport registreerimise ja ajutiste meetmete kehtestamise vahepeal, mis lisandub normaaltaseme märgatavalt ületanud laovarudele, lükkab parandavat mõju veelgi edasi.

         1.2.   Impordi suurenemine võib oluliselt kahjustada tollimaksu parandavat mõju

               (29)

               Teiseks tuleb teha kindlaks, kas kõnealune impordi suurenemine võib oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku tollimaksu parandavat mõju. Sõna „võib“ kasutamine viitab sellele, et tegemist on tulevikku käsitleva analüüsiga. Kõnealune analüüs on alati juhtumipõhine ja selle tulemus sõltub konkreetsetest tingimustest iga eri juhtumi puhul, kus on kehtestatud impordi registreerimisnõue eesmärgiga kohaldada tagasiulatuvat tollimaksu.

               (30)

               Analüüsis tuleks muu hulgas võtta arvesse sellise impordi mõju, mis on liitu sisenenud registreerimisnõude ja ajutiste meetmete kehtestamise vahel. Kui importi ei esinenud või polnud see märkimisväärne, on registreerimisnõue olnud piisav, et vältida edasist kahju liidu tootmisharule. Seega ei ole teise meetme ehk tagasiulatuva sissenõudmise kohaldamine tavaliselt õigustatud.

               (31)

               Hinnates seda, kas registreerimisnõude ja ajutiste meetmete kehtestamise vahel liitu sisenenud import võib tollimaksu parandavat mõju oluliselt kahjustada, analüüsib komisjon eelkõige järgnevaid tegureid:

                           a)

                           kõnealuse impordi maht;

                           b)

                           kõnealuse impordi ajastamine;

                           c)

                           kõnealuse impordi hind;

                           d)

                           mis tahes muud asjaomased asjaolud. Muus hulgas analüüsib komisjon järgnevaid asjaolusid:

                                       i)

                                       importtoote laovarud enne registreerimisnõuet;

                                       ii)

                                       importtoote hinnasuundumused alates teadlikuks saamisest kuni ajutiste meetmete kohaldamiseni;

                                       iii)

                                       muutused kaubanduse struktuuris, mis viitavad püüetele registreerimisest kõrvale hoida.

         1.3.   Kumulatsioon

               (32)

               Uurimistes, mis hõlmavad rohkem kui ühte asjaomast riiki, oleneb asjaomastest riikidest pärit impordi kumuleerimine punktis 1.1 ja 1.2 kirjeldatud analüüsi eesmärgil sellest, kas komisjon otsustab aluseks oleva dumpinguvastase uurimise eesmärgil kõnealuse impordi kumuleerida.

         2.   Kohaldamine käesolevale juhtumile

               (33)

               Registreerida tuli import ajavahemikus 12. detsembrist 2015 kuni ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevani, milleks oli 12. veebruar 2016. Selle perioodi vältel oli import asjaomastest riikidest ligikaudu 165 000 tonni.

               (34)

               Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, saadi teavet kaebuse esitajalt, kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt ja 22 sõltumatult ja sidusimportijalt ja/või kasutajalt. Nende import moodustas 46 % kogu asjaomaste riikide impordist ajavahemikul, mil andmeid koguti, nimelt 2015. aasta aprillist kuni 2016. aasta jaanuarini.

               (35)

               Selleks et otsustada, kas tollimaksu tagasiulatuv sissenõudmine on õigustatud, hindas komisjon alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud kriteeriume.

               (36)

               Esitati märkused seoses impordi registreerimise ja dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva kohaldamisega, mida analüüsitakse allpool.

         2.1.   Esinenud dumping või importija teadlikkus dumpingust või kahjust

               (37)

               Vastavalt alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktile c peab olema „dumping esinenud pikema aja jooksul või et importija on või oleks pidanud olema teadlik dumpingust, selle ulatusest ning väidetavast või tuvastatud kahjust“. Käesoleval juhul arvab komisjon, et importijad olid või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust, selle ulatusest ning väidetavast või tuvastatud kahjust alates uurimise algatamise kuupäevast põhjustel, mida on selgitatud eespool alates põhjendusest 17.

               (38)

               Üks importija väitis, et kaebuses esitatud esmapilgul usutavad (prima facie) tõendid ei olnud piisavad tõendamaks, et importijad olid või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust, selle ulatusest ning väidetavast või tuvastatud kahjust. Eelkõige märkis kõnealune isik esmalt, et kaebus ei sisalda iseenesest vaieldamatuid tõendeid dumpingu tegeliku toimumise kohta. Teiseks väitis ta, et juhul kui võiks nõustuda, et kaebuses esitatud tõendid on piisavad järeldamaks, et importijad oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust, oleks tollimaksu tagasiulatuv kehtestamine võimalik iga uurimise puhul. Lõpuks edastas ta, et Euroferi väide, et importijad ei saa dumpingu olemasolu ignoreerida, arvestades Hiina RV ja Venemaa äärmiselt madalaid impordihindu, on eksitav, kuna väidetavalt madalad hinnad ei tõesta iseenesest, et toimus dumpinguhinnaga import.

               (39)

               Teine huvitatud isik märkis, et Eurofer ei andnud välja pressiteateid või muud avalikult kättesaadavat teavet, millele külmvaltsitud lehtterastoodete liitu importijatel oleks olnud juurdepääs ja mis oleks viidanud sellele, et Hiina RV tootjad müüvad teatavaid külmvaltsitud lehtterastooteid dumpinguhinnaga. Kõnealune isik rõhutas, et meedias avaldatud artiklid käsitlesid terast üldiselt ja mitte konkreetselt külmvaltsitud lehtterastooteid. Pealegi ei puutuvat Euroferi esitatud India ja Ameerika pressiteated asjasse seoses liitu importijate teadlikkusega.

               (40)

               Alustuseks on oluline rõhutada, et importijate teadlikkus alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis c on seotud dumpingu ulatuse ning väidetava või tuvastatud kahjuga (rõhuasetus lisatud). Komisjon arvab, et objektiivsete tegurite alusel olid importijad või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingu ulatusest ning väidetavast kahjust mitte ainult kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni kaudu, vaid ka kõnealuse menetluse algatamisteate kaudu, mis olid mõlemad kättesaadavad ja mis edastati uurimise algatamisel kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele, sh importijatele, kasutajatele ja neid esindavatele organisatsioonidele. Lisaks oli huvitatud isikutel täielik juurdepääs Euroferi impordi registreerimise taotluse mittekonfidentsiaalsele versioonile, millest oli tegelikult juba kaebuses teatatud. Uurimine algatati seetõttu, et kaebuses esitatud esmapilgul usutavad tõendid loeti olevat piisavad tõendamaks, et import asjaomastest riikidest liidu turule toimus tõenäoliselt dumpinguhinnaga. Esmapilgul usutavad tõendid hõlmasid ajavahemikku 2013. aasta oktoobrist kuni 2014. aasta septembrini, st pikemat ajavahemikku. Peale selle leiti esialgu ja kinnitati lõplikult, et dumping tehti kindlaks ka menetluse uurimisperioodil, nimelt 2014. aasta aprillist kuni 2015. aasta märtsini. Seega on leidnud kinnitust, et importijad olid või oleksid pidanud olema teadlikud dumpingust ja väidetavast kahjust alates sellest kuupäevast, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldati algatamisteade.

               (41)

               Samuti tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuv sissenõudmine on lubatud vaid impordi puhul, mille suhtes kehtestati registreerimisnõue, ja vaid siis, kui alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seega ei ole korrektne väide, et tollimaksude tagasiulatuv kehtestamine on võimalik „iga uurimise puhul“. Seoses väitega, et Euroferi edastatud pressiteated ei ole olulised, tunnistab komisjon, et kõnealused artiklid ei käsitlenud küll konkreetselt külmvaltsitud lehtterastooteid, kuid andsid usaldusväärse viite asjaomaste riikide eksportivate terasetootjate hinnakäitumise kohta. Pealegi oleks tulnud pressiteateid vaadelda muude objektiivsete faktide valguses, nagu eespool põhjendustes sedastatud.

               (42)

               Seega lükatakse tagasi väited importijate teadlikkuse küsimuses.

               (43)

               Vastusena avalikustamisele väitsid teatavad importijad, et dumpingust ja kahjust teadlikkuse küsimust tuleks vaadelda selles valguses, et tagasiulatuvus on „erandlik meede“ ning see nõuab uurivalt ametiasutuselt kõrgeid standardeid ja/või, et alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti c alusel esitatud „importijate teadlikkusel“ põhinev lähenemisviis on liiga laiaulatuslik. Seetõttu nad järeldavad, et algatamisteade ei ole piisav, et teha importijaid teadlikuks dumpingu või kahju olemasolust või selle ulatusest. Siiski oli algatamisteates (millest terasekaubanduse ajakirjanduses palju räägiti) ning kaebuse avalikus versioonis (mis saadeti teadaolevatele importijatele ja/või kasutajatele ja mis oli kõigile huvitatud isikutele kättesaadav alates uurimise esimesest päevast), kui neid kahte koos vaadelda, selgelt märgitud (piisavalt üksikasjalikult) kohaldatud meetodid, kasutatud teabeallikad ja täpsustatud dumpingu ja kahju kõrge tase nii Hiina RV kui ka Venemaa puhul. Dumpingu ulatus oli esitatud protsendina CIF-impordihnnast. Lisaks tuletas komisjon registreerimismääruse põhjendustes 5–11 kõigile huvitatud isikutele meelde, et tal on piisavalt tõendeid dumpingu kohta seoses selle ulatuse ja väidetava või tuvastatud kahjuga. Seega järeldab komisjon, et importijad olid teadlikud või oleksid pidanud olema teadlikud, et dumping toimus ja tekitati kahju või väidetavalt dumping toimus ja tekitati kahju. Asjaolu, et mitte kõigi uurimiste tulemusel ei kehtestata dumpinguvastaseid meetmeid, ei tähenda, et esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja kahju kohta ei oleks importijatele kättesaadavaks tehtud. Seepärast on komisjon rahul, et kõnealuse küsimuse puhul on täidetud vajalikud nõuded.

               (44)

               Venemaa eksportivad tootjad ja üks importija väitsid, et komisjoni tehtud määratlus alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti c alusel ei vasta kindlasti ADA artikli 10 lõike 6 punktis i sätestatud standardile, milles märgitakse, et importija peaks olema teadlik sellest, et eksportija kasutab dumpingut ning et selline dumping tekitab kahju. Lisaks märgitakse, et kui kasutada komisjon tõlgendust, on „teadlikkuse“ tingimus täidetud iga kord, kui avaldatakse algatamisteade. See aga ei ole vastuvõetav tõlgendus. Lisaks väideti, et dumpingu hindamine on keerukas protsess, mille puhul on vaja ligi pääseda avaldamisele mittekuuluvatele ärisaladustele.

               (45)

               Esiteks tuleb märkida, et igal WTO liikmel on õigus kehtestada oma olukorraga sobivad dumpinguvastased menetlused ja toimingud, kui ei rikuta WTO standardeid. Komisjon arvab, et tema uurimise algatamise standardid on väga kõrged ja nagu on märgitud põhjenduses 43, viidi läbi väga põhjalik dumpingu ja kahju uurimine, mis põhines kättesaadavatel tõenditel ning see uurimine tehti kättesaadavaks kõigile huvitatud isikutele. See teave hõlmas konkreetsete äriühingute kodumaiseid ja ekspordihindu, mida importijad oleksid saanud kergesti võrrelda nende hindadega, millega nad ostsid asjaomastest riikidest, et saada aru, kas sellised hinnad olid dumpinguhinnad ja millisel määral. Samuti märgitakse, et nagu osutati põhjenduses 5, saadi mõned vastused seotud importijatelt, kellel oli juurdepääs asjaomasele teabele kodumaiste ja ekspordihindade kohta. Ka märgitakse, et WTO õigusaktis ei ole sätestatud, et importijad peaksid suutma teha üksikasjalikke dumpinguarvutusi, vaid nad peaksid pigem olema teadlikud sellise dumpingu ulatusest. Lisaks tehti kättesaadavaks mitme kahjunäitaja analüüs koos üksikasjalike arvutustega hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta ning need analüüsid osutasid sellele, et dumpinguhinnaga import võib tekitada kahju.

               (46)

               Üks importija väitis ka, et tema tarnijad olid talle kinnitanud, et nad ei müü dumpinguhinnaga, kuid ei olnud seda siiski tõendanud. Seepärast tuleb see väide tagasi lükata.

               (47)

               Venemaa eksportivad tootjad vaidlustasid järeldused dumpingu kohta ning väitsid, et importijad said algmääruse artikli 18 kohaldamisest ja dumpingu ulatusest teada alles 12. veebruaril 2016. Sellega seoses märgitakse, et eespool esitatud toimikus sisalduv teave, nimelt algatamisteade ja kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, mis saadeti või tehti kättesaadavaks importijatele, andsid selget teavet dumpingu ulatuse kohta, ning ajutiste meetmete kehtestamine ainult kinnitas seda teavet. Seepärast tuleb see väide tagasi lükata.

               (48)

               Seega kinnitab komisjon, et kõnealuse juhtumi puhul olid importijatel selged tõendid, et Hiina ja Venemaa eksportijad tegelesid kahjustava dumpinguga.

         2.2.   Impordi jätkuv märgatav suurenemine võib kahjustada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju

               (49)

               Vastavalt alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktile d peab saama väita, et „lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud“.

         2.2.1.   Impordi jätkuv märgatav suurenemine

               (50)

               Eurostati andmetel (8) (hindamise ajal olid saadaval andmed kuni 2016. aasta märtsini, märts kaasa arvatud) oli igakuine keskmine impordimaht asjaomastest riikidest uurimisperioodil 118 912 tonni. Keskmine igakuine impordimaht asjaomastest riikidest perioodil alates esimese täispika kalendrikuuga pärast seda, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldati uurimise algatamisteade, ja lõpetades viimase täispika kalendrikuuga pärast ajutiste meetmete kehtestamist (juuni 2015 – jaanuar 2016) oli 162 457 tonni, st 37 % suurem kui uurimisperioodi ajal. Samal perioodil oli impordi kogumaht 1 299 658 tonni, st Hiina RVst 721 386 tonni ja Venemaalt 578 272 tonni. Kui vaadelda Hiina RV ja Venemaa keskmist igakuist impordimahtu eraldi, suurenes see vastavalt 48 % ja 25 % võrra.

               (51)

               Arvestades perioodi alates esimesest täispikast kalendrikuust pärast uurimise algatamist, sh kuu, mil kehtestati ajutised meetmed (st juuni 2015 – veebruar 2016), oli igakuine keskmine impordimaht 150 673 tonni, mis on 27 % suurem kui igakuine keskmine uurimisperioodil. Mis puutub igakuisesse impordimahtu Hiina RVst ja Venemaalt, suurenesid need vastavalt 34 % ja 19 % võrra.

               (52)

               22 importija ja/või kasutaja, kes edastasid teabe oma impordi kohta perioodil pärast uurimise algatamist (juuni 2015 – jaanuar 2016), import moodustas 46 % asjaomaste riikide koguimpordist. Selliselt saadud teave näitas kõnealuste koostööd tegevate importijate ja/või kasutajate puhul, et 2015. aasta lõpus olid vaatlusaluse toote laovarud võrreldes 2014. aasta lõpuga suurenenud kokku 22 % võrra. Need andmed mitte ainult ei kinnita impordi jõulist suurenemist statistiliste andmete põhjal, vaid viitavad ka laovarude kogumisele.

               (53)

               Mõlemad analüüsid näitavad, et pärast uurimise algatamist suurenes impordimaht tõepoolest märgatavalt.

               (54)

               Mitmed Venemaa eksportivad tootjad vaidlustasid järelduse, et impordi kasv oli märgatav, viidates „juhtivatele kommentaatoritele ja praktikutele“, kes on seisukohal, et impordikoguse suurenemine peab olema äärmiselt ulatuslik. Selles suhtes tuleb kõigepealt märkida, et osutatud kirjandus ei kujuta endast tugevat õigust ja selles ei ole esitatud konkreetseid juhised selle kohta, millist impordimahtu tuleks pidada ulatuslikuks või märgatavaks, mida tuleb nagunii juhtumipõhiselt analüüsida.

               (55)

               Selle alusel on komisjon seisukohal, et impordi kasvu võib pidada märgatavaks, ning lükkab kõnealuse väite tagasi.

               (56)

               Mitu Venemaa eksportivat tootjat ja ka üks importija väitsid, et komisjon ei võtnud Euroferi registreerimistaotlust hinnates nõuetekohaselt arvesse liidu sanktsioonide ajutist mõju kaubandusele Venemaaga. Registreerimisnõude ajal ei olnud kehtestatud vaatlusaluse toote suhtes nn sanktsioone, samuti ei kehtinud taolised sanktsioonid uurimisperioodi ajal ega pärast seda, kuni 12. veebruaril 2016 kehtestati ajutised meetmed. Seega lükatakse see väide tagasi.

               (57)

               Venemaa eksportivad tootjad tulid selle küsimuse juurde tagasi oma märkustes avalikustamise kohta, väites, et kuigi vaatlusaluse toote suhtus puudusid sanktsioonid, avaldas liidu klientide üldine vastumeelsus osta kaupu Venemaalt järelmõju vaatlusalusele tootele. See väide ei olnud põhjendatud. Lisaks on selge, et vaatlusaluse toote impordi arengut pärast uurimisperioodi on mõjutanud pigem käesoleva menetlusega seotud küsimused, mitte muudele toodetele kehtestatud sanktsioonide väidetav järelmõju. Kaubad, mille suhtes kehtestati sanktsioonid, olid selgelt määratletud ning seega ei saa järeldada, et sanktsioonidel oleks olnud märkimisväärne mõju impordikoguse suurtele kõikumistele uurimisjärgsel perioodil.

               (58)

               Peale selle väitsid samad Venemaa eksportivad tootjad ja ka Venemaa ametiasutused, et impordi jätkuva märgatava suurenemise hindamisel põhinesid Euroferi väited meelevaldselt valitud ajavahemike võrdlusel. Teine huvitatud isik märkis, et kuna külmvaltsitud lehtterastoodete impordimahud on kuude lõikes väga erinevad, annab mis tahes perioodi võrdlemine teise perioodiga äärmiselt erinevaid tulemusi. Teisisõnu ei kajastanud Euroferi taotluses esitatud andmed „impordi märgatavat suurenemist“.

               (59)

               Registreerimisnõudeni viinud kaebuses võrreldavad ajavahemikud hõlmavad olulisi ajavahemikke nii enne kui ka pärast uurimisperioodi ning uurimisperioodi ajal. Lisaks tegid erinevad huvitatud isikud ettepaneku kasutada impordi jätkuva märgatava suurenemise võrdlevaks analüüsiks muid ajavahemikke ning kõik jõudsid samade järeldusteni (st täheldasid impordi jätkuvat märgatavat suurenemist võrreldes uurimisperioodi aegse impordimahuga). Seega lükatakse see väide tagasi.

               (60)

               Mitu Venemaa eksportivat tootjat väitsid, et import ei suurenenud veelgi märgatavalt, ja esitasid selle tõendamiseks nende endi kohta käivad andmed 2016. aasta jaanuari, 2016. aasta veebruari ja 2016. aasta märtsi kohta. Komisjon ei mõista, miks esildises esitati andmed vaid teatavate Venemaa eksportivate tootjate kohta ja mitte kogu Venemaa impordi kohta.

               (61)

               On tõsi, et põhjenduses 50 viidatud statistilistes andmetes on 2016. aasta jaanuari, veebruari ja märtsi igakuised impordimahud väiksemad. See on pärast impordi registreerimisnõude kehtestamist ja veebruari ning märtsi puhul pärast ajutiste meetmete jõustumist. Sellega seoses tuleb märkida järgmist. Esiteks, nagu on näidatud registreerimismääruse põhjenduses 9, analüüsis komisjon registreerimistaotlust selle perioodi analüüsimise alusel, mis kestis 2015. aasta septembrini, september kaasa arvatud. Kõnealune analüüs näitas, et inter alia ja prima facie on kõnealuse impordi tase oluliselt tõusnud, seda isegi uurimise algatamise järel, ning see kahjustab tõsiselt dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju (registreerimismääruse põhjendus 5) Märgatav suurenemine, mille alusel import registreeriti, puudutab seega ainult osaliselt sama importi, mille alusel komisjon määrab kindlaks, kas tollimaks tuleks tagasiulatuvalt sisse nõuda. Tuleb meelde tuletada, et viimati nimetatud periood algab esimese täispika kalendrikuuga pärast uurimise algatamist, s.o 2015. aasta juunist, ja hõlmab viimast täispikka kalendrikuud enne ajutiste meetmete kehtestamist, s.o 2016. aasta jaanuari; või kui hõlmata ajutiste meetmete kehtestamise kuud, siis 2016. aasta veebruari. Ka selle palju pikema perioodi jooksul on import võrreldes uurimisperioodiga veelgi suurenenud. Tõsiasi, et impordimahud riikidest olid 2016. aasta jaanuaris, veebruaris ja märtsis suhteliselt väikesed, et muuda seda järeldust.

               (62)

               Teiseks oli impordimaht asjaomastest riikidest konkurentsitult suurim 2015. aasta oktoobris, pärast registreerimisega seotud analüüsiperioodi, ja samuti täheldati endiselt väga suurt impordimahtu võrreldes uurimisperioodiga 2015. aasta novembris. Suhteliselt mõõdukat impordi taset pärast registreerimisnõude kehtestamist, millele eksportiv tootja osutas, peaks seetõttu hindama seoses kõnealuse kõrgpunktiga vahetult enne registreerimisnõude kehtestamist, mida saab selgitada ainult tulevase registreerimisnõudega. On tõenäoline, et ilma registreerimistaotluse ja -nõudeta oleks täheldatud samas suurusjärgus üldist mahtu, kuid igakuise keskmise näitaja suurenemine oleks olnud ühtlasem järsu suurenemise asemel, mida täheldati 2015. aasta oktoobris ja novembris. Analüüsides, kas alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkt d tingimused on täidetud, ei saa komisjon ignoreerida impordi järsku suurenemist sel perioodil, mis järgnes registreerimisega seotud analüüsiperioodile, kuid eelnes tegeliku registreerimisnõude kehtestamisele.

               (63)

               Üks huvitatud isik märkis, et kui võrrelda impordinäitajaid vahemikus mai 2014 – september 2014 ja mai 2015 – september 2015, on tõesti märgata impordi absoluutset suurenemist, kuid Eurofer ei võtnud arvesse vaatlusaluse toote importimise tsüklilisust ja liidu tarbimise arengut. Selle väitega ei kaasnenud olulisi tõendeid. Õiglane on märkida, et nõudlus vaatlusaluse toote järele sõltub teataval määral majanduslikust olukorrast, mis võib olla kõikuva iseloomuga. Siiski ei viita see asjaolule, et külmvaltsitud lehtterastoodete import oleks tsüklilise iseloomuga. Kõnealune väide lükatakse tagasi.

               (64)

               Seoses liidu tarbimise suundumusega tuleks esialgse määruse põhjendustes 103 kuni 106 esitatud selgitustele viidates lisada, et tootmisharusisene tarbimine suurenes ligikaudu 4 %, samas kui vabal turul vähenes tarbimine ligikaudu 9 %. Kuna vaatlusaluse toote import konkureerib vabal turul, ei saa komisjon kõnealusest väitest aru..

               (65)

               Hiina raua- ja teraseühendus (CISA) ei nõustunud samuti Euroferi valitud perioodidega. CISA märkis, et terasetoodete impordi puhul Hiina RVst võtab tellimuse kinnitamine aega vähemalt neli kuni viis kuud, enne kui import tegelikult toimub. Seega on vaatlusaluse toote import ajavahemikus 2015. aasta maist septembrini tegelikult seotud lepingutega, mis sõlmiti enne menetluse algatamist.

               (66)

               Vastavalt alusmäärusele leiab taoline veelgi märgatavam suurenemine aset lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele. Seega põhineb kõnealuse küsimuse hindamine vaatlusperioodil uurimise algatamise ja ajutiste meetmete kehtestamise ning uurimisperioodi vahel. CISA väide isegi kinnitab järeldust, et import suurenes veelgi märgatavalt ajavahemikul 2015. aasta maist septembrini, sest isegi hoolimata kehtivate lepingute põhjustatud ajalisest viivitusest täheldati eespool mainitud ajavahemikul impordi jätkuvat märgatavat suurenemist. Seega lükatakse väide tagasi.

               (67)

               Mitu huvitatud isikut märkisid veel, et külmvaltsitud lehtterastooted ei ole taolised tooted, mida lattu kogutakse, vaid et neid toodetakse vastavalt tellimusele.

               (68)

               Tõesti, vaatlusalust toodet ei ladustata tavaliselt pikemaks ajaks selle omaduste tõttu. Näiteks võivad teatavad ilmastikutingimused toote kvaliteeti kahjustada. Kuid komisjon ei leidnud tõendeid, mis lükkaks ümber järelduse, et laovarud olid käesoleval juhul pärast menetluse algatamist siiski olemas. Tuleb rõhutada, et laovarude kogumine ei ole tavaline praktika ja seda tuleb ette erakorraliste asjaolude ja/või turul osalejate eelduste puhul, näiteks seoses asjaomase toote hindadega tulevikus. Tõsiasi, et toodet tavaliselt ei ladustata, ei tähenda, et laovarusid ei saaks nimetatud asjaolude ja eelduste puhul koguda. Sõltumatutelt ja sidusimportijatelt ja/või kasutajatelt pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud andmete põhjal leiti, et 2015. aasta lõpus olid laovarud 22 % suuremad kui 2014. aasta lõpus. Seega, kuna pole tõendeid, mis lükkaks ümber järelduse, et impordi jätkuv märgatav tõus võib viidata laovarude kogumisele, lükatakse kõnealune väide tagasi.

               (69)

               Huvitatud isikud märkisid oma vastuses avalikustamisele, et vaatlusalust toodet tavaliselt lattu ei koguta, vaid ostetakse pigem tellimuse alusel. Esiteks ei toodeta külmvaltsitud lehtterastooteid ainult tellimuse alusel ja isegi nende tooteliikide puhul, mida toodetakse peamiselt tellimuse alusel, ei takista see tulevast hinnatõusu ootavatel importijatel ja/või kasutajatel osta suuremaid koguseid, et soetada varusid. Lisaks mõjutas käesoleva uurimise algatamine impordikäitumist, kuna tõendite kohaselt suurenes märgatavalt tavapäraselt imporditavate standartkvaliteediga toodete varude soetamine. Tuletatakse meelde, et 22 importijat ja/või kasutajat, kes edastasid teabe oma impordi kohta perioodil pärast uurimise algatamist, esindavad ainult 46 % asjaomaste riikide koguimpordist. Võttes arvesse asjaolu, et importijad ja/või kasutajad, kes esindavad üle poole impordist, ei esitanud komisjonile taotletud teavet, ning võttes arvesse suurt impordimahtu, mis suunati liitu uurimise algatamisele järgnenud kuudel, võib komisjon toetuda piisavatele rahuldavatele tõenditele, et järeldada, et märgatav varude soetamine tegelikult toimus ning et saadud ja kasutatud teave andis suhteliselt konservatiivse hinnangu varude soetamise taseme kohta.

               (70)

               Tuginedes ülaltoodule, järeldab komisjon, et pärast uurimisperioodi suurenes import märgatavalt.

               (71)

               Oma vastuses avalikustamisele väitsid huvitatud isikud, et komisjonil on olemas väljakujunenud kord uurimisperioodi impordikoguste võrdlemiseks registreerimisperioodi impordikogustega, ning selline võrdlus ei näita impordi suurenemist. Samad isikud väitsid, et komisjon ei ole esitanud põhjuseid kõnealuse korra väidetavaks muutmiseks.

               (72)

               Komisjon märgib kõigepealt, et ta ei ole seotud ühegi varasema korraga (kui selline kord oleks olemas, mida aga ei ole; vt järgmine põhjendus), vaid üksnes ELi aluslepingute ja teiseste õigusaktide nõuetega. Igal juhul võib komisjon igal ajal, näiteks võttes arvesse uurimise käigus tekkinud konkreetset olukorda, oma analüüsi vastavalt täiustada või arendada, kui ta seda piisavalt põhjendab. Komisjon on üldises avalikustamise dokumendis esitanud põhjaliku majandusliku, juriidilise ja poliitilise arutluskäigu, milles selgitatakse käesolevas uurimises võetud lähenemisviisi (vt põhjendusi 11–32).

               (73)

               Teiseks saaks importija igal juhul osutada üksnes kahele eelmisele juhtumile (Solar Panels ja Stainless Steel Cold Rolled Flat products) kui sellise korra väidetavale tõendile ning kummagi nimetatud juhtumi puhul ei kehtestatud tagasiulatuvaid tollimakse. Selliste asjaolude korral ei saa seda pidada väljakujunenud korraks. Vastupidiselt kõnealuste huvitatud isikute väidetele analüüsis komisjon oma rakendusmääruses (EL) 2015/1429 (9) uurimise algatamise järgseid perioode, kui ta hindas, kas dumpinguvastane tollimaks tuleks sisse nõuda tagasiulatuvalt. Pealegi ei olnud nende juhtumite puhul olukord võrreldav praeguse juhtumiga. Näiteks, kuigi registreerimisperioodil oli kuu keskmine impordi tase madalam kui sellele eelnenud perioodil pärast uurimise algatamist, oli käesoleva juhtumi impordi taseme absoluutväärtus siiski väga märkimisväärne. Võttes arvesse, et see on esimene juhtum, mille puhul komisjon teeb uuritava juhtumi asjaolusid arvesse võttes järelduse, et tollimaks tuleks sisse nõuda tagasiulatuvalt, on käesoleva uurimise puhul rangelt järgitud põhjendustes 11–32 kehtestatud põhimõtteid. Seepärast analüüsis komisjon impordi mahtu mitte üksnes registreerimisperioodil, vaid võttis arvesse ka uurimise algatamise ja registreerimise vahelise perioodi impordi mahtu. See on kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d sättega, mis, nagu on selgitatud põhjendustes 21–25, annab komisjonile õiguse analüüsida uurimisperioodile järgnevat perioodi, mis praktikas hõlmab ajavahemikku uurimise algatamisest kuni impordi registreerimise nõude kehtivuse lõppemiseni. Seega võimaldab õigusaktidega täielikus vastavuses kehtestatud analüüsiperiood täielikult hinnata impordimahu suurenemist ja selle mõju ning võimet kahjustada meetmete parandavat mõju.

               (74)

               Oma vastuses avalikustamisele seadsid Venemaa eksportivad tootjad ja Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeerium kahtluse alla komisjoni lähenemisviisi, mille puhul kasutati kumulatiivset hindamist (mis hõlmas nii Hiina kui ka Venemaa importi), et saavutada vastavus alusmääruse artikli 10 lõike 4 nõuetele. Alusmääruses ei ole keelatud artikli 10 lõike 4 kumulatiivne tõlgendamine ning käesoleval juhtumil on kumulatiivsuse tingimused selgelt täidetud. Lisaks tehti vajaduse korral Venemaa ja Hiina impordi kohta eraldi analüüsid ning ka need analüüsid viisid järelduseni, et tegemist on veelgi märgatavalt suurenenud impordiga (vt põhjendus 50), ning neist analüüsidest ei ilmnenud, et Vene Föderatsiooni puhul oleks vaja kasutada teistsugust lähenemisviisi. Seega lükati see väide tagasi.

         2.2.2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju kahjustamine

   2.2.2.1.   Mahud ja turuosad

               (75)

               Selleks et hinnata, kuidas mõjutas impordi märgatav suurenemine lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju, saadeti Euroferile ja viiele valimisse kaasatud liidu tootjale küsimustikud, mis käsitlesid müüki uurimisperioodi järel. Ajavahemik, mille kohta uurimisperioodijärgseid andmeid küsiti, oli 2015. aasta aprillist 2016. aasta jaanuarini (uurimisjärgse perioodi küsimustiku saatmise ajal oli see kõige hiljutisem periood).

               (76)

               Nii saadud infost nähtub, et liidu tarbimine vabal turul suurenes kõnealusel ajavahemikul 14 %, samas kui liidu tootjate saavutatud müügimahud jäid pigem stabiilseks, suurenedes vaid umbkaudu 3 % võrra. Järelikult vähenes liidu tootmisharu turuosa veel 7 protsendipunkti võrra (71 %-lt 64 %ni). See on selge märk liidu tootmisharu edasise kahjustamise kohta.

               (77)

               Mahu osas tuleks selgitada, et registreerimisperioodi import oli hõlmatud „veelgi suurenenud impordi“ hindamisega ning et registreerimisperioodil eraldi vaadeldud import langes, võrreldes registreerimiseelse tasemega, kuid selle maht oli siiski märgatav.

               (78)

               Mitu isikut märkis, et kõnealune impordimahu vähenemine registreerimisperioodil näitas, et registreerimise kehtestamine oli olnud edukas. Siiski näitab märgatav impordimaht (umbes 165 000 tonni) registreerimisperioodil selgelt, et registreerimise nõue ei heidutanud importijaid ja/või kasutajaid, ja nagu alljärgnevalt selgitatakse, on vaja kehtestada tagasiulatuvad tollimaksud, et meetmete parandav mõju ei kahjustuks.

         2.2.2.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

               (79)

               Võrreldes Eurostati andmete alusel igakuist keskmist impordihinda, tehti kindlaks, et 11 kuu jooksul pärast uurimisperioodi lõppu vähenesid Hiina RVst ja Venemaalt pärit impordi igakuised keskmised hinnad vastavalt 13 % ja 12 %, võrreldes igakuiste keskmiste impordihindadega uurimisperioodi ajal.

               (80)

               On tõsi, et samal ajavahemikul langesid ka tooraine hinnad. Siiski näitab tehtud analüüs, et tooraine hindade langus võib põhjustada müügihinna vähenemist üksnes 4 % ulatuses. Tõsiasja, et kõnealused märkimisväärselt madalamad impordihinnad kahjustavad dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju, näitlikustab asjaomastest riikidest pärit impordi keskmise hinna ja liidu tootmisharu keskmise müügihinna üldine võrdlus uurimisperioodi ajal ja pärast uurimisperioodi lõppu. Võrdlus näitab hindade allalöömist 7 % ulatuses uurimisperioodi vältel ja 14 % ulatuses pärast uurimisperioodi lõppu.

               (81)

               Lisaks langesid impordihinnad registreerimisperioodil jätkuvalt rohkem kui liidu tootjate hinnad. Keskmine impordihind sel perioodil (10) oli Hiina puhul 408 eurot (19 % alla keskmise impordihinna uurimisperioodil ning 6 % alla keskmise impordihinna perioodil uurimise algatamisest kuni registreerimisnõude kehtestamiseni) (11) ning 371 eurot Venemaa puhul (24 % alla keskmise impordihinna uurimisperioodil ning 15 % alla keskmise impordihinna perioodil uurimise algatamisest kuni registreerimisnõude kehtestamiseni). Nende kahe riigi puhul kokku oli keskmine impordihind registreerimisperioodil 386 eurot (22 % alla keskmise impordihinna uurimisperioodil ning 11 % alla keskmise impordihinna perioodil uurimise algatamisest kuni registreerimisnõude kehtestamiseni). Seega suurenes hinna allalöömine registreerimisperioodil keskmiselt veel ligi 20 %.

               (82)

               Ülaltoodule tuginedes järeldab komisjon, et impordi jätkuv märgatav suurenemine, arvestades selle ajastamist ja mahtu ning keskmise hinna jätkuvat langust, võib oluliselt kahjustada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.

         2.2.2.3.   Laovarud

               (83)

               Nagu viidati põhjenduses 52, leidis komisjon tõendeid laovarude kogumise kohta pärast uurimise algatamist. Arvestades tõenäosust, et lattu kogutud tooted sisenevad lõpuks liidu turule, arvab komisjon, et selline laovarude kogumine on veel üks viide selle kohta, et isegi pärast registreerimist toimuv import kahjustab tollimaksu parandavat mõju.

               (84)

               Teatavad huvitatud isikud vaidlustaid laovarude kogumise argumendi, väites et laovarude leidmine ei olnud tõendusmaterjaliga toetatud. Siiski on selge, et pärast uurimisperioodi lõppu impordimaht suurenes märgatavalt, võrreldes impordimahuga enne uurimise algatamist, ning et koostööd teinud importijad ja/või kasutajad teatasid laovarude suurenemisest. Lisaks impordivad külmvaltsitud toodete turule nii kauplejad kui ka lõpp-kasutajad. Hoolimata asjaolust, et hinnad käesoleva uurimise algatamisele järgnenud kuudel langesid, olid kauplejad ja kasutajad motiveeritud suurendama kuu keskmist impordimahtu ja laovarusid, mida nad ka tegid. Seega on selge, et laovarude kogumine toimus.

               (85)

               Üks importijate rühm väitis, et oli esitanud tõendid selle kohta, et tema varude tase näitas vähenemise trendi ning et tema ostud uurimise algatamise järgsel perioodil ei olnud tehtud eesmärgiga koguda varusid. Sama huvitatud isik väitis, et laovarude võrdlemiseks valitud perioodid ei olnud asjakohased, kuna 2014. aasta lõpus oli laovarude seis ebanormaalselt väike, arvestades asjaolu, et pangad ei soovinud finantseerida laovarude soetamist. Viimaks väitis ta, et komisjon ei olnud tõendanud, et asjaomased kaubad on ikka veel laos, ja märkis, et tema eelduste kohaselt oleks registreerimisperioodil ostetud materjal müüdud enne ajutiste meetmete kehtestamist. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et laovarude hindamises võib näha erinevusi vaatlusalust toodet importivate äriühingute vahel. Komisjoni hinnang ei piirdu siiski üksikute äriühingutega ning toimikus olev teave, mis hõlmab ka kõnealust importijate rühma, osutab laovarude suurenemisele 22 % võrra. Teiseks märgitakse, et see väide ei ole tõenditega toetatud selles osas, mis puudutab pankasid ja laovarusid. Kui väide finantsvahendit kättesaadavuse kohta vastaks tõele, sooviks komisjon teada, kuidas said importijad ilma rahaliste vahendite olemasoluta finantseerida märkimisväärset impordimahu suurenemist pärast uurimise algatamist. Eelpool öeldu alusel lükatakse need väited tagasi.

         2.2.2.4.   Kokkuvõte

               (86)

               Tuginedes ülaltoodule, järeldab komisjon, et impordi märgatav suurenemine pärast uurimisperioodi lõppu on oluliselt kahjustanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju.

         2.3.   Muud kommentaarid

               (87)

               Mitu Venemaa eksportivat tootjat väitsid seoses alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimustega, et alusmääruse artikli 10 lõikes 4 ei ole viidet kumulatiivse hindamise toetamise kohta. Veel väitsid nad, et mis puutub Venemaalt imporditud külmvaltsitud lehtterastoodetesse, siis nende seisukohast ei ole tingimused dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvaks kehtestamiseks täidetud. Kuna alusmääruse artikli 10 lõikes 4 pole viidet kumulatiivse hindamise kohta, pole komisjonil õiguslikku alust rakendada Venemaalt pärit impordi suhtes lõplikku dumpinguvastast tollimaksu tagasiulatuvalt. Sellega seoses viidati ka diskrimineerimise keelu aluspõhimõttele.

               (88)

               Tuleb veel kord korrata, et komisjon ei ole nõus väitega, et artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud. Kõnealusel juhul tuleb rõhutada, et nii asjaomaste riikide kumulatiivsel hindamisel kui ka asjaomaste riikide individuaalsel hindamisel olid mõlema riigi puhul artikli 10 lõike 4 tingimused täidetud. Seega lükatakse väide tagasi.

               (89)

               Mitu huvitatud isikut väitis, et registreerimisnõude tõttu on importijad ja/või kasutajad sattunud õiguslikult ebakindlasse olukorda ning sellel on olnud kahjulik mõju importijate ja/või kasutajate äritegevusele. Peale selle väitsid nad, et dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuv kehtestamine registreeritud impordilt teravdab veelgi kahjulikku mõju liidu importijatele ja/või kasutajatele, kes mõistlikult usaldasid oma tarnijaid, eeldades, et nad ei ole kaasatud dumpingusse. Samuti väitsid nad, et tagasiulatuvad meetmed kahjustavad importijaid ja/või kasutajaid, kuna import on seotud lepingutega, mis sõlmiti enne menetluse algatamist.

               (90)

               Sellega seoses märgib komisjon esmalt, et uuriva ametiasutuse õigus registreerida import, kui teatavad tingimused on täidetud, on sätestatud alusmääruses, mille alusel ka kõnealune uurimine algatati, ning uuriv ametiasutus alustab registreerimist vaid erandjuhtudel, tõlgendades rangelt õiguslikke tingimusi, mis on sätestatud alusmääruse artikli 14 lõikes 5. Nagu juba selgitatud, olid komisjoni arvates kõnealusel juhul registreerimise tingimused selgelt täidetud. Teiseks, tegelik registreerimine toimus alles seitse kuud pärast kõnealuse uurimise algatamist. Seega puutub see importi, mis on tehtud, olles täielikult teadlik käimasolevast dumpinguvastasest uurimisest ja sellest tulenevast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise võimalusest. Komisjon rõhutab veel, et nii alusmäärus kui ka WTO ADA võimaldavad rakendada dumpinguvastaseid meetmeid tagasiulatuvalt, kui teatavad tingimused on täidetud.

               (91)

               Ülaltoodule tuginedes ei vaidle komisjon vastu, et impordi registreerimine võib iseenesest tuua asjaomaste importijate ja/või kasutajate jaoks kaasa teatava õiguskindlusetuse, kuna selle tulemuseks ei ole automaatselt lõplike tollimaksude tagasiulatuv sissenõudmine, kui seda üldse tehakse. Samuti ei vaidle komisjon vastu väitele, et kui tollimaksud registreeritud impordilt lõpuks tagasiulatuvalt sisse nõutakse, võib see ebasoodsalt mõjutada neid osapooli, kes on importinud kõnealust kaupa kahekuulise registreerimisperioodi jooksul, mis lõppes ajutise tollimaksu kehtestamisega. Komisjon tuletab aga meelde, et registreerimise eesmärk on ära hoida tollimaksude parandava mõju kahjustamist, mis võib esineda näiteks juhul, kui import on märkimisväärne registreerimisperioodi jooksul pärast seda kui import ja laovarude kogumine suurenes oluliselt juba enne registreerimisnõude kehtestamist. Kui registreerimine ei osutu tõhusaks, sest majandustegevuses osalejad eiravad registreerimisnõude kujul edastatud hoiatust, on vaja tollimaksud tagasiulatuvalt sisse nõuda, tagamaks et pärast registreerimisperioodi toimuva impordi tõttu ei lükkuks tollimaksude parandav mõju veelgi edasi. On tõenäoline, et mitmed importijad ja/või kasutajad, kes olid teadlikud selgest hoiatusest, et võidakse kehtestada tagasiulatuv tollimaks, peatasid impordi, kuid mõned teised otsustasid riskida. Komisjon on seepärast rahul, et ta ei ole rikkunud õiguskindluse põhimõtet.

               (92)

               Lisaks, kui dumping lõpeb pärast registreerimisperioodi, võivad importijad taotleda makstud tollimaksu tagastamist.

         2.4.   Järeldus tagasiulatuva sissenõudmise kohta

               (93)

               Alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohaselt võib dumpinguvastased tollimaksud sisse nõuda tagasiulatuvalt, tingimusel et import on registreeritud kooskõlas artikli 14 lõikega 5 ja komisjon on andnud asjaomastele importijatele võimaluse kommenteerida, kas alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

               (94)

               Pärast saadud kommentaaride analüüsimist järeldab komisjon, et importijad ja/või kasutajad olid või oleksid pidanud olema teadlikud väidetavast dumpingust ja selle tekitatud kahjust alates algatamisteate avaldamisest 14. mail 2015. Peale uurimisperioodil kahju tekitanud impordi on teatatud vaatlusaluse toote veelgi märgatavalt suuremast impordimahust pärast uurimise algatamist veel madalamate hindadega kui uurimisperioodi ajal. Need vaatlusaluse toote suured kogused ja madal hind on juba praegu negatiivselt mõjutanud hindu ja liidu tootmisharu turuosa liidus. Pärast registreerimisperioodi lõppu imporditud tooted võivad oluliselt kahjustada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju, kuna impordimahud koos eespool kirjeldatud hinnakäitumisega ja turuosa muutumisega on olulised ja neile lisanduvad märkimisväärselt suurenenud laovarud.

               (95)

               Komisjon järeldab selle põhjal, et alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused lõpliku dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuvaks kohaldamiseks on täidetud. Seega tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks sisse nõuda vaatlusalustelt toodetelt, mille suhtes kehtestati registreerimisnõue rakendusmäärusega (EL) 2015/2325.

               (96)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 3 tuleb tagasiulatuvalt sissenõutava tollimaksu määr kehtestada samal tasemel ajutise tollimaksu määraga, mis kehtestati rakendusmäärusega (EL) 2016/181, sellises ulatuses, et see on väiksem kui lõpliku tollimaksu määr, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1328.

               (97)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee ei avaldanud arvamust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Nõutakse sisse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit ja rakendusmääruse (EL) 2015/2325 alusel registreeritud järgmiste toodete impordilt: rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest, kuid mitte roostevabast terasest lehtvaltstooted igasuguse laiusega, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või katmata, muu töötluseta peale külmvaltsimise, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7209 15 00 (TARICi kood 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (TARICi kood 7209189990), ex 7209 25 00 (TARICi kood 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (TARICi koodid 7211238019, 7211238095 ja 7211238099), ex 7211 29 00 (TARICi koodid 7211290019 ja 7211290099), 7225 50 80 ja 7226 92 00 alla.
   Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteid:

               —

               lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, igasuguse laiusega, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või katmata, muu töötluseta peale külmvaltsimise, rullides või mitte, igasuguse paksusega, elektrotehnilised;

               —

               lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, igasuguse laiusega, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või katmata, rullides, paksusega alla 0,35 mm, lõõmutatud (nn „must raudplekk“);

               —

               muust legeerterasest lehtvaltstooted, igasuguse laiusega elektrotehnilisest räniterasest, ja

               —

               legeerterasest lehtvaltstooted, muu töötluseta peale külmvaltsimise, kiirlõiketerasest.

         2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

               Riik

               Äriühing

               Lõplik tollimaksumäär (%)

               TARICi lisakood

               Hiina RV

               Angang Steel Company Limited, Anshan

               13,7

               C097

               Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

               13,7

               C098

               Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

               14,5

               Kõik muud äriühingud

               16

               C999

               Venemaa

               Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

               18,7

               C099

               PAO Severstal, Tšerepovets

               25,4

               C100

               Kõik muud äriühingud

               26,2

               C999

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. juuli 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2325, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 328, 12.12.2015, lk 104).

      (3)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/181, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 37, 12.2.2016, lk 1).

      (4)  Komisjoni 29. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1328, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1)

      (5)  COM(2016) 155 (final), 16. märts 2016

      (6)  Panel Report, US — Hot-Rolled Steel, punkt 7.166.

      (7)  Impordi registreerimine kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5 on lõpliku tollimaksu tagasiulatuva sissenõudmise teine tingimus.

      (8)  Selleks et määrata kindlaks liidu tarbimise esialgne tase (vt rakendusmääruse (EL) 2016/181 põhjendus 99), on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud impordimahu kindlaksmääramisel täielikult arvesse võetud, sest vaatlusalune toode kuulub peamiselt täielike CN-koodide alla.

      (9)  Komisjoni 26. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1429, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 224, 27.8.2015, lk 10).

      (10)  Täpsemate statistiliste andmete puudumisel ning selleks et tagada õiglane võrdlus muude statistiliste allikatega, hinnati registreerimisperioodi impordistatistikat 2015. aasta detsembri ja 2016. aasta jaanuari impordi alusel.

      (11)  Täpsemate statistiliste andmete puudumisel ning selleks et tagada õiglane võrdlus muude statistiliste allikatega, hinnati perioodil uurimise algatamisest kuni registreerimisnõude kehtestamiseni impordistatistikat 2015. aasta juunist kuni novembrini toimunud impordi alusel.

      LISA
      Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

                  Riik

                  Nimetus

                  TARICi lisakood

                  Hiina RV

                  Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

                  C103

                  Hiina RV

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

                  C104

                  Hiina RV

                  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

                  C105

                  Hiina RV

                  Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

                  C106

                  Hiina RV

                  BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

                  C107

                  Hiina RV

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

                  C108

                  Hiina RV

                  WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

                  C109

                  Hiina RV

                  Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

                  C110

                  Hiina RV

                  Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

                  C111

                  Hiina RV

                  Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

                  C112

                  Hiina RV

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

                  C113


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/655, 15. aprill 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Saucisson de l'Ardèche (KGT)]

text:
               28.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 114/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/655,
   15. aprill 2016,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Saucisson de l'Ardèche (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 719/2011 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Saucisson de l'Ardèche“ spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Saucisson de l'Ardèche“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. aprill 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni 20. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 719/2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [saucisson de l'Ardèche (KGT)] (ELT L 193, 23.7.2011, lk 17).

      (3)  ELT C 437, 29.12.2015, lk 9.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1170, 26. juuni 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  1.7.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 170/59

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1170,
      26. juuni 2017,
      teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                  (2)

                  Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                  (3)

                  Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                  (4)

                  On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                  (5)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
      Artikkel 2
      Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
      Artikkel 3
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 26. juuni 2017

               Komisjoni nimel

               presidendi eest

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

               peadirektor

            Stephen QUEST

         (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

         (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

         LISA

                     Kauba kirjeldus

                     Klassifikatsioon (CN-kood)

                     Põhjendus

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Sõrmeotsale kinnitatav patareitoitel kompaktseade (nn pulssoksümeeter), milles on ühendatud elektronprotsessor, valgusdioodipaar (LED), fotodiood ja eri kuvarežiime võimaldav leedkuvar. Seadmel on patarei tühjenemise indikaator alarmfunktsioon pulsi kiire või aeglase löögisageduse või vere hapnikuga küllastatuse jaoks ja näpitsklemm sõrme külge kinnitamiseks.
                     Seadet kasutatakse mitteinvasiivse meetodina isiku vere hapnikuga küllastatuse jälgimiseks ning optilise kiirguse abil pulsi mõõtmiseks. Sõrme külge kinnitatuna saadavad valgusdioodid valgust kahel eri lainepikkusel läbi sõrme fotodioodile. Seade mõõdab absorptsiooni muutumist kummalgi lainepikkusel ning määrab/arvutab seejärel hapnikuga küllastatuse ja pulsisageduse.
                     Seadet saab kasutada professionaalses arstipraktikas ning uurimistegevuses, spordis, äris jne (nt hapnikukambrid, hapnikuvaeses atmosfääris ekstreemne mägironimine, süvameresukeldumine; seda kasutavad piloodid, tuletõrjujad, astronaudid jne).
                     Vt pilti (*1).

                     9018 19 10

                     Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9018 , 9018 19  ja 9018 19 10  sõnastusega.
                     Seade kuulub rubriiki 9018 , mis hõlmab väga laialdast hulka instrumente ja abivahendeid, mis põhilises enamuses on kasutusel üksnes professionaalses arstipraktikas haiguse vältimiseks, raviks või operatsiooniks jne. Sellesse rubriiki klassifitseeritud instrumendid ja abivahendid võivad olla varustatud optiliste seadmetega; need võivad kasutada ka elektrit (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9018 ). Kuigi seda liiki seadmeid võivad kasutada ka mitteprofessionaalid, kasutatakse seda eelkõige meditsiiniliseks otstarbeks, kuna see annab teavet elutähtsate kehafunktsioonide kohta, mis võib vajada spetsialistide täiendavat analüüsi.
                     Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9027  kui optilist kiirgust kasutavat instrumenti ja seadet füüsikaliseks või keemiliseks analüüsiks.
                     Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9018 19 10  alla kui meditsiiniinstrumendid ja -seadmed kahe või enama parameetri samaaegseks jälgimiseks.

            (*1)  Foto on üksnes illustreeriv.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1401/2013, 18. detsember 2013 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Yorkshire Wensleydale (KGT)]

text:
               21.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 349/60

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1401/2013,
   18. detsember 2013,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Yorkshire Wensleydale (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Yorkshire Wensleydale” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Yorkshire Wensleydale” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. detsember 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 231, 9.8.2013, lk 20.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

         Klass 1.3.   Juust

      ÜHENDKUNINGRIIK
      Yorkshire Wensleydale (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/364, 1. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               2.3.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 55/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/364,
   1. märts 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. märts 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  IL

                  149,3

                  MA

                  98,0

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  143,2

                  0707 00 05

                  MA

                  80,2

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  138,6

                  0709 91 00

                  EG

                  97,7

                  ZZ

                  97,7

                  0709 93 10

                  MA

                  53,4

                  TR

                  164,4

                  ZZ

                  108,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  43,8

                  IL

                  72,5

                  MA

                  45,0

                  TN

                  55,7

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  58,4

                  0805 50 10

                  EG

                  74,7

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  73,2

                  0808 30 90

                  CL

                  157,0

                  CN

                  100,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  121,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1864, 6. oktoober 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (KGT)]

text:
               20.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 275/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1864,
   6. oktoober 2015,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 189, 6.6.2015, lk 14.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/985, 7. juuni 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Agneau de Pauillac (KGT)]

text:
               21.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 162/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/985,
   7. juuni 2016,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Agneau de Pauillac (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 637/2004) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Agneau de Pauillac“ spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (4).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Agneau de Pauillac“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni 17. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2400/96 teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandussaaduste ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta (EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11).

      (3)  Komisjoni 5. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 637/2004, millega täiendatakse lisa määrusele (EÜ) nr 2400/96 teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse (Agneau de Pauillac ja Agneau du Poitou-Charentes) (ELT L 100, 6.4.2004, lk 31).

      (4)  ELT C 61, 17.2.2016, lk 26.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1187/2012, 11. detsember 2012 , millega 184. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               12.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 338/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1187/2012,
   11. detsember 2012,
   millega 184. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               5. detsembril 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

               (3)

               Samuti tuleks ajakohastada Euroopa Komisjoni aadress.

               (4)

               Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I ja II lisa vastavalt ajakohastada.

               (5)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 881/2002 muudetakse järgmiselt.

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. detsember 2012

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      I LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:
      Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” alla lisatakse järgmine kanne:

         „Mouvement pour l’Unification et le Jihad en Afrique de l’Ouest (MUJAO). Aadress: a) Mali, b) Alžeeria. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 5.12.2012.”

      II LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisa muudetakse järgmiselt:
      Pealkiri „Euroopa Ühendus” ja selle all olev lõik asendatakse järgmisega:

         „Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

                     European Commission

                     Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                     Office EEAS 02/309

                     B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgia)

                     E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 128/2012, 14. veebruar 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               15.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 41/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 128/2012,
   14. veebruar 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. veebruar 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  JO

                  78,3

                  MA

                  54,6

                  TN

                  85,0

                  TR

                  99,1

                  ZZ

                  79,3

                  0707 00 05

                  EG

                  229,9

                  JO

                  134,1

                  TR

                  172,5

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  148,5

                  0709 93 10

                  MA

                  84,5

                  TR

                  152,8

                  ZZ

                  118,7

                  0805 10 20

                  EG

                  48,8

                  IL

                  74,1

                  MA

                  51,9

                  TN

                  51,9

                  TR

                  67,7

                  ZZ

                  58,9

                  0805 20 10

                  IL

                  165,9

                  MA

                  113,4

                  ZZ

                  139,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,1

                  EG

                  95,0

                  IL

                  107,6

                  MA

                  108,9

                  TR

                  68,2

                  ZZ

                  88,0

                  0805 50 10

                  EG

                  54,8

                  TR

                  51,6

                  ZZ

                  53,2

                  0808 10 80

                  CA

                  124,7

                  CL

                  98,4

                  CN

                  111,0

                  MK

                  26,7

                  US

                  147,1

                  ZZ

                  101,6

                  0808 30 90

                  CL

                  178,7

                  CN

                  76,3

                  US

                  121,9

                  ZA

                  133,4

                  ZZ

                  127,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1590, 20. september 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 442/2009 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele

text:
               21.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 243/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1590,
   20. september 2017,
   millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 442/2009 alusel avatud sealiha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 442/2009 (2) on avatud aastased tariifikvoodid sealihasektori toodete importimiseks. Kõnealuse määruse I lisa B osas sätestatud kvootide haldamisel kohaldatakse üheaegse läbivaatamise meetodit.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 442/2009 ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. september 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 27. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 442/2009, millega avatakse ühenduse tariifikvoodid sealihasektoris ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 129, 28.5.2009, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  09.4038

                  17 007 500

                  09.4170

                  2 461 000

                  09.4204

                  2 312 000