title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/168, 31. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete abamektiini, Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis'e, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluraliini, klodinafopi, klopüraliidi, Cydia pomonella Granulovirus'e (CpGV), tsüprodiniili, dikloroprop-P, epoksikonasooli, fenpüroksimaadi, fluasinaami, flutolaniili, fosetüüli, Lecanicillium muscarium'i, mepanipüriimi, mepikvaadi, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonasooli, metrafenooni, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbi, Pseudomonas chlororaphis'e (tüvi MA 342), pürimetaniili, Pythium oligandrum'i, rimsulfurooni, spinosaadi, Streptomyces K61, tiaklopriidi, metüültolklofossi, Trichoderma asperellum'i, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum'i, triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli, Verticillium albo-atrum'i ja tsiraami heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  5.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 33/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/168,
         31. jaanuar 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete abamektiini, Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis'e, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, benfluraliini, klodinafopi, klopüraliidi, Cydia pomonella Granulovirus'e (CpGV), tsüprodiniili, dikloroprop-P, epoksikonasooli, fenpüroksimaadi, fluasinaami, flutolaniili, fosetüüli, Lecanicillium muscarium'i, mepanipüriimi, mepikvaadi, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonasooli, metrafenooni, Phlebiopsis gigantea, pirimikarbi, Pseudomonas chlororaphis'e (tüvi MA 342), pürimetaniili, Pythium oligandrum'i, rimsulfurooni, spinosaadi, Streptomyces K61, tiaklopriidi, metüültolklofossi, Trichoderma asperellum'i, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum'i, triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli, Verticillium albo-atrum'i ja tsiraami heakskiidu kehtivusaja pikendamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A. osas on sätestatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuna.

                     (2)

                     Toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713), klodinafopi, klopüraliidi, tsüprodiniili, dikloroprop-P, fosetüüli, mepanipüriimi, metkonasooli, metrafenooni, pirimikarbi, Pseudomonas chlororaphis'e (tüvi MA 342), pürimetaniili, rimsulfurooni, spinosaadi, tiaklopriidi, metüültolklofossi, triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli ja tsiraami heakskiidu kehtivusaega pikendati viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/524 (3). Kõnealuste ainete heakskiit aegub 30. aprillil 2019.

                     (3)

                     Toimeainete benfluraliini, fluasinaami, flutolaniili ja mepikvaadi heakskiidu kehtivusaeg aegub 28. veebruaril 2019.

                     (4)

                     Toimeainete abamektiini, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis'e, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, Beauveria bassiana, Cydia pomonella Granulovirus'e (CpGV), epoksikonasooli, fenpüroksimaadi, Lecanicillium muscarium'i, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, Phlebiopsis gigantea, Pythium oligandrum'i, Streptomyces K61, Trichoderma asperellum'i, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum'i ja Verticillium albo-atrum'i heakskiidu kehtivusaeg aegub 30. aprillil 2019.

                     (5)

                     Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012 (4).

                     (6)

                     Kuna kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne selle pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seega on vajalik nende heakskiidu kehtivusaja lõppu edasi lükata.

                     (7)

                     Arvestades määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kui komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu kehtivusaja pikendamine, püüab komisjon konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt kehtestada varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva.

                     (8)

                     Kuna toimeainete benfluraliini, fluasinaami, flutolaniili ja mepikvaadi heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 28. veebruaril 2019, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

                     (9)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

                     (10)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 31. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            (3)  Komisjoni 28. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/524, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis'e (Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, klopüraliidi, tsüprodiniili, diklorprop-P, fosetüüli, mepanipüriimi, metkonasooli, metrafenooni, pirimikarbi, Pseudomonas chlororaphis'e (tüvi MA 342), pürimetaniili, kinoksüfeeni, rimsulfurooni, spinosaadi, tiaklopriidi, tiametoksaami, tiraami, metüültolklofossi, triklopüüri, trineksapaki, tritikonasooli ja tsiraami heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 88, 4.4.2018, lk 4).

            (4)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A. osa muudetakse järgmiselt:

                        (1)

                        74. reas asendatakse tsiraami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (2)

                        89. reas asendatakse Pseudomonas chlororaphis't (tüvi MA 342) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (3)

                        90. reas asendatakse mepanipüriimi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (4)

                        92. reas asendatakse tiaklopriidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (5)

                        123. reas asendatakse klodinafoppi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (6)

                        124. reas asendatakse pirimikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (7)

                        125. reas asendatakse rimsulfurooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (8)

                        126. reas asendatakse metüültolklofossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (9)

                        127. reas asendatakse tritikonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (10)

                        129. reas asendatakse klopüraliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (11)

                        130. reas asendatakse tsüprodiniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (12)

                        131. reas asendatakse fosetüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (13)

                        132. reas asendatakse trineksapakki käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (14)

                        133. reas asendatakse dikloroprop-P-d käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (15)

                        134. reas asendatakse metkonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (16)

                        135. reas asendatakse pürimetaniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (17)

                        136. reas asendatakse triklopüüri käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (18)

                        137. reas asendatakse metrafenooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (19)

                        138. reas asendatakse toimeainet Bacillus subtilis't ((Cohn 1872) tüvi QST 713) käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (20)

                        139. reas asendatakse spinosaadi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (21)

                        187. reas asendatakse flutolaniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „29. veebruar 2020“;

                        (22)

                        188. reas asendatakse benfluraliini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „29. veebruar 2020“;

                        (23)

                        189. reas asendatakse fluasinaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „29. veebruar 2020“;

                        (24)

                        191. reas asendatakse mepikvaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „29. veebruar 2020“;

                        (25)

                        193. reas asendatakse Bacillus thuringiensis subsp. aizawai'd käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (26)

                        194. reas asendatakse Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis't käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (27)

                        195. reas asendatakse Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki't käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (28)

                        197. reas asendatakse Beauveria bassiana't käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (29)

                        198. reas asendatakse Cydia pomonella Granulovirus't käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (30)

                        199. reas asendatakse Lecanicillium muscarium'i käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (31)

                        200. reas asendatakse Metarhizium anisopliae'd käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (32)

                        201. reas asendatakse Phlebiopsis gigantea'd käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (33)

                        202. reas asendatakse Pythium oligandrum'i käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (34)

                        203. reas asendatakse Streptomyces K61 käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (35)

                        204. reas asendatakse Trichoderma atroviride't käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (36)

                        206. reas asendatakse Trichoderma harzianum'i käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (37)

                        207. reas asendatakse Trichoderma asperellum'i käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (38)

                        208. reas asendatakse Trichoderma gamsii'd käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (39)

                        209. reas asendatakse Verticillium albo-atrum'i käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (40)

                        210. reas asendatakse abamektiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (41)

                        211. reas asendatakse epoksikonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“;

                        (42)

                        213. reas asendatakse fenpüroksimaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev kuupäevaga „30. aprill 2020“.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/260, 14. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 tavapäraste kaubavoogude mahtude osas teatavate liidu äärepoolseimate piirkondade ja Ühendkuningriigi vahel

text:
                  15.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 44/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/260,
         14. veebruar 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 tavapäraste kaubavoogude mahtude osas teatavate liidu äärepoolseimate piirkondade ja Ühendkuningriigi vahel
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, (1) eriti selle artiklit 14,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, st 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada.

                     (2)

                     Läbirääkijate vahel kokku lepitud väljaastumislepinguga nähakse ette kord liidu õiguse sätete kohaldamiseks Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis ka pärast kuupäeva, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Kui nimetatud leping jõustub, kohaldatakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 (2) Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis üleminekuperioodil vastavalt kõnealusele lepingule ning kohaldamine lõpeb üleminekuperioodi lõppedes.

                     (3)

                     Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artikli 15 lõikega 1 on ettevõtjate jaoks ette nähtud võimalus eksportida tavapäraste kaubavoogude või piirkondliku kaubanduse raames ning saata tavapäraste kaubavoogude raames töödeldud tooteid, mis sisaldavad määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 10 osutatud tarnimise erikorra alla kuuluvaid tooraineid. Töötlejad, kes kavatsevad eksportida või saata selliseid tooteid kõnealuses kontekstis, võivad seda teha rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II–V lisas esitatud aastakoguste piires. Kõnealuse rakendusmääruse VI lisas on selliste kolmandate riikide loetelu, kuhu võib eespool nimetatud tooteid eksportida.

                     (4)

                     Selleks et vältida tavapäraste kaubavoogude võimalikke häireid asjaomaste äärepoolseimate piirkondade ja Ühendkuningriigi vahel, tuleks praegu Madeiralt ja Kanaari saartelt Ühendkuningriiki saadetavate asjaomaste töödeldud toodete mahte väljendada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 III ja IV lisas ekspordina kolmandatesse riikidesse. Lisaks sellele tuleks kõnealuse määruse VI lisas osutada Ühendkuningriigile kui kolmandale riigile.

                     (5)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 vastavalt muuta.

                     (6)

                     Nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (3) artikli 4 lõike 3 kohaselt lõpeb õigusaktide teatava kuupäevaga seotud kohaldamine kõnealusele kuupäevale vastava päeva viimase tunni lõpus. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates järgmisest päevast, mil lõpetatakse rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

                     (7)

                     Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 III, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates päevast, mis järgneb päevale, mil lõpetatakse rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 78, 20.3.2013, lk 23.

            (2)  Komisjoni 20. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 180/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) rakenduseeskirjad (ELT L 63, 4.3.2014, lk 13).

            (3)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 III, IV ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        III lisa tabelit, mis on seotud Madeiraga, muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    read, mis on seotud rubriikidega 1905 ja 2009 ning alamrubriikidega 2202 10 ja 2202 90, asendatakse järgmisega:

                                                „1905

                                                116 100

                                                400

                                                2009

                                                *13 480

                                                *20

                                                2202 10
                                                2202 90

                                                752 100

                                                42 900 “

                                    b)

                                    rida, mis on seotud rubriigiga 2208, asendatakse järgmisega:

                                                „2208

                                                *24 800

                                                *31 200 “

                        2)

                        IV lisa tabeli rida, mis on seotud alamrubriigiga 1704 90, asendatakse järgmisega:

                                    „1704 90

                                    417 500

                                    229 000 “

                        3)

                        VI lisa tekst, mis on seotud Assooride ja Madeiraga, asendatakse järgmisega:
                        „Kolmandad riigid, kuhu võib Assooridelt ja Madeiralt piirkondliku kaubanduse raames töödeldud tooteid eksportida

                        Angola, Kanada, Cabo Verde, Guinea-Bissau, Maroko, Mosambiik, Lõuna-Aafrika, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid ja Venezuela“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2207, 29. november 2017, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

text:
               30.11.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 314/31

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2207,
   29. november 2017,
   millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),
   võttes arvesse nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes, (2) eriti selle artiklit 3,
   ning arvestades järgmist:
   A.   EELNENUD MENETLUS

               (1)

               13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „lauanõud“) suhtes.

               (2)

               Esialgse uurimise käigus andis endast teada suur hulk Hiina eksportivaid tootjaid. Seepärast koostas komisjon uuritavate Hiina eksportivate tootjate valimi.

               (3)

               Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud äriühingute poolt imporditavate lauanõude suhtes individuaalsed tollimaksumäärad vahemikus 13,1 % – 23,4 % ning muude koostööd tegevate ja valimisse mittekuuluvate äriühingute impordi suhtes kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %. Peale selle kehtestati 36,1 % suurune tollimaksumäär kõigi teiste Hiina äriühingute lauanõudeimpordi suhtes.

               (4)

               Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 artiklis 3 on sätestatud, et kui Hiina uus eksportiv lauanõude tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

                           1)

                           ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011) jooksul liitu keraamilisi laua- ega kööginõusid,

                           2)

                           ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid, ning

                           3)

                           ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus,

                     võib kõnealuse määruse artikli 1 lõiget 2 muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksumäära, mis antud juhul on kaalutud keskmine tollimaksumäär 17,9 %.

         B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

               (5)

               Pärast määruse (EL) nr 412/2013 avaldamist andis endast teada neli äriühingut, kes väitsid, et nad on täitnud kõik kolm eespool põhjenduses 4 esitatud kriteeriumi, ja esitasid sellekohased tõendid.

               (6)

               Kõik neli äriühingut on vaatlusaluse toote tootjad ja eksportijad.

               (7)

               Kolm neist olid olemas juba esialgse uurimise ajal, kuid nad väitsid, et ei eksportinud vaatlusalust toodet sel ajal liitu.

               (8)

               Neljas äriühing väitis, et seda ei olnud esialgse uurimisperioodi ajal veel asutatud ning seega ei saanud ta uurimisperioodil eksportida.

               (9)

               Komisjon analüüsis kõigi nelja äriühingu esitatud tõendeid ja leidis, et nad kõik vastavad kolmele kriteeriumile, mille kohaselt neid tuleb käsitada uute eksportivate tootjatena. Seega tuleks nende nimed lisada koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute loetellu määruse (EL) nr 412/2013 I lisas.

               (10)

               Nelja nimetatud äriühingut ja liidu tootmisharu teavitati kõnealustest järeldustest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud.

               (11)

               Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 I lisa Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate loetellu lisatakse järgmised äriühingud:

               Äriühing

               TARICi lisakood

               Fujian Dehua Huamao Ceramics Co., Ltd

               C303

               Fujian Dehua Jiawei Ceramics Co., Ltd

               C304

               Fujian Dehua New Qili Arts Co., Ltd

               C305

               Quanzhou Dehua Hengfeng Ceramics Co., Ltd

               C306

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. november 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 412/2013 (millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 131, 15.5.2013, lk 1)), mida on viimati muudetud komisjoni 24. juuli 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 803/2014, millega lisatakse määruse (EL) nr 412/2013 I lisas loetletud Hiina Rahvavabariigi tootjate hulka neli äriühingut (ELT L 219, 25.7.2014, lk 33).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2230, 4. detsember 2017, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes

text:
                  5.12.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 319/10

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2230,
      4. detsember 2017,
      millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:
      A.   MENETLUS

      1.   Kehtivad meetmed

                  (1)

                  Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1631/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes. Hiina RV suhtes võetud meetmete puhul oli tegemist individuaalse väärtuselise tollimaksuga vahemikus 7,3–40,5 % ja jääktollimaksuga 42,6 %.

                  (2)

                  Rakendusmäärusega (EL) nr 855/2010 (3) vähendas nõukogu ühe äriühingu suhtes kohaldatavat individuaalset tollimaksu 14,1 %-lt 3,2 %-le.

                  (3)

                  Pärast meetmete aegumise läbivaatamist (edaspidi „esimene aegumise läbivaatamine“), mis käsitles üksnes Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe importi, pikendas nõukogu oma rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 (4) Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse veel viie aasta võrra.

                  (4)

                  Komisjon algatas kaht uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised vastavalt 28. augustil 2013 ja 1. juulil 2014. Rakendusmäärusega (EL) nr 569/2014 (5) kehtestas komisjon ühe uue Hiina eksportiva tootja (6) toodetud trikloroisotsüanuurhappe suhtes 32,8 % individuaalse tollimaksu. Teine Hiina eksportiv tootja (7) võttis oma taotluse ametlikult tagasi ja sellest tulenevalt lõpetas komisjon uurimise komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/392 (8).

            2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

                  (5)

                  Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta teate (9) avaldamist sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (10) artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine.

                  (6)

                  Taotluse esitasid kaks liidu tootjat – Ercros S.A. ja Inquide S.A. – (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustas üle 50 % liidu trikloroisotsüanuurhappe hinnangulisest kogutoodangust 2015. aastal.

                  (7)

                  Taotlus põhines väitel, et kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

            3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                  (8)

                  Olles otsustanud, et tõendeid on piisavalt, andis komisjon 20. detsembril 2016Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (11) (edaspidi „algatamisteade“) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

            4.   Uurimine

      4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                  (9)

                  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

            4.2.   Uurimisega seotud isikud

                  (10)

                  Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele Hiina RVs, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele ning Hiina RV esindajatele.

                  (11)

                  Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Uurimise algatamise etapis ei andnud ükski isik endast teada ega taotlenud ärakuulamist.

            4.3.   Väljavõtteline uuring

                  (12)

                  Komisjon märkis algatamisteates, et kooskõlas alusmääruse artikliga 17 kavatseb ta teha eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu, juhul kui endast teada andvate isikute arv peaks kujunema suureks.

         Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                  (13)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina RV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon liidu juures tegutseval Hiina RV esindusel teha kindlaks ülejäänud Hiina eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta.

                  (14)

                  Algatamisetapis võeti ühendust 27 teadaoleva Hiina eksportiva tootjaga. Ükski Hiina RV eksportiv tootja ei vastanud väljavõttelise uuringu küsimustikule ega otsustanud aegumise läbivaatamises koostööd teha. Seepärast ei olnud Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring selles menetluses vajalik.

         Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

                  (15)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti kõikidel teadaolevatel importijatel/turustajatel (kokku 14) täita algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu küsimustik.

                  (16)

                  Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastasid ainult viis importijat ning seepärast ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

            4.4.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                  (17)

                  Komisjon kogus kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks, ja kontrollis neid.

                  (18)

                  Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale tootjale võrdlusriigis (Jaapan), kolmele teadaolevale liidu tootjale, kahele sõltumatule importijale ja 39 teadaolevale kasutajale liidus.

                  (19)

                  Täielikud vastused küsimustikule saadi kahelt võrdlusriigi tootjalt, kahelt liidu tootjalt (12) ja ühelt sõltumatult importijalt.

                  (20)

                  Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

                              a)

                              liidu tootjad (13):

                                          —

                                          Ercros S.A., Barcelona, Hispaania;

                              b)

                              importijad:

                                          —

                                          Diasa Industrial, Calahorra, Hispaania;

                              c)

                              turumajandusliku võrdlusriigi tootjad:

                                          —

                                          Nissan Chemical Industries Ltd., Jaapan,

                                          —

                                          Shikoku Chemicals Corporation, Jaapan.

            B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

      1.   Vaatlusalune toode

                  (21)

                  Vaatlusalused tooted on Hiina RVst pärit ja praegu CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluvad trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen“ all).

                  (22)

                  Trikloroisotsüanuurhape on keemiatoode, mida kasutatakse laialdaselt orgaanilise kloori baasil desinfektsioonivahendina ja pleegitusvahendina, eelkõige vee desinfitseerimiseks basseinides ja spaades. Selle muud kasutusalad on vee puhastamine septikutes või jahutustornides ja köögiseadmete puhastamine. Trikloroisotsüanuurhapet müüakse pulbrina, graanulitena, tablettidena või laastudena. Kõikidel trikloroisotsüanuurhappe vormidel ja sellest valmistatud toodetel on samad põhitunnused (desinfektsioonivahend), seetõttu käsitatakse neid ühe tootena.

            2.   Samasugune toode

                  (23)

                  Vaatlusalusel tootel, võrdlusriigi Jaapani siseturul toodetaval ja müüdaval samasugusel tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval samasugusel tootel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusviisid.

                  (24)

                  Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et need tooted on alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused.

            C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

                  (25)

                  Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon kõigepealt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Hiina RV poolse dumpingu jätkumine või kordumine.

            1.   Hiina RV koostöö

                  (26)

                  Läbivaatamisega seotud uurimise algatamise ajal paluti kõikidel teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel endast teada anda ja esitada vastused algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu küsimustikule. Ükski Hiina äriühing aga ei reageerinud läbivaatamisega seotud uurimise algatamisele ega otsustanud mõnes järgmises menetlusetapis koostööd teha.

                  (27)

                  Euroopa Liidu juures tegutsevat Hiina Rahvavabariigi esindust teavitati verbaalnoodiga, et kõnealustel asjaoludel kavatses komisjon tugineda dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele. Ühtegi märkust ei esitatud.

                  (28)

                  Sellest tulenevalt põhinesid järeldused dumpingu jätkumise või kordumise kohta läbivaatamistaotluses, Eurostati statistikas, artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis ja Hiina ekspordiandmebaasis ning koostööd teinud võrdlusriigi tootjate turuprognoosides sisalduval teabel.

            2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

      2.1.   Kolmas turumajanduslik riik

                  (29)

                  Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus asjakohase kolmanda turumajandusliku riigi (edaspidi „võrdlusriik“) siseturul makstud või makstava hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

                  (30)

                  Nii esialgses uurimises kui ka esimeses aegumise läbivaatamises valis komisjon normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigiks Jaapani. Pärast läbivaatamistaotlust teavitas komisjon algatamisteates huvitatud isikuid, et ta kavatseb taas kord kasutada võrdlusriigina Jaapanit. Peale selle märgiti algatamisteates, et võidakse püüda leida ka teisi turumajanduslikke tootjaid, muu hulgas USAs. Ühtegi märkust ei esitatud.

                  (31)

                  Komisjon võttis ühendust kõikide teadaolevate eksportivate tootjatega, kellest kaks olid Jaapanis ja kolm USAs. Ükski USA äriühing ei nõustunud uurimises koostööd tegema. Kaks Jaapani äriühingut, Nissan Chemical Industries Ltd. ja Shikoku Chemicals Corporation, nõustusid uurimises koostööd tegema ja vastasid küsimustikule, mille vastuseid kontrolliti järgnevalt kohapeal.

                  (32)

                  Jaapani trikloroisotsüanuurhappe turg on märkimisväärse suurusega (14) ja konkurentsi tase sellel turul on rahuldav. Jaapanis on vähemalt kolm konkureerivat omamaist tootjat (15) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas import 15 % turust (16). Riik ei ole kaitstud kõrgete tollimaksudega (17). Samuti ei kehti Jaapanis trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmeid.

                  (33)

                  Eespool esitatut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et Jaapan oli alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

            2.2.   Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist

                  (34)

                  Kuna Hiina RV koostööd ei teinud, arvutati dumping ilma tooteliike eristamata.

            a)   Normaalväärtus

                  (35)

                  Eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kahe koostööd teinud Jaapani tootja valdustes kontrollitud andmete põhjal.

                  (36)

                  Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas koostööd teinud võrdlusriigi tootjate samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Selleks võrreldi nende omamaise müügi kogumahtu vaatlusaluse toote kogumahuga, mida samal ajavahemikul eksportisid liitu Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist. Selle põhjal leidis komisjon, et samasugust toodet müüdi Jaapani omamaisel turul tüüpilises koguses.

                  (37)

                  Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootjate puhul seda, kas toote omamaist müüki võib alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks.

                  (38)

                  Tavapärase kaubandustegevuse hindamisel selgus, et arvestuslike tootmiskuludega (tootmis- pluss müügi-, üld- ja halduskulud) võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud toote müügimaht moodustas alla 80 % omamaise müügi kogumahust, ning sellest tulenevalt määrati normaalväärtus kindlaks üksnes kasumlike omamaiste tehingute põhjal.

            b)   Ekspordihind

                  (39)

                  Kuna Hiina eksportijad koostööd ei teinud, määrati keskmine ekspordihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal.

            c)   Võrdlus

                  (40)

                  Eespool kindlaks määratud normaalväärtust ja Hiina keskmist ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

                  (41)

                  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selleks kohandati normaalväärtust, võttes arvesse siseveo- ja käitlemiskulusid (vahemikus 8–13 %). Ekspordihinda kohandati, võttes arvesse mere ja siseveokulusid läbivaatamistaotluses esitatud hinnangute põhjal (vahemikus 3–8 %).

            d)   Dumpingumarginaal Hiina eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist

                  (42)

                  Sel viisil kindlaks määratud dumpingumarginaal Hiina eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 80,2 %.

            2.3.   Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist

      a)   Normaalväärtus

                  (43)

                  Eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist, põhines normaalväärtus tootmiskuludel Hiina RVs, mida oli hinnatud läbivaatamistaotluses.

            b)   Ekspordihind

                  (44)

                  Ekspordihinna määramise aluseks olid nende kolme äriühingu, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist, ekspordihinnad liitu, nagu on registreeritud artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis.

            c)   Võrdlus

                  (45)

                  Eespool kindlaks määratud normaalväärtust ja Hiina keskmist ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

                  (46)

                  Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selleks kohandati ekspordihinda, võttes arvesse mere- ja siseveokulusid läbivaatamistaotluses esitatud hinnangute põhjal (vahemikus 3–8 %).

            d)   Dumpingumarginaal Hiina eksportivatele tootjatele, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist

                  (47)

                  Leiti, et dumpingumarginaalid olid äriühingu Hebei Jiheng Chemical Co. Limited puhul 49,4 %, äriühingu Heze Huayi Chemical Co. Limited puhul 49,2 % ja äriühingu Puyang Cleanway Chemicals Limited puhul 37,4 %.

            2.4.   Järeldus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumpingu kohta

                  (48)

                  Komisjon jõudis järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimise ajal jätkasid Hiina eksportivad tootjad trikloroisotsüanuurhappe dumpinguhinnaga eksportimist liitu.

            3.   Tõendid dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                  (49)

                  Komisjon analüüsis, kas juhul, kui meetmetel lastaks aeguda, oleks dumpingu jätkumine tõenäoline. Seda tehes uuris komisjon vaba tootmisvõimsust Hiinas, liidu turu atraktiivsust ja Hiina eksportijate käitumist kolmandatel turgudel.

            a)   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs

                  (50)

                  Esimesel aegumise läbivaatamisel hinnati, et trikloroisotsüanuurhappe vaba tootmisvõimsus Hiina RVs on 180 000 tonni aastas (18). Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Hiina kogutootmisvõimsus 2015. aastal hinnanguliselt 278 000 tonni (19). Hiina toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 145 000 tonni, millest 125 000 tonni moodustas eksport (20) ja hinnanguliselt 20 000 tonni omamaine tarbimine (21). Seega on vaba tootmisvõimsus ligikaudu 130 000 tonni aastas – see on peaaegu kolm korda rohkem kui liidu tarbimine, nagu on täpsustatud allpool tabelis 1. Üks võrdlusriigi Jaapani tootja hindas oma turuteabe põhjal vaba tootmisvõimsust Hiina RVs tagasihoidlikumalt, ligikaudu 50 000 tonnile aastas. Neid andmeid ei olnud aga võimalik kontrollida. Igal juhul ei ole kättesaadavate faktide põhjal kahtlust, et trikloroisotsüanuurhappe vaba tootmisvõimsus Hiinas on märkimisväärne ja ületab selgelt liidu kogutarbimist (mis 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini jäi vahemikku ligikaudu 41 000–48 000 tonni).

            b)   Liidu turu atraktiivsus ja Hiina eksportijate käitumine kolmandate riikide turgudel

                  (51)

                  Liidu turu atraktiivsust kajastab asjaolu, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiinast liitu suunatud ekspordi maht jätkuvalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis Hiina RV liitu 28 000 tonni trikloroisotsüanuurhapet, võrreldes 21 500 tonniga esialgse uurimise uurimisperioodil.

                  (52)

                  Liidu turg on maailmas suuruselt teine trikloroisotsüanuurhappe turg USA järel, mis tähendab seda, et see on oma suuruse (müügivõimaluste mahu) poolest atraktiivne.

                  (53)

                  Hiina ekspordiandmebaasi andmete põhjal leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liitu suunatud ligikaudu 23 % Hiina ekspordist. Keskmisi ekspordihindu (FOB-hind Hiinas) võrreldes leidis komisjon, et ligikaudu 47 % Hiina müügist ülejäänud maailmas toimus keskmiste hindadega, mis olid madalamad kui keskmine ekspordihind liitu (22). See ekspordimaht vastab 46 100 tonnile, st mahule, mis on samas suurusjärgus kui liidu kogutarbimine. Peale selle tegi komisjon Hiina ekspordiandmebaasi põhjal kindlaks ka selle, et suurem osa kõnealusest müügist (ligikaudu 85 %, mis vastab 40 000 tonnile) langes selliste Hiina eksportivate tootjate arvele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist (st äriühingud, kelle suhtes kehtivad liidu turul praegu kõrgeimad dumpinguvastased tollimaksud). Seega niipea, kui meetmed aeguvad, suunatakse need mahud veelgi tõenäolisemalt ümber liidu turule, kuna nende puhul on suhteliselt kõrgete tollimaksude kõrvaldamise näol tegemist veel suurema stiimuliga.

                  (54)

                  Eespool toodu põhjal järeldas komisjon, et liidu turg on nii oma hindade kui ka suuruse poolest trikloroisotsüanuurhapet eksportivate Hiina tootjate jaoks atraktiivne turg ning et niipea, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed tühistatakse, suunatakse liidu turule tõenäoliselt vähemalt 40 000 tonni dumpinguhinnaga müüdavat Hiina trikloroisotsüanuurhapet.

            c)   Järeldus dumpingu ja selle jätkumise tõenäosuse kohta

                  (55)

                  Uurimise järeldused näitasid, et Hiina eksportivad tootjad jätkasid trikloroisotsüanuurhappe dumpinguhinnaga müümist liidu turul. Ühtlasi tegi komisjon kindlaks, et Hiina RVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus vaatlusaluse toote tootmiseks. Samuti on liidu turg selle suurust ja suhteliselt kõrgeid hindu arvestades Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne.

            D.   KAHJU

      1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                  (56)

                  Samasugust toodet tootsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kolm liidu tootjat (23).

                  (57)

                  Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et ühte nendest tootjatest, äriühingut Inquide S.A.U., ei tuleks käsitada osana liidu tootmisharust alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealune tootja ise oli väidetavalt dumpinguhinnaga toote netoimportija. Andmed, mida ta esitas oma vastustes küsimustikule, näitavad, et kõnealune äriühing importis vaatlusalust toodet, et imporditud mahud ületasid liidus toodetud mahte ja et asjaomane import ei olnud oma laadilt ajutine.

                  (58)

                  Selle taustal otsustas komisjon mitte käsitada kõnealust äriühingut liidu tootmisharu osana. Praktilisest seisukohast tähendab see otsus, et liidu tootmisharu olukorda puudutavate kahjunäitajate kindlaksmääramisel ei võetud asjaomase äriühinguga seotud andmeid arvesse. Äriühingu Inquide S.A.U. müügimahte võeti aga arvesse liidu kogutarbimise kindlaksmääramisel.

                  (59)

                  Äriühingu Inquide S.A.U. väljajätmise tulemusel ja konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse kahte liidu tootjat käsitlev teave indekseeritud kujul või vahemikena.

            2.   Liidu tarbimine

                  (60)

                  Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu kontrollitud müügimaht liidu turul, äriühingu Inquide S.A.U. kontrollitud müügimaht ja Eurostati andmed liidu turule suunatud impordi mahu (TARICi tasandil) kohta.

                  (61)

                  Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                     Tabel 1

                     Liidu tarbimine

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Maht (tonnides)

                              41 217

                              44 446

                              44 637

                              48 662

                                 Indeks (2013 = 100)

                                 100

                                 108

                                 108

                                 118

                                 Allikas: Eurostat (Comext), liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (62)

                  2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas liidu tarbimine pidevalt, kokku 18 %. Nagu allpool kirjeldatud, mõjutas see oluliselt teatavaid kahjunäitajaid.

            3.   Asjaomasest riigist pärit import

      3.1.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht ja turuosa

                  (63)

                  Hiina RVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

                     Tabel 2

                     Hiina RVst pärit impordi maht ja turuosa

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Impordi maht (tonnides)

                              17 021

                              23 457

                              22 589

                              28 095

                                 Indeks (2013 = 100)

                                 100

                                 138

                                 133

                                 165

                              Turuosa (%)

                              41,3

                              52,8

                              50,6

                              57,7

                                 Allikas: Eurostat (Comext).

                  (64)

                  Vaatlusalusel perioodil on Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe import kasvanud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt. Ainus väike erand oli 2015. aasta, mil impordimaht eelmise aastaga võrreldes tegelikult mõnevõrra vähenes, mis kajastas tarbimise soikumist liidu turul kõnealusel aastal, nagu on näidatud tabelis 1. Sellele impordi kahanemisele järgnes omakorda impordi märkimisväärne uus kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (üle 24 % võrreldes 2015. aastaga). Tervikuna vaadelduna võttis tabelis 1 esitatud tarbimise dünaamilise tõusu peaaegu täielikult enda alla kasvav import Hiina RVst.

                  (65)

                  Samal ajal kasvas alates 2013. aastast oluliselt Hiina RV impordi turuosa, saavutades 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini märkimisväärse, enam kui 16 protsendipunktise juurdekasvu.

            3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                  (66)

                  Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                     Tabel 3

                     Hiina RVst pärit impordi keskmine hind

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmine CIF-hind liidu piiril (eurot/tonn)

                              1 262

                              1 174

                              1 445

                              1 308

                                 Indeks (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 115

                                 104

                                 Allikas: Eurostat (Comext).

                  (67)

                  Hiina RVst pärit impordi keskmised hinnad kõikusid vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, tõustes kokku 4 %. See suundumus võib teataval määral kajastada aastate lõikes esinevaid erinevusi tootevalikus (24).

                  (68)

                  Hiina ekspordiandmebaasi andmed (25) näitasid seevastu teistsugust hinnakujunduse mustrit. USA dollarites väljendatuna langes trikloroisotsüanuurhappe keskmine ekspordihind liitu võrdlusperioodil tõepoolest 9 %. See osutab, et hinnakasv oli vahetuskursi kõikumise tulemus ega kajastanud Hiina eksportivate tootjate hinnakujundust liidu turul, nagu Eurostatilt algselt saadud andmed näitasid.

                  (69)

                  Hiina RVst pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2015. aastal. Hindade allalöömise kindlaksmääramisel tugines komisjon oma arvutustes Eurostatilt saadud Hiina RV keskmistele CIF-ekspordihindadele, kohandades neid nõuetekohaselt ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid (26). Vaatlusaluse toote hindu võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmise hinnaga, mis oli kohandatud tehasehindade tasemele.

                  (70)

                  Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõid Hiina RVst pärit impordi hinnad ilma kehtivat dumpinguvastast tollimaksu arvesse võtmata liidu tootmisharu hindasid alla 2–4 %.

            4.   Import muudest kolmandatest riikidest

      4.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

                  (71)

                  Alljärgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst vaatlusalusel perioodil liitu suunatud impordi mahu ja turuosa muutumine.

                     Tabel 4

                     Import muudest kolmandatest riikidest

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Maht (tonnides)

                              659

                              853

                              655

                              1 874

                              Turuosa (%)

                              1,6

                              1,9

                              1,5

                              3,9

                              Keskmine hind (eurot/tonn)

                              1 466

                              1 359

                              1 706

                              1 438

                                 Allikas: Eurostat (Comext).

                  (72)

                  Muudest riikidest kui Hiina RVst liitu suunatud import oli aastatel 2013–2015 nii mahu kui ka turuosa poolest ebaoluline ja kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil protsendipunktides arvestatuna tagasihoidlikult. Kõnealuse impordi hinnataseme puhul täheldatud suundumus võib teataval määral kajastada aastate lõikes esinevaid erinevusi tootevalikus. Tuleb aga rõhutada, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind ei olnud kunagi nii madal kui Hiinast pärit impordi hinnad.

            5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

      5.1.   Üldised märkused

                  (73)

                  Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate uurimist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

                  (74)

                  Kahju kindlakstegemisel ei eristanud komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, sest liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses moodustasid ainult kaks tootjat. Komisjon hindas majandusnäitajaid nende kahe tootjaga seotud andmete põhjal, välja arvatud investeeringute ja investeeringutasuvuse puhul, mis andmete puudumise tõttu käsitlevad kõnealusest kahest äriühingust vaid ühte.

                  (75)

                  Majandusnäitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, tööjõukulud, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, ühiku müügihinnad, ühiku tootmiskulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ning kapitali kaasamise võime. Neid on analüüsitud järgmiselt.

            5.2.   Kahjunäitajad

      5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                  (76)

                  Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 5

                     Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmismaht (indeks)

                                 100

                                 113

                                 129

                                 132

                                 Tootmisvõimsus (indeks)

                                 100

                                 115

                                 120

                                 120

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

                                 100

                                 98

                                 107

                                 110

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed (2013 = 100).

                  (77)

                  Alates 2013. aastast on liidu tootjad oma tootmismahtu ja ülesseatud võimsust järk-järgult suurendanud, reageerides nii kasvanud nõudlusele, nagu on näidatud eespool tabelis 1. Alates 2015. aastast on liidu tootmisharu tegutsenud peaaegu täisvõimsusel. Selline tootmisrajatiste optimaalne kasutamine kajastus positiivselt väiksemates tootmiskuludes ja seeläbi liidu tootmisharu kasumlikkuses, nagu on täpsustatud allpool.

            5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                  (78)

                  Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 6

                     Müügimaht ja turuosa

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 90

                                 99

                                 95

                              Turuosa

                              40–50

                              35–45

                              35–45

                              30–40

                                 Allikas: Eurostat (Comext), liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (79)

                  Kokku kahanes liidu tootmisharu müük 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 5 %, kuigi tarbimine kasvas samal ajavahemikul 18 %. Selle tulemusel vähenes liidu tootmisharu turuosa aasta-aastalt märgatavalt. Seevastu suutsid Hiina eksportivad tootjad sama aja jooksul oma turuosa ja ekspordimahte oluliselt suurendada, nagu on osutatud tabelis 2.

            5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

                  (80)

                  Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 7

                     Tööhõive ja tootlikkus

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 105

                                 110

                                 112

                                 Tootlikkus (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 107

                                 117

                                 119

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (81)

                  Tööhõive liidu tootmisharus kasvas 2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 12 %. Tootlikkus, mida väljendatakse tootmismahuna töötaja kohta, suurenes vaatlusalusel perioodil 19 %.

            5.2.4.   Tööjõukulud

                  (82)

                  Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 8

                     Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 94

                                 96

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (83)

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 4 % aastatel 2013–2014 ja püsis seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suhteliselt muutumatuna.

            5.2.5.   Müügihinnad ja hindu mõjutavad tegurid

                  (84)

                  Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 9

                     Müügihinnad ja liidu tootmisharu müüdud kaupade maksumus

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine ühikuhind (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 102

                                 100

                                 104

                                 Müüdud kaupade maksumus (indeks, 2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 98

                                 95

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (85)

                  Trikloroisotsüanuurhappe ühikuhinnad ELis püsisid kuni 2015. aastani keskmiselt suhteliselt stabiilsed ja tõusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi, 4 % võrra. Teataval määral kajastab see tõus osutatud tootevaliku mõjule (vt joonealune märkus 24 eespool).

                  (86)

                  Tootmismahu kasvu ja toorainehinna muutumise tulemusel kahanes müüdud kaupade ühikumaksumus vaatlusalusel perioodil 5 %.

            5.2.6.   Laovarud

         Tabel 10

         Laovarud

                  2013

                  2014

                  2015

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  Lõppvarud (tonnides)

                  4 500

                  2 696

                  2 821

                  3 940

                     Indeks (2013 = 100)

                     100

                     60

                     63

                     88

                     Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (87)

                  Aastatel 2013–2014 vähenes varude tase 40 % võrra ja jäi 2015. aastal samasse suurusjärku. Varude suurem hulk läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpul kajastab müügi vähenemist samal ajavahemikul.

            5.2.7.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                  (88)

                  Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 11

                     Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                              2013

                              2014

                              2015

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks)

                                 – 100

                                 – 46

                                 – 73

                                 13

                                 Investeeringud (indeks, 2014 = 100)
                                  (*1)

                                 —

                                 100

                                 198

                                 66

                              Investeeringutasuvus (vahemikud)

                              – 20 % kuni – 10 %

                              – 10 % kuni 0 %

                              – 20 % kuni – 10 %

                              0 % kuni 10 %

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (89)

                  Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlakstegemiseks esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil paranes liidu tootmisharu kasumlikkus järk-järgult ja muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil positiivseks. Sellest hoolimata oli kasumlikkus palju väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud sihtkasum, milleks kehtestati see kasumlikkuse tase, mille liidu tootmisharu saavutas kahjuliku dumpingu puudumise tingimustes.

                  (90)

                  Ajavahemikku 2013–2015 iseloomustasid kasumlikkuse puudumine ja negatiivne investeeringutasuvus. Viimased andmed osutavad, et uuesti on saavutatud napp positiivne investeeringutasuvus. Märkimisväärne mahusurve, mida kasvav import Hiina RVst 2013. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharule avaldas, ei võimaldanud liidu tootmisharul liidu tarbimise dünaamilisest kasvust täit kasu saada. Nagu on eespool põhjenduses 64 näidatud, neelas selle kasvu peaaegu täielikult dumpinguhinnaga import Hiina RVst.

                  (91)

                  Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil mitu korda. Rahavoo märkimisväärne suurenemine on seletatav peamiselt muutustega käibekapitalis.

                  (92)

                  Alates 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini täheldatud tasemed ei kajasta mitte üksnes tavapäraseid investeerimismäärasid, millega kaetakse pidevad hooldustööd ja masinaosade vajalik väljavahetamine, vaid ka tootlikkuse ja tootmisprotsesside parandamiseks tehtud investeeringuid.

                  (93)

                  Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides põhivara arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, arenes samasuguse toote tootmise ja müügiga seotud investeeringutasuvus positiivselt, kuid jääb mõistlikest eesmärkidest väga kaugele.

            5.2.8.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                  (94)

                  Kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest ja meetmete praegusest tasemest oluliselt kõrgemad (vt eespool põhjendused 2, 4 ja 47). Veelgi enam, võttes arvesse vaba tootmisvõimsust ja Hiina RVst pärit impordi hindu (vt põhjendused 50 ja 66), ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada.

                  (95)

                  Esialgsed meetmed kehtestati 2005. aasta oktoobris. Nagu on osutatud eespool põhjenduses 89, saavutas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esialgse uurimise (27) käigus kindlaksmääratud 10 %-lisest sihtkasumist oluliselt väiksema kasumi. Võttes arvesse nii liidu tootmisharu üldist olukorda kui ka Hiina RVst pärit impordi arengut viimastel aastatel, võib teha järelduse, et vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele ei ole liidu tootmisharu sellest mõjust täielikult taastunud.

            5.3.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                  (96)

                  Eeltoodut arvestades järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Vaatlusalusel perioodil paranes mitu näitajat, eelkõige finantsnäitajad.

                  (97)

                  Nimetatud näitajaid ei saa aga käsitada üksteisest eraldiseisvatena. Tegelikult kinnitavad turuosa kaotamine, kahanev müügimaht ja ebapiisav kasumlikkuse tase, analüüsituna koostoimes suhteliselt soodsa tarbimiskontekstiga, et liidu tootmisharult oleks võinud põhjendatult eeldada tulemusi, mis on lähemal kasumimarginaalile 10 % käibest, mida peetakse selle sektori puhul mõistlikuks tavapärastes kaubandustingimustes, kui puudub dumpinguhinnaga import. Peale selle tulenes toodangu, tootmisvõimsuse ja kasumlikkuse puhul täheldatud positiivne suundumus ka liidu tootmisharu otsustest investeerida täiendavatesse tootmisrajatistesse ja olemasolevate masinate ratsionaalsemast kasutamisest. See tootmisvõimsuse optimaalne kasutamine on seletatav ka kolmandatele turgudele suunatud ekspordi suurenemisega.

                  (98)

                  Tulenevalt nendest arengusuundadest ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärsest kasvust jõuti järeldusele, et hoolimata teatavate kahjunäitajate puhul täheldatud positiivsest suundumusest ja kuigi liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, on ta kokkuvõttes haavatavas olukorras ega suudaks tulla toime Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi uue hüppelise kasvuga.

            E.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

      1.   Sissejuhatavad märkused

                  (99)

                  Nagu järeldati põhjendustes 96–98, ei kannatanud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, ent selle olukord on jätkuvalt ebakindel.

                  (100)

                  Et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus Hiina RV suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsiti järgmisi tegureid: a) Hiina RV eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsuse olemasolu; b) liidu turu atraktiivsus ja Hiina eksportivate tootjate ekspordikäitumine muudel kolmandatel turgudel ja c) Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi tõenäoline mõju.

            2.   Vaba tootmisvõimsus Hiina RVs

                  (101)

                  Hiina RV on maailma suurim trikloroisotsüanuurhappe tootja, kelle arvele langes 2015. aasta lõpuks ligikaudu 57 % maailma üldisest tootmisvõimsusest. Põhjenduses 50 tehtud analüüs näitas, et hinnangute kohaselt ületab olemasolev vaba tootmisvõimsus Hiinas olulisel määral liidu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellega seoses on oluline märkida, et läbivaatamistaotlusest saadud teabe põhjal, mida kinnitasid ka koostööd teinud Jaapani eksportivad tootjad, on liidu turg USA järel maailmas suuruselt teine turg.

                  (102)

                  Neid tegureid arvesse võttes on väga tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suunaksid Hiina eksportivad tootjad oma toodangu liidu turule.

            3.   Liidu turu atraktiivsus ja Hiina eksportivate tootjate ekspordikäitumine muudel kolmandatel turgudel

                  (103)

                  Liidu turu atraktiivsust kajastab asjaolu, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kasvas Hiinast liidu turule suunatud ekspordi maht vaatlusalusel perioodil kiiresti. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis Hiina RV liitu 28 000 tonni trikloroisotsüanuurhapet võrrelduna 17 000 tonniga 2013. aastal.

                  (104)

                  Samuti tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu turule suunatud ligikaudu 23 % Hiina ekspordist. Teisalt võimaldasid kogutud tõendid kindlaks teha, et ligikaudu 47 % Hiina eksportmüügi mahust ülejäänud maailmas müüdi keskmiste hindadega, mis olid madalamad kui keskmine ekspordihind liidu turule. See ekspordimaht vastab mahule, mis on enam-vähem võrdväärne kogu liidu tarbimisega.

                  (105)

                  Nagu on märgitud põhjenduses 53, siis meetmete aegumise korral suunatakse selliste Hiina eksportivate tootjate ekspordimahud, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, veelgi tõenäolisemalt ümber liidu turule, kuna nende puhul on suhteliselt kõrgete tollimaksude kõrvaldamise näol tegemist veel suurema stiimuliga.

                  (106)

                  Kirjeldatud põhjustel järeldas komisjon, et liidu turg on nii oma hindade kui ka suuruse poolest Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg.

            4.   Hiina dumpingu mõju liidu tootmisharule

                  (107)

                  Komisjon viis läbi simulatsiooni, et hinnata Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu tõenäolist mõju liidu tootmisharule. Eeldades müügi- ja tootmismahu suhteliselt tagasihoidlikku, 5 000 tonni suurust vähenemist Hiinast pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suurenemise tagajärjel, kasvaks ühiku tootmiskulu 7,1 %, mis halvendaks liidu tootjate olukorda ja viiks nad kahjumisse.

                  (108)

                  Peale selle ei saa välistada, et täiendav import Hiinast suurendaks ka hinnasurvet liidu turul. Nagu on märgitud põhjenduses 70, löövad Hiina eksportivate tootjate impordihinnad liidu turul liidu tootmisharu hindasid juba praegu 2–4 % võrra alla. Tõenäolisel juhul, kui osutatud täiendava impordi hind oleks sama, süveneks kahjulik mõju liidu tootmisharule veelgi.

                  (109)

                  Kuigi kasumlikkus areneb positiivselt, on see endiselt liiga väike pikas perspektiivis finantsjätkusuutlikkuse tagamiseks. Peale selle saavutati osutatud tasuvus kasvavate tootmismahtude kontekstis, mis ei kajastunud turuosas. Seega oleks võinud põhjendatult eeldada, et liidu tootmisharu amortiseerib edaspidi oma püsikulusid suurema toodetud mahu arvelt.

                  (110)

                  On oluline märkida, et muudest riikidest ELi suunatud trikloroisotsüanuurhappe impordi mahud ei ole olnud piisavad, et pidada neid liidu tootmisharu hetkeolukorra seisukohast oluliseks teguriks.

            5.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

                  (111)

                  Eespool kirjeldatu põhjal, ja kuna mingeid märkusi ei esitatud, leidis komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine.

            F.   LIIDU HUVID

      1.   Sissejuhatavad märkused

                  (112)

                  Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina RV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

            2.   Liidu tootmisharu huvid

                  (113)

                  Võttes arvesse järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta, mis on esitatud eespool põhjendustes 96–98, ja kooskõlas argumentidega, millele tugineb põhjenduses 111 kindlaks määratud kahju kordumise tõenäosus, leidis komisjon, et kehtivate meetmete aegumine tooks kaasa ebakindla majandusliku olukorra halvenemise liidu trikloroisotsüanuurhappesektoris, millel on olnud keeruline tulla toime Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga ja mille olukord ei ole Hiina RV eksportivate tootjatega kaugeltki võrdne.

                  (114)

                  Seega tuleks meetmete jätkumine kasuks liidu tootmisharule, mis saaks sellisel juhul jätkuva dumpingu mõjust täiendavalt taastuda. Meetmete kehtetuks tunnistamine seevastu peataks liidu tootmisharu toibumise, ohustades tõsiselt tootmisharu elujõulisust ning seades seeläbi ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneks turul pakkumine ja konkurents.

            3.   Importijate huvid

                  (115)

                  Uurimise algatamise etapis võeti ühendust 14 teadaoleva importija/turustaja, 11 Euroopa riikliku liidu ja kahe Euroopa ühendusega. Küsimustikule vastas üks Hispaania importija.

                  (116)

                  Kõnealune kaupleja ostis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst suures koguses trikloroisotsüanuurhapet (6 % koguimpordist). Samuti ostis ta piiratud koguses trikloroisotsüanuurhapet liidu tarnijatelt. Trikloroisotsüanuurhappega seotud äritegevus on osa laiemast ärivaldkonnast, mis 2015. aastal moodustas 35 % asjaomase äriühingu kogukäibest. Äriühingu väitel teenis ta uurimisaluse toote pealt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumit, ent lõppkokkuvõttes ei esitanud ta piisavalt selgitusi selle kohta, kuidas kõnealune kasum kindlaks määrati. Äriühing on meetmete jätkamise vastu, kuid ei esitanud oma seisukoha toetamiseks veenvaid argumente.

                  (117)

                  Nagu on täpsustatud põhjenduses 57, otsustas komisjon uurimise käigus mitte käsitada liidu tootmisharu osana üht taotluse esitajat, äriühingut Inquide S.A.U., kuna kõnealune tootja ise oli väidetavalt dumpinguhinnaga toote netoimportija. Pärast seda, kui äriühingut Inquide S.A.U. teavitati, ei esitanud ta otsuse kohta vastuväiteid. Inquide S.A.U. rõhutas aga, et olenemata komisjoni otsusest toetab ta jätkuvalt Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kehtestatud meetmete jätkamist.

                  (118)

                  Täiendava teabe puudumisel ei ilmnenud uurimise käigus, et meetmete jätkamine tooks kaasa mis tahes olulise kahjuliku mõju kõnealusele importijale või importijatele üldiselt.

                  (119)

                  Tuginedes kättesaadavale teabele ja kuna vastupidist tõendav teave/tõendusmaterjal puudus, järeldas komisjon seega, et meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele olulist kahjulikku mõju.

            4.   Kasutajate huvid

                  (120)

                  Uurimise algatamise etapis saadeti küsimustikud 39 teadaolevale kasutajale. Ükski kasutaja ei esitanud küsimustikule vastuseid. Kuna vastuseid ei esitatud, ei saa kasutajate huvide kohta järeldusi teha. Uue teabe puudumisel võib seega pidada jätkuvalt asjakohaseks esimese aegumise läbivaatamise määruse põhjenduses 91 märgitud kasutajate toetust asjaomastele meetmetele, st seda, et meetmete jätkamine ei kahjustaks konkurentsi liidu turul ja pakuks kasutajate tootmisharule suuremat valikut turuhindadega konkureerivaid tarnijaid.

            5.   Järeldus liidu huvide kohta

                  (121)

                  Eespool toodud tegureid arvesse võttes järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamist.

            G.   AVALIKUSTAMINE

                  (122)

                  Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses Hiina RV vastu kehtivad meetmed säilitada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Ükski huvitatud isik ei esitanud avalikustamise kohta märkusi.

            H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                  (123)

                  Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Hiina RVst pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011.

                  (124)

                  Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee ei avaldanud arvamust,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluvate trikloroisotsüanuurhappe ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen“ all) impordi suhtes.
      2.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

                  Äriühing

                  Dumpinguvastase tollimaksu määr

                  TARICi lisakood

                  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

                  8,1 %

                  A604

                  Puyang Cleanway Chemicals Limited

                  7,3 %

                  A628

                  Heze Huayi Chemical Co. Limited

                  3,2 %

                  A629

                  Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

                  40,5 %

                  A627

                  Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.

                  32,8 %

                  A998

                  Kõik muud äriühingud

                  42,6 %

                  A999

            3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
      4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 4. detsember 2017

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

         (2)  Nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1631/2005 Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta (ELT L 261, 7.10.2005, lk 1).

         (3)  Nõukogu 27. septembri 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 855/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1631/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes (ELT L 254, 29.9.2010, lk 1).

         (4)  Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1389/2011, millega kehtestatakse pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 346, 30.12.2011, lk 6).

         (5)  Komisjoni 23. mai 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 569/2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1389/2011 ja kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 157, 27.5.2014, lk 80).

         (6)  Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd.

         (7)  Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd.

         (8)  Komisjoni 9. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/392, millega lõpetatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, taaskehtestatakse eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja tühistatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 65, 10.3.2015, lk 18).

         (9)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 117, 2.4.2016, lk 9).

         (10)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). See määrus tunnistati kehtetuks ja asendati alusmäärusega.

         (11)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 476, 20.12.2016, lk 6).

         (12)  Kolmas liidu tootja esitas küsimustikule vaid osalised vastused.

         (13)  Pärast algatamist jättis komisjon ühe tootja liidu tootmisharu määratlusest välja (vt punkt D.1, liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlused).

         (14)  Hinnanguliselt vähemalt 10 000 tonni aastas.

         (15)  Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat teavitasid komisjoni, et Jaapanis on ka kolmas trikloroisotsüanuurhappe tootja, Nankai Chemical Co. Ltd.

         (16)  Koostööd teinud Jaapani tootjate väitel müüb Jaapani turul trikloroisotsüanuurhapet ainult Hiina RV. Hiina ekspordiandmebaasi kohaselt müüs Hiina RV läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul Jaapanisse ligikaudu 1 500 tonni trikloroisotsüanuurhapet.

         (17)  Läbivaatamistaotluse kohaselt on tavapärane tollimaks harmoneeritud süsteemi koodi 2933 69 puhul 4,6 % ja koodi 3808 94 puhul 4,9 %.

         (18)  Rakendusmäärus (EL) nr 1389/2011 (ELT L 346, 30.12.2011, lk 6), põhjendus 35).

         (19)

         Allikas: CEFIC (Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu) ja taotlejate turuteave, läbivaatamistaotluse lk 38.

         (20)  Hiina ekspordiandmebaas.

         (21)  Läbivaatamistaotlus, lk 33.

         (22)  Hiina keskmiste ekspordihindade tase oli sihtriigist sõltuvalt väga erinev. Hinnatase oli kõrgeim sellistes sihtriikides nagu USA, Brasiilia, Argentina ja Lõuna-Aafrika (müügikoguse vähenemise järjekorras). Peamised sihtriigid, kus hinnatasemed jäid allapoole liitu suunatud ekspordi hinda, olid (kahanevas järjekorras) Mehhiko, Indoneesia, Tai, India ja Vietnam. Hiina ekspordiandmebaasis on trikloroisotsüanuurhappe kohta üks CN-kood, mis tähendab seda, et puudub teave täpse tootevaliku kohta (tabletid või graanulid/pulber). Sellest hoolimata ei tohiks hinnavõrdluse tulemus olla mõjutatud, arvestades, et Eurostati andmetel moodustasid enamiku Hiina ekspordist liitu graanulid, st vaatlusaluse toote odavam versioon, ning et käesolevas läbivaatamisega seotud uurimises käsitatakse kõiki trikloroisotsüanuurhappe vorme vaatlusaluse tootena.

         (23)  Ercros S.A., Inquide S.A.U. ja 3VSIGMA.

         (24)  Vaatlusalust toodet toodetakse eri vormides, mis kuuluvad kahte põhikategooriasse: esiteks graanulid ja pulbrid ning teiseks tabletid. Tablettide hind on graanulite ja/või pulbrite hinnast kõrgem. See tähendab, et vaatlusaluse toote hind võib erineda sõltuvalt asjaomase tootevaliku koostisest. Teiste sõnadega oleks suurema tablettide osakaaluga tootevalik kallim kui suhteliselt rohkem graanuleid või pulbreid sisaldav tootevalik.

         (25)  Hiina ekspordiandmebaasis on hinnad esitatud FOB-tasemel. Neid kohandati ülespoole, et võtta arvesse nii keskmist veokulu liitu kui ka impordijärgseid kulusid ja määrata kindlaks prognoositud hind liidus mahalaadimisel. Kõnealune prognoos on esitatud eespool põhjenduses 41.

         (26)  Hiina ekspordi CIF-hindu kohandati 6–8 %.

         (*1)  2013. aastal investeeringuid ei tehtud.

         (27)  Määrus (EÜ) nr 1631/2005.

         LISA
         Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                     1)

                     faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht;

                     2)

                     järgmine avaldus:
                     „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] trikloroisotsüanuurhapet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja täpne.
                     Kuupäev ja allkiri“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2227, 30. november 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Makói petrezselyemgyökér“ (KGT))

text:
               5.12.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 319/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2227,
   30. november 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Makói petrezselyemgyökér“ (KGT))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Makói petrezselyemgyökér“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Makói petrezselyemgyökér“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Makói petrezselyemgyökér“ (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. november 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 252, 3.8.2017, lk 14.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).