title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1030/2010, 17. november 2010 , millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               17.11.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 300/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1030/2010,
   17. november 2010,
   millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/2004 (2) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) pärit impordi suhtes kehtestatud tollimaksumäärad ulatusid kuni 22,9 %ni, seega oli tollimaks kuni 184 eurot tonni kohta.

               (2)

               Pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 2167/2005 (3) määrust (EÜ) nr 1467/2004.

         2.   Läbivaatamistaotlus

               (3)

               Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (4) sai komisjon 13. mail 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % liidu PETi kogutoodangust.

               (4)

               Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

               (5)

               Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega otsustas komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seetõttu andis komisjon 18. augustil 2009. aasta algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) (5) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         3.   Paralleelsed menetlused

               (6)

               Tuleb märkida, et 3. septembril 2009 teatas komisjon veel dumpinguvastase menetluse algatamisest (6) kooskõlas algmääruse artikliga 5 ja subsiidiumidevastase menetluse algatamisest (7) kooskõlas nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikliga 10 Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava PETi impordi suhtes.

               (7)

               29. septembril 2010 avaldatud määrusega (EL) nr 857/2010 (9) kehtestas nõukogu Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Samal ajal lõpetas komisjon dumpinguvastase menetluse (10).

         4.   Uurimine

   4.1.   Uurimisperiood

               (8)

               Dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (9)

               Komisjon andis meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada taotluse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, eksportivatele tootjatele ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (10)

               Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

               (11)

               Arvestades liidu tootjate, eksportivate tootjate ja importijate suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (12)

               Küsitud teabe esitas 14 liidu tootjat, kes nõustusid ka valimis osalema. Lähtudes koostööd teinud liidu tootjate esitatud teabest, moodustas komisjon valimi viiest liidu tootjast, kelle müük moodustas 65 % kõikide koostööd teinud liidu tootjate müügist sõltumatutele klientidele liidus.

               (13)

               Kuna küsitud teabe esitas ainult kaks Hiina eksportivat tootjat, ei olnud vaja valimit moodustada.

               (14)

               Küsitud teabe esitas ainult üks importija, kes nõustus ka valimis osalema. Seega sõltumatute importijate puhul ei olnud vaja valimit moodustada.

               (15)

               Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevalt asjaomastele kasutajatele ja tarnijatele ning neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Küsimustik saadeti ka teadaolevatele tootjatele USAs (edaspidi „kavandatud võrdlusriik”).

               (16)

               Küsimustikule esitasid vastused viis valimisse kaasatud liidu tootjat, seitse liidu kasutajat, kolm tooraine tarnijat ja kaks USA tootjat. Lisaks esitasid seitse koostööd teinud liidu tootjat nõutud üldandmed kahju analüüsimiseks. Hiina eksportivatelt tootjatelt küsimustiku vastuseid ei saadud.

               (17)

               Uurimise käigus ei suutnud üks viiest valimisse kaasatud liidu tootjast esitada kogu nõutavad teavet, mistõttu lõplikku valimisse kaasati neli äriühingut, kelle müük moodustas 47 % kõikide koostööd teinud tootjate müügist.

               (18)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad

                                       —

                                       Novapet SA, Hispaania;

                                       —

                                       Equipolymers srl, Itaalia;

                                       —

                                       UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu:

                                       —

                                       UAB Neo Group, Leedu;

                           b)

                              kasutajad liidus

                                       —

                                       Puccetti, Itaalia;

                           c)

                              USA tootjad

                                       —

                                       M&G Polymers USA, LLC, USA;

                                       —

                                       StarPet Inc., USA.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (19)

               Vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises, st Hiinast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.

               (20)

               Läbivaatamise menetluse käigus leidsid kinnitust esialgse uurimise järeldused, et vaatlusalune toode, eksportivate tootjate toodetud ning omamaisel turul või kolmandates riikides müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja müüdud tooted on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seetõttu vaadeldakse kõnealuseid tooteid algmääruse artikli 1 lõikele 4 vastavalt samasuguste toodetena.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (21)

               Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.

               (22)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (23)

               Arvestades, et vaatlusalust toodet ei impordita Hiinast liitu olulistes kogustes, ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi. Seega Hiina ekspordihindade põhjal dumpingut ei arvutatud, vaid keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.

         3.   Impordi areng meetmete tühistamise korral

               (24)

               Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt Eurostatilt saadud ja läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal.

         3.1.   Normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade vaheline seos

               (25)

               Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 võrreldi kolmanda turumajandusriigi omamaiseid müügihindu Hiinast kolmandasse riiki suunatud ekspordi hindadega.

               (26)

               Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

               (27)

               Algatamisteates pakuti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina USAd ja huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma märkused. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses mingeid märkusi või vastuväiteid. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Seetõttu jõuti järeldusele, et USA on sobiv võrdlusriik.

               (28)

               Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tootetüüpide eest makstud või makstavate hindade alusel.

               (29)

               Selle tulemusena määrati normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

               (30)

               Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA mõlema koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. USA mõlema tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

               (31)

               Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

               (32)

               Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

               (33)

               Nagu eespool selgitatud, kuna kõnealust toodet ei impordita märkimisväärses koguses ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, vaadeldi ekspordihinda lähtuvalt Hiina ekspordistatistika kättesaadavatest andmetest Hiinast pärit ekspordi mahu ja väärtuse kohta kolmel tähtsamal eksporditurul (Jaapan, Ukraina, USA), sest see oli algmääruse artikli 18 kohaselt parim kättesaadav teave. Eksport nendele turgudele moodustas ligikaudu 50 % vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordist.

               (34)

               Hiina ekspordistatistika andmetest selgus, et ekspordihind eespool nimetatud kolmandatesse riikidesse oli väiksem kui Hiina puhul kehtestatud normaalväärtus. Uurimisel tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 14–38 %. See osutab liitu suunduva ekspordi dumpingu kordumise tõenäosusele meetmete tühistamise korral.

         3.2.   Vaba tootmisvõimsus

               (35)

               Muu teabe puudumisel tootmise ja tootmisvõimsuse kohta lähtuti analüüsimisel kooskõlas algmääruse artikliga 18 läbivaatamistaotluses esitatud teabest.

               (36)

               Toetudes kättesaadavatele andmetele ning vastupidist tõendavate andmete puudumisel leiti, et Hiina tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati ligikaudu 72 % tootmisvõimsusest. Vaba tootmisvõimsus oli seega märkimisväärne ning ületas 700 000 tonni. Kasutades vaba tootmisvõimsust, suudaks Hiina toodang katta kuni 23 % liidu tarbimisest.

               (37)

               Kuna eelduste kohaselt kasvab Hiina tootmisvõimsus palju kiiremini kui omamaine nõudlus, suunatakse suur osa suurenenud tootmismahust tõenäoliselt ekspordiks.

         4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (38)

               Võttes arvesse, et uurimisaluse toote ekspordihinnad Hiina peamistel eksporditurgudel on väiksemad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks määratud normaalväärtus, ning võttes arvesse vaba tootmisvõimsuse suurenemist, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Hiinast Euroopa Liitu.

               (39)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kordub dumping tõenäoliselt meetmete tühistamise korral.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (40)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet 17 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (41)

               Nendest 17 tootjast 12 tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Selgus, et nende 12 tootja arvele langes põhiosa samasuguse toote kogutoodangust liidus, käesoleval juhul enam kui 80 %. Seepärast moodustavad kõnealused 12 koostööd teinud tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Ülejäänud liidu tootjatele viidatakse edaspidi kui „muudele liidu tootjatele”. Kõnealused muud liidu tootjad ei ole taotlust aktiivselt toetanud ega olnud ka selle vastu.

               (42)

               Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

                           —

                           makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

                           —

                           mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

               (43)

               Tuleb märkida, et ELi polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool ELi territooriumi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Näiteks sulgesid Tergal Fibers (Prantsusmaa), Invista (Saksamaa) ja Artenius (Ühendkuningriik) 2009. aastal polüetüleentereftalaati tootvad tehased ning Indorama võttis üle endised Eastmani tehased Ühendkuningriigis ja Madalmaades.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Liidu tarbimine

               (44)

               Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusel põhinevad hinnangud.

               (45)

               Uurimisaluse toote tarbimine liidus suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %. 2007. aastal kasvas nõudlus 8 %, seejärel vähenes pisut 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal (2 protsendipunkti) ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 5 protsendipunkti.

                  Tabel 1

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           ELi kogutarbimine (tonnides)

                           2 709 400

                           2 936 279

                           2 868 775

                           2 996 698

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              108

                              106

                              111

                              Allikas: küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         2.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

               (46)

               Vaatlusalusel perioodil püsis vaatlusaluse toote ELi suunatud dumpinguhinnaga impordi maht suhteliselt madalal tasemel ning isegi vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli sellise impordi maht 13 483 tonni, mis vastas 0,4 % turuosale. 2006. ja 2008. aasta vahel oli Hiinast pärit impordi hind stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes CIF-hind järsult 897 euroni tonni eest, st 12 protsendipunkti võrreldes 2008. aasta hinnaga.

                  Tabel 2

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

                           16 425

                           20 159

                           18 001

                           13 483

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              123

                              110

                              82

                           Hiinast pärit impordi turuosa

                           0,6 %

                           0,7 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           Impordihind (eurot tonni kohta)

                           1 011

                           1 008

                           1 020

                           897

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              100

                              101

                              89

                              Allikas: Eurostat

         3.   Import muudest kolmandatest riikidest

   a)   Import Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest

               (47)

               Nagu selgitatud eespool põhjenduses 6 jj, toimus käesoleva läbivaatamisega paralleelselt ka dumpingu- ja subsiidiumidevastane menetlus Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit PETi impordi suhtes.

               (48)

               Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 304 202 tonnini, mis vastas 10,2 % turuosale. Kõnealuse impordi hind oli isegi madalam kui Hiinast pärit impordi hind.

                  Tabel 3

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi maht (tonnides)

                           55 939

                           67 067

                           218 248

                           304 202

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              120

                              390

                              544

                           Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit impordi turuosa

                           2,1 %

                           2,3 %

                           7,6 %

                           10,2 %

                           Impordihind (eurot tonni kohta)

                           1 030

                           1 023

                           1 015

                           882

                              Allikas: Eurostat

         b)   Import Korea Vabariigist

               (49)

               Korea Vabariigi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud alates aastast 2000. Kahe Korea äriühingu suhtes kohaldatakse nullmääraga dumpinguvastast tollimaksu ning uurimise käigus selgus, et Korea Vabariigist pärit impordi maht on jätkuvalt suur ja vaatlusalusel perioodil kasvas see märkimisväärselt. Koreast pärit import suurenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 150 % ning selle turuosa kasvas 3,5 %-lt 2006. aastal 7,7 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  Tabel 4

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõuna-Koreast pärit impordi maht (tonnides)

                           94 023

                           130 994

                           177 341

                           231 107

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              139

                              189

                              246

                           Lõuna-Koreast pärit impordi turuosa

                           3,5 %

                           4,5 %

                           6,2 %

                           7,7 %

                           Impordihind (eurot tonni kohta)

                           1 084

                           1 071

                           1 063

                           914

                              Allikas: Eurostat

               (50)

               Koreast pärit impordi keskmine hind jäi üldiselt liidu tootjate keskmistest hindadest veidi allapoole. Samas oli Koreast pärit impordi hind kõrgem kui Hiinast pärit impordi keskmine hind.

         c)   Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit import

               (51)

               Muudest eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil pisut ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 428 396 tonnini, mis vastas 14,3 % turuosale. Kõnealuse impordi hind on suhteliselt kõrge, see on kõrgem kui Hiinast või paralleelse uurimisega hõlmatud riikidest pärit impordi hind ning samuti kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind.

                  Tabel 5

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

                           337 036

                           407 253

                           344 626

                           428 396

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              121

                              102

                              127

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

                           12,4 %

                           13,9 %

                           12,0 %

                           14,3 %

                           Impordihind (eurot tonni kohta)

                           1 159

                           1 127

                           1 135

                           978

                              Allikas: Eurostat

               (52)

               Eeltoodust võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (53)

               Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.

         4.1.   Makromajanduslikud elemendid

   a)   Toodang

               (54)

               2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes liidu tootmine 4 %. Täpsemalt, 2007. aastal suurenes see 5 % ulatudes ligikaudu 2 570 000 tonnini, seejärel vähenes 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga järsult 10 protsendipunkti ning suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 protsendipunkti, jõudes ligikaudu 2 300 000 tonnini.

                  Tabel 6

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmine (tonnides)

                           2 439 838

                           2 570 198

                           2 327 169

                           2 338 577

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              105

                              95

                              96

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

               (55)

               Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Täpsemalt suurenes see 2007. aastal 1 %, kasvas 2008. aastal veel 5 protsendipunkti ning lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 9 protsendipunkti.

                  Tabel 7

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           2 954 089

                           2 971 034

                           3 118 060

                           3 385 738

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              101

                              106

                              115

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste

                           83 %

                           87 %

                           75 %

                           69 %

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              105

                              90

                              84

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

               (56)

               Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2006. aastal 83 %, 2007. aastal suurenes see 87 %ni, kuid langes 2008. aastal 75 %-le ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõigest 69 %. Rakendusastme vähenemine 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab tootmise vähenemist ja tootmisvõimsuse suurenemist kõnealusel perioodil.

         c)   Müügimaht

               (57)

               Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes pisut vaatlusalusel perioodil. 2007. aastal suurenes müük 5 %, kuid järgneval aastal langes see veidi allapoole 2006. aasta taset ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli müük 3 % väiksem kui 2006. aastal, seega 2 100 000 tonni. Võttes arvesse varude piiratust, kajastab müügi areng hästi tootmise arengut.

                  Tabel 8

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müük ELis (tonnides)

                           2 202 265

                           2 318 567

                           2 171 203

                           2 133 787

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              105

                              99

                              97

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         d)   Turuosa

               (58)

               Vaatlusalusel perioodil kaotasid liidu tootjad 10 protsendipunkti turuosast, mis vähenes 85 %-lt 2006. aastal 75 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealune turuosa kaotus kajastab asjaolu, et tarbimise suurenemisest hoolimata vähenes liidu tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil 3 %. Tuleb märkida, et selline langustendents oli jälgitav ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul.

                  Tabel 9

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootjate turuosa

                           84,9 %

                           83,2 %

                           79,8 %

                           75,1 %

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              98

                              94

                              88

                              Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

         e)   Kasv

               (59)

               2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine suurenes 11 %, vähenes liidu tootjate müügimaht liidu turul 3 % ja liidu tootjate turuosa langes 10 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

         f)   Tööhõive

               (60)

               2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootjate tööhõive tase 15 %. 2006. aastal oli töötajaid 2 400, 2007. aastaks langes see arv 2 100-ni (langus seega 13 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Töötajate arvu vähenemine 2007. aastal kajastab mitme liidu tootja ümberkorraldusmeetmeid.

                  Tabel 10

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tööhõive (isikut)

                           2 410

                           2 100

                           2 060

                           2 057

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              87

                              85

                              85

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         g)   Tootlikkus

               (61)

               Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootjate tõhususe kasvu. See oli eelkõige nähtav 2007. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 21 % võrra kõrgem kui 2006. aastal.

                  Tabel 11

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

                           1 013

                           1 224

                           1 130

                           1 137

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              121

                              112

                              112

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

               (62)

               Liidu tootjate aastane keskmine müügihind liidu turul sõltumatutele klientidele püsis 2006. ja 2008. aasta vahel stabiilsena tasemel 1 100 eurot tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes keskmine aastane müügihind 12 % ja oli 977 eurot tonni kohta. Keskmine aastane müügihind ei kajasta polüetüleentereftalaadi hinna kõikumist kuu ega päeva lõikes Euroopa (ja maailma-) turul, kuid see kajastab piisaval määral vaatlusaluse perioodi suundumusi. Polüetüleentereftalaadi müügihinna muutused kajastavad tavaliselt selle peamiste toormaterjalide (puhas tereftaalhape (PTA) ja monoetüleenglükool (MEG)) hindade liikumist, kuna need ained moodustavad kuni 80 % polüetüleentereftalaadiga seotud kogukuludest.

                  Tabel 12

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ühiku hind ELi turul (euro/tonn)

                           1 110

                           1 105

                           1 111

                           977

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              88

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         i)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

               (63)

               Tuletatakse meelde, et Hiinast pärit PETi impordi praeguse väga väikese mahu tõttu dumpingut ei arvutatud. Nagu põhjenduses 39 märgitud, on kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinda ja tootmisvõimsuse ülejääki arvesse võttes tõenäoline, et dumping kordub. Seoses toibumisega varasemast dumpingust on oluline meelde tuletada, et pärast lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes tuli liidu tootmisharul võistelda Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud impordiga, mille suhtes kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks 2010. aasta juunis (11). Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

         4.2.   Mikromajanduslikud elemendid

   a)   Varud

               (64)

               Valimisse kaasatud tootjate lõppvarude tase vähenes 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 22 %. Tuleb märkida, et varud moodustavad vähem kui 5 % aasta toodangust ning seepärast ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

                  Tabel 13

                           Valim

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonni)

                           61 374

                           57 920

                           46 951

                           47 582

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              94

                              77

                              78

                              Allikas: küsimustiku vastused.

         b)   Töötasud

               (65)

               Aastased tööjõukulud kasvasid 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal 11 %, seejärel vähenesid 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 2 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel 9 protsendipunkti, jõudes 2006. aasta tasemele. Kokkuvõttes püsisid tööjõukulud seega stabiilsena.

                  Tabel 14

                           Valim

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Aastased tööjõukulud (eurodes)

                           27 671 771

                           30 818 299

                           30 077 380

                           27 723 396

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              111

                              109

                              100

                              Allikas: küsimustiku vastused.

         c)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

               (66)

               Vaatlusalusel perioodil püsis valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kulutasuvus (väljendatuna protsendina netomüügist) negatiivsena ning langes – 6,9 %-lt – 7,5 %-ni. Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvuse seis paranes 2007. aastal, kui netokahjum moodustas üksnes – 1,5 % netomüügist, kuid kahjum suurenes järsult 2008. aastal ning jõudis – 9,3 %-ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes.

                  Tabel 15

                           Valim

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           ELi müügi kulutasuvus (% netomüügist)

                           –6,9 %

                           –1,5 %

                           –9,3 %

                           –7,5 %

                              Näitaja (2006= – 100)

                              – 100

                              –22

                              – 134

                              – 108

                           Investeeringute tasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

                           –9,6 %

                           –3,1 %

                           -16,8 %

                           -12,3 %

                              Näitaja (2006= – 100)

                              – 100

                              –32

                              – 175

                              – 127

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (67)

               Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kulutasuvuse suundumust. Aastal 2006 oli investeeringutasuvuse tase – 9,6 % ja aastal 2007 suurenes see – 3,1 %-ni. 2008. aastal vähenes see – 16,8 %-ni ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes jälle – 12,3 %-ni. Üldiselt oli investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil püsivalt negatiivne ning vähenes vaatlusalusel perioodil 2,7 protsendipunkti.

         d)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

               (68)

               Äritegevuse puhaskäive oli 2006. aastal negatiivne (– 18,5 miljonit eurot). Olukord paranes märkimisväärselt 2007. aastal, kui käive oli positiivne (19,5 miljonit eurot), kuid halvenes järsult 2008. aastal (– 42 miljonit eurot), enne kui jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 11 miljoni euroni. Kokkuvõttes rahakäive vaatlusalusel perioodil suurenes, kuid jäi siiski negatiivseks.

               (69)

               Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks ilmnenud raskusi kapitali kaasamisega, peamiselt on see seotud asjaoluga, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

                  Tabel 16

                           Valim

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Rahavoog (eurodes)

                           –18 453 130

                           19 478 426

                           –42 321 103

                           –11 038 129

                              Indeks (2006 = 100)

                              – 100

                              206

                              – 229

                              –60

                              Allikas: küsimustiku vastused.

         e)   Investeeringud

               (70)

               Ajavahemikul 2006–2007 vähenesid valimisse kaasatud äriühingute aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 34 %, ajavahemikul 2007–2008 veel 59 protsendipunkti ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2008. aastaga veel pisut. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 96 % võrra. Sellist järsku investeeringute vähenemist võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2006. ja 2007. aastal soetati uued tootmisliinid, mille abil loodeti suurendada tootmisvõimsust.

                  Tabel 17

                           Valim

                           2006

                           2007

                           2008

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Netoinvesteeringud (eurodes)

                           98 398 284

                           64 607 801

                           6 537 577

                           4 298 208

                              Indeks (2006 = 100)

                              100

                              66

                              7

                              4

                              Allikas: küsimustiku vastused.

               (71)

               Investeeringute madal tase 2008. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on ilmselt seotud liidu tootmisharu praeguse ebakindla rahalise olukorraga.

         5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (72)

               Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine ei olnud iseenesest märkimisväärne, kuid tuleb tähele panna, et kuigi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal nõudlus kasvas, vähenes liidu tootjate turuosa 10 protsendipunkti, jõudes 75 % tasemele.

               (73)

               Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad, et valimisse kaasatud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Kulutasuvus ja investeeringutasuvus püsisid negatiivsena ning kokkuvõttes langesid veelgi 2006. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Vaatamata üldisele positiivsele arengule, jäi ka rahavoog läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.

               (74)

               Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.

         F.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete tühistamise korral

               (75)

               Nagu märgitud põhjenduses 38, on Hiina eksportivatel tootjatel märkimisväärselt palju vaba tootmisvõimsust ja kindel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu.

               (76)

               Hiinast pärit PETi CIF-hind kolmandates riikides oli väiksem kui liidu tootmisharu keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb märkida, et erinevus ei olnud suur ning võttes arvesse, et kõnealuse impordi suhtes kohaldatakse kokkuleppelist tollimaksumäära ja teatavaid impordijärgseid makse, ei oleks see põhjustanud liidu tootmisharu hindade allalöömist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tuleb siiski rõhutada, et põhjenduses 6 nimetatud paralleelselt toimunud subsiidiumidevastase menetluse käigus selgus, et Iraanist, Pakistanist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit subsideeritud import surus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu hinna märkimisväärselt alla. Asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ei toimunud, ei tähenda, et Hiinast pärit import ei kahjustaks tootmisharu hinnataset.

               (77)

               Hiinast pärit impordi praeguse hinna võrdlemisel mittekahjustava hinnatasemega selgub, et Hiinast pärit impordi hind oleks liidu tootmisharu (mittekahjustavast) turuhinnast madalam. Seega juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks Hiinast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine liidu tootmisharule veelgi tugevamat survet ning põhjustaks kahju.

               (78)

               Võttes arvesse Hiina PETi tootjate vaba tootmisvõimsust ning asjaolu, et Hiina eksportijad soovivad tõenäoliselt tagasi saada oma kaotatud turuosa, kaasneks meetmete tühistamisega ilmselt ekspordihinna langus. See tugevdaks hinnasurvet ning mõjutaks ilmselt negatiivselt ühenduse juba niigi ebakindla ja kahju kannatava tootmisharu olukorda.

               (79)

               Kuigi impordi piiratud mahu tõttu vaatlusalusel perioodil mõjutas Hiinast pärit import liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda vaid vähesel määral, siis pärast meetmete tühistamist muutub olukord tõenäoliselt täielikult. Kui meetmed tühistataks ning liidu tootmisharu peaks vastu seisma Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenevale mahule, halveneks tootmisharu juba niigi nõrk rahaline olukord ning kahju suureneks veelgi.

         2.   Järeldus kahju jätkumise/kordumise kohta

               (80)

               Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.

         G.   LIIDU HUVID

               (81)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks.

               (82)

               Tuletatakse meelde, et esialgsel uurimisel leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on läbivaatamine, mistõttu analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, on seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (83)

               Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole praegusel juhul liidu huvides.

         1.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

               (84)

               Asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võimaldab liidu tootmisharul saavutada mõistliku kasumlikkuse taseme ning vältida liidu tootmisharu turult välja tõrjumist Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu märkimisväärse suurenemise korral. On olemas suur tõenäosus märkimisväärse ulatusega kahjustava dumpingu tekkeks, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamine jätkuks.

               (85)

               Seega saab teha järelduse, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks selgelt liidu tootmisharu ja liidu muude tootjate huvides.

         2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

               (86)

               Nagu eespool märgitud, esitas valimi moodustamisel mõningat teavet vaid üks importija. Kõnealune importija oli kindlalt vastu igasugusele meetmete säilitamisele, kuigi ta ise Hiinast ei importinud. Seega jõuti järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine Hiinast pärit impordi suhtes ei mõjuta märkimisväärselt kõnealuse importija tegevust.

               (87)

               Ükski teine importija olulist teavet ei esitanud. Arvestades seda, et jätkus import muudest riikidest, mille suhtes kehtivad praegu dumpinguvastased tollimaksud, ning ka riikidest, mille suhtes mingeid dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata (nt Omaan, USA, Brasiilia), jõuti järeldusele, et importijad saavad jätkata hankimist alternatiivsetest tarneallikatest.

               (88)

               Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutavad märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta liidu importijaid olulisel määral.

         3.   Liidu toorainetarnijate huvid

               (89)

               Kolm toorainetarnijat (kaks PTA tarnijat ja üks MEGi tarnija) tegi uurimise käigus koostööd ning esitas küsimustiku vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Nende Euroopas asuvates ettevõtetes töötas ligikaudu 700 töötajat, kes olid seotud PTA/MEGi tootmisega.

               (90)

               Koostööd teinud PTA tootjad esindavad ligikaudu 50 % valimisse kuulunud liidu tootjate PTA ostudest. PTA tootjad sõltuvad suurel määral polüetüleentereftalaadi tootjatest, kes on nende peamised kliendid. Polüetüleentereftalaadi madalad hinnad toovad kaasa ka PTA hinna alanemise ning väiksemad marginaalid PTA tootjate jaoks. Seepärast jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine polüetüleentereftalaadi dumpinguhinnaga impordi suhtes oleks PTA tootjatele kasulik.

               (91)

               Koostööd teinud MEGi tarnija puhul moodustab MEG vähem kui 10 % tema kogukäibest. Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi tootmine ei ole MEGi ainus ega ka peamine kasutusvõimalus ja MEGi tootjad sõltuvad seega veelgi vähem olukorrast polüetüleentereftalaadi tootmisel. Sellest hoolimata võivad raskused polüetüleentereftalaadi tootmises avaldada MEGi tarnijatele piiratud mõju vähemalt lühikese või keskpika ajavahemiku jooksul.

               (92)

               Eespool öeldut arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks toorainetarnijate huvides.

         4.   Kasutajate huvid

               (93)

               Käesoleva menetlusega hõlmatud polüetüleentereftalaati (mille viskoossuskoefitsient on vähemalt 78 ml/g, nn pudeli tüüp) kasutatakse peamiselt vee- ja muude jookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (tahke toidu ja pesuvahendite pakendid) ja plaatide tootmiseks areneb, kuid on veel suhteliselt piiratud. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.

               (94)

               Villijad täidavad polüetüleentereftalaatpudelid vee ja/või muude jookidega. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaati oma pudelite jaoks („hard tolling”).

               (95)

               Seega saab eristada kaht kasutajate rühma:

                           —

                           töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes ostavad polüetüleentereftalaadi otse tootjatelt, töötlevad selle eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad edasi täiendavaks töötlemiseks (või villimiseks), ja

                           —

                           villijad, kes ostavad polüetüleentereftalaati oma alltöövõtjale pudelivalmistajale/töötlejale („hard tolling”) või lepivad kokku hinna, millega alltöövõtja töötleja ja/või pudelivalmistaja ostab polüetüleentereftalaati („soft tolling”).

               (96)

               Käesoleva uurimise käigus võeti ühendust rohkem kui 70 kasutajaga, kuid ainult seitse neist (töötlejad ja villijad) otsustasid teha koostööd ja täita küsimustikud.

               (97)

               Selgus, et koostööd teinud kasutajad importisid asjaomasest riigist PETi vaid tühises koguses ning hankisid seda enamasti liidu tootjatelt ja/või muudest riikidest.

               (98)

               Võttes arvesse, et alternatiivsed tarneallikad jäävad ka edaspidi alles ning kasutajad importisid vaatlusalust toodet Hiinast praegu vaid väga väikeses mahus, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes ei avalda liidu kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.

               (99)

               Pärast põhiliste asjaolude ning kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal kavatseti esitada soovitus säilitada kehtivad meetmed, esitasid mõned huvitatud isikud, eelkõige kasutajad, oma märkused.

               (100)

               Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad nõustusid põhimõtteliselt uurimistulemustega, eelkõige liidu huvisid käsitlevate järeldustega.

               (101)

               Teiselt poolt väljendasid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühendus oma tugevat vastuseisu kehtivate dumpinguvastaste meetmete taaskehtestamisele, väites, et komisjoni uurimistulemustes, mis käsitlesid liidu huvisid, on tõsiseid puudusi ja ebatäpsusi; samas ei esitanud nad mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet.

               (102)

               Võttes arvesse tõendite puudumist komisjoni uurimistulemuste väidetavate ebatäpsuste kohta, lükatakse need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.

               (103)

               Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist väljendas ka koostööd teinud importija oma tugevat vastuseisu meetmete taaskehtestamisele.

               (104)

               Huvitatud isik väitis, et komisjon ei võtnud PETi kasutavate tootmisharude huve nõuetekohaselt arvesse ning väidetavalt kahjustab võimalik PETi hinna tõus kasutajaid, kes ei saa suurenevaid kulusid edasi kanda.

               (105)

               Tuleb märkida, et see huvitatud isik ei suutnud selgitada, kuidas ja millises ulatuses võiks juba kehtivate meetmete säilitamine põhjustada PETi hinna tõusu liidu turul.

               (106)

               Lisaks märgitakse, et kasutajate võrdlemisi vähese koostöö tõttu käesoleva uurimise käigus puudub teave selle kohta, et meetmete pikendamisel oleks kasutajatele ebaproportsionaalne mõju.

               (107)

               Lähtudes olemasolevast teabest, jõuti seega järeldusele, et meetmete säilitamisel puudub ebaproportsionaalne negatiivne mõju PETi hinnale ELis ning seega lükatakse tagasi importija väide negatiivse mõju kohta tarbijatele.

               (108)

               Sama huvitatud isik väitis, et komisjon ei uurinud kehtivate meetmete säilitamise mõju PETi kasutavale pakendamistööstusele ning et liidu huvi käsitlev analüüs on seega puudulik ja ebatäpne.

               (109)

               Vastuseks märgitakse, et pärast läbivaatamise algatamist esitas vajalikud andmed ainult seitse kasutajat ning käesoleva menetluse käigus kättesaadav teave ei võimaldanud analüüsida liidu kõnealuse kasutajarühma huve.

               (110)

               Nagu eespool põhjendustes 101 ja 102 märgiti, ei olnud pakendamisettevõtete poolt pärast uurimistulemuste teatavakstegemist esitatud märkused põhjendatud ning neid ei saanud kasutada põhjalikuma analüüsi koostamiseks pakendamistööstuse kohta.

         5.   Järeldus ELi huvide kohta

               (111)

               Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (112)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Esildisi ja märkusi võeti vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse.

               (113)

               Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad eritollimaksudes.

               (114)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse ainult nimetatud äriühingute, seega mainitud konkreetsete juriidiliste isikute poolt toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole artikli 1 lõikes 2 konkreetselt nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (115)

               Taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO-standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ja mis kuulub praegu CN-koodi 39076020 alla.
   2.   Dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Riik

               Äriühing

               Dumpingu-vastane tollimaks
               (eurot tonni kohta)

               TARICi lisakood

               Hiina

               Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd

               184

               A505

               Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd

               0

               A506

               Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd

               157

               A507

               Far Eastern Industries Shanghai Ltd

               22

               A508

               Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai

               184

               A509

               Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd

               45

               A510

               Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

               184

               A511

               Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

               184

               A512

               Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

               151

               A513

               Kõik muud äriühingud

               184

               A999

         3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (13) artiklile 145, vähendatakse lõike 2 kohaselt arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.
   4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. november 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. REYNDERS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 271, 19.8.2004, lk 1.

      (3)  ELT L 345, 28.12.2005, lk 11.

      (4)  ELT C 5, 10.1.2009, lk 3.

      (5)  ELT C 194, 18.8.2009, lk 9.

      (6)  ELT C 208, 3.9.2009, lk 12.

      (7)  ELT C 208, 3.9.2009, lk 7.

      (8)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (9)  ELT L 254, 29.9.2010, lk 10.

      (10)  ELT L 254, 29.9.2010, lk 40.

      (11)  ELT L 134, 1.6.2010, lk 25.

      (12)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, NERV-105, B-1049 Brüssel.

      (13)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 21/2014, 10. jaanuar 2014 , millega 210. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

text:
               11.1.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 8/22

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 21/2014,
   10. jaanuar 2014,
   millega 210. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               2. jaanuaril 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kaks isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 6. jaanuaril 2014 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisaks kõrvaldada kaks üksust kõnealusest loetelust.

               (3)

               Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. jaanuar 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse direktor

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

                  (1)

                  Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all jäetakse välja järgmised kanded:

                              (a)

                                 „International Islamic Relief Organisation, Filipiinide filiaalid (teiste nimedega a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organisation, c) Islamic Relief Organisation, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organisation, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organisation, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al- Igatha, l) Hayat Al-'Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Aadress: a) International Islamic Relief Organisation, Philippines Office, 201 Heart Tower Building; 108 Valero Street; Salcedo Village, Makati City; Manila, Filipiinid; b) Zamboanga City, Filipiinid; c) Tawi Tawi, Filipiinid; d) Marawi City, Filipiinid; e) Basilan, Filipiinid; f) Cotabato City, Filipiinid. Muu teave: a) seotud rühmitustega Abu Sayyaf Group ja Jemaah Islamiyah; b) kõik filiaalid suleti 2006. aastal, aga IIRO Manila filiaal Filipiinidel alustas 2009. aasta alguses uuesti tegevust. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 4.8.2006.”

                              (b)

                                 „International Islamic Relief Organization, Indoneesia filiaal (teiste nimedega a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organization, c) Islamic Relief Organization, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organization, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organization, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al- Igatha, l) Hayat Al-'Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Aadress: a) International Islamic Relief Organization, Indonesia Office; Jalan Raya Cipinang Jaya No. 90; Ida-Jakarta, 13410, Indoneesia; b) P.O. Box 3654; Jakarta 54021, Indoneesia; c) 8 Jalan Tarnan Simanjuntak Barat, Cipinang Cempedak Jakarta Timur 13340 Indoneesia. Muu teave: seotud rühmitusega Jemaah Islamiyah ja organisatsiooni International Islamic Relief Organization filiaalidega Filipiinidel. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.11.2006.”

                  (2)

                  Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:

                              (a)

                                 „Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia (teise nimega Abu Salim) Aadress: Via Val Bavona 1, Milano, Itaalia. Sünniaeg: 11.5.1966. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L289032 (Tuneesia pass, välja antud 22.8.2001, kaotab kehtivuse 21.8.2006). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”

                              (b)

                                 „Atilla Selek (teise nimega Muaz). Sünniaeg: 28.2.1985. Sünnikoht: Ulm, Saksamaa. Riiklik isikukood: L1562682 (Saksamaal Freiburgi linna välismaalaste ameti poolt välja antud isikutunnistus). Aadress: Kurwaldweg 1, 75365 Calw, Saksamaa. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 18.6.2009.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2255, 2. detsember 2015, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               5.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 321/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2255,
   2. detsember 2015,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Lapiku silindri kujuline toode (nn „minivibromootor”, coin vibration motor) läbimõõduga 9 mm ja paksusega 4 mm, sisseehitatud alalisvoolumootoriga pingele 4 V ja võimsusega 1 W.
                  Toode on kavandatud kasutamiseks tahvelarvutites, mobiiltelefonides jne, et luua vibratsiooniefekt. Efekt tuleneb mootori võllile kinnitatud asümmeetrilise massi pöörlemisest.
                  Paigaldamiseks on toote ühel küljel isekleepuv lint.
                  Vt pilti (1).

                  8479 89 97

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8479, 8479 89 ja 8479 89 97 sõnastusega.
                  Kuna toote otstarve on tekitada vibratsioon, ei või seda klassifitseerida rubriiki 8501 kuuluvaks elektrimootoriks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8501, II rühm, punkti 8 alapunkt b).
                  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8479 89 97 alla, kui muu mujal nimetamata eriotstarbeline seade ning mehhanism.

         (1)  Pilt on üksnes illustratsiooniks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 702/2013, 22. juuli 2013 , üleminekumeetmete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamiseks seoses ametlikke Trichinella analüüse tegevate ametlike laborite akrediteerimisega ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1162/2009 muutmise kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               24.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 199/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 702/2013,
   22. juuli 2013,
   üleminekumeetmete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamiseks seoses ametlikke Trichinella analüüse tegevate ametlike laborite akrediteerimisega ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1162/2009 muutmise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 63 lõike 1 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on ette nähtud ametlike kontrollide eeskirjadesse ja menetlustesse tehtavad olulised muudatused. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Mitme kõnealuse eeskirja ja menetluse kohaldamine kohe alates sellest kuupäevast oleks siiski teatavatel juhtudel tekitanud praktilist laadi probleeme.

               (2)

               Määruses (EÜ) nr 882/2004 on nõutud, et ametlike kontrollide käigus võetud proove analüüsivad laborid oleksid akrediteeritud kooskõlas teatavate nimetatud määruses osutatud Euroopa standarditega. Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1162/2009, millega nähakse ette üleminekumeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks, (2) on sätestatud teatavad üleminekumeetmed, sealhulgas kõnealusest nõudest laboritele tehtav erand, et sujuvalt üle minna uute eeskirjade ja menetluste täiemahulisele rakendamisele. Määrust (EÜ) nr 1162/2009 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

               (3)

               Komisjon esitas 28. juulil 2009. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande „Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta hügieenimääruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004 rakendamisel omandatud kogemuste kohta”, (3) mille eesmärk on esitada faktidena kõigi huvitatud osaliste poolt hügieenipaketi määruste rakendamisel 2006., 2007. ja 2008. aastal saadud kogemused, sealhulgas ettetulnud raskused (edaspidi „aruanne”).

               (4)

               Aruanne sisaldab üleminekumeetmetega, sealhulgas määrusega (EÜ) nr 882/2004 ette nähtud üleminekumeetmetega seotud kogemusi. Aruandes märgitakse, et esineb ikka veel raskusi seoses tapamajades asuvate laborite akrediteerimisega.

               (5)

               Nende raskuste käsitlemiseks tuleb määrus (EÜ) nr 882/2004 läbi vaadata. Seega algatati kohe pärast aruande avaldamist kõnealuse läbivaatamisega kaasnev mõju hindamine.

               (6)

               6. mail 2013 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjade kohaldamine (4). Kõnealuse ettepanekuga nähakse ette määruse (EÜ) nr 882/2004 kehtetuks tunnistamine ja võimalik erand selliste ametlike laborite akrediteerimisest, mille ainus tegevus on Trichinella olemasolu kindlakstegemine lihas.

               (7)

               Peale selle on kogemused näidanud, et ametlikke Trichinella analüüse tegevad laborid, mille asukoht on tapamajades või ulukiliha töötlemise ettevõtetes, vajavad lõpliku akrediteeringu saamiseks veel aega, sest akrediteerimine on väga keerukas ja töömahukas. Seega tuleks käesoleva määrusega ette näha täiendavad üleminekumeetmed, kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt.

               (8)

               Seega tuleks sätestada uus üleminekuperiood, mille jooksul tuleks jätkata määrusega (EÜ) nr 1162/2009 praegu ette nähtud üleminekumeetmete kohaldamist. Seega tuleks määrus (EÜ) nr 1162/2009 selguse huvides kehtetuks tunnistada.

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise üleminekumeetmed, mille kohaselt sätestatakse üleminekuperioodiks ajavahemik 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016.
   Artikkel 2
   Erandina määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 12 lõikest 2 võib pädev asutus määrata labori, mis teeb ametlikke Trichinella analüüse ning mille asukoht on tapamajas või ulukiliha töötlemise ettevõttes, tingimusel, et kõnealune punktis a osutatud Euroopa standardite kohaselt akrediteerimata labor:

               a)

               tõestab, et on alustanud vajalikku akrediteerimismenetlust vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 12 lõike 2 punktile a;

               b)

               esitab pädevale asutusele rahuldavad tagatised selle kohta, et on olemas ametlike kontrollide jaoks proovidega tehtavate analüüside kvaliteedikontrolli kavad.

         Seda üleminekumeedet kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 31. detsembriks aruanded kõnealuste määratud laborite akrediteerimismenetluste kohta.
   Artikkel 3
   Määruse (EÜ) nr 1162/2009 IV peatükk jäetakse välja.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   See kehtib 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. juuli 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 10.

      (3)  KOM(2009) 403 (lõplik).

      (4)  COM(2013) 265 (final).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 247/2013, 19. märts 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               20.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 77/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 247/2013,
   19. märts 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. märts 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  73,8

                  TN

                  97,8

                  TR

                  121,1

                  ZZ

                  97,6

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  152,2

                  TR

                  139,5

                  ZZ

                  161,9

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  42,0

                  TR

                  90,4

                  ZZ

                  66,2

                  0805 10 20

                  EG

                  61,2

                  IL

                  69,8

                  MA

                  62,8

                  TN

                  55,9

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  64,1

                  0805 50 10

                  TR

                  78,4

                  ZZ

                  78,4

                  0808 10 80

                  AR

                  116,0

                  BR

                  97,9

                  CL

                  134,3

                  CN

                  76,4

                  MK

                  32,3

                  US

                  184,9

                  ZA

                  115,3

                  ZZ

                  108,2

                  0808 30 90

                  AR

                  113,5

                  CL

                  155,7

                  CN

                  84,8

                  TR

                  168,0

                  US

                  194,3

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  136,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 989/2011, 4. oktoober 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.10.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 260/17

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 989/2011,
   4. oktoober 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 5. oktoobril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. oktoober 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  BR

                  31,9

                  MK

                  48,8

                  ZZ

                  40,4

                  0707 00 05

                  EG

                  98,1

                  MK

                  44,0

                  TR

                  111,6

                  ZZ

                  84,6

                  0709 90 70

                  TR

                  106,9

                  ZZ

                  106,9

                  0805 50 10

                  AR

                  67,2

                  BR

                  41,3

                  CL

                  80,9

                  TR

                  63,8

                  UY

                  68,8

                  ZA

                  76,7

                  ZZ

                  66,5

                  0806 10 10

                  CL

                  79,6

                  EG

                  65,0

                  MK

                  82,2

                  TR

                  106,6

                  ZA

                  60,7

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  CL

                  90,0

                  CN

                  82,6

                  NZ

                  114,0

                  US

                  114,5

                  ZA

                  80,2

                  ZZ

                  96,3

                  0808 20 50

                  CN

                  91,8

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  99,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 382/2013, 25. aprill 2013 , milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2013. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

text:
               26.4.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 116/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 382/2013,
   25. aprill 2013,
   milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2013. aasta aprilli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

               (2)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvootide teine alaperiood on aprill.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2013. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4130 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kindlaks kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

               (4)

               Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2013. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128 ja 09.4129 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid.

               (5)

               Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130.

               (6)

               Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbriga 09.4130 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2013. aasta aprilli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.
   2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. aprill 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 6.

      LISA

         Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2013. aasta aprilli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

      Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

                  Päritolu

                  Jrk-nr

                  2013. aasta aprilli alaperioodi jaotuskoefitsient

                  2013. aasta juuli alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

                  Ameerika Ühendriigid

                  09.4127

                      (1)

                  28 624 542

                  Tai

                  09.4128

                      (1)

                  8 932 004

                  Austraalia

                  09.4129

                      (1)

                  997 500

                  Muud riigid

                  09.4130

                  0,910411 %

                  0

         (1)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1733, 28. september 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt suhkrusektoris avatud tariifikvootide raames ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

text:
               29.9.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 252/40

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1733,
   28. september 2015,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt suhkrusektoris avatud tariifikvootide raames ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes, ja peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 891/2009 (2) avati aastased tariifikvoodid suhkrusektori toodete impordiks.

               (2)

               Ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1.–31. oktoobrini 2015 ületavad järjekorranumbrite 09.4320 ja 09.4321 jaoks ette nähtud koguse. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. Uute taotluste esitamine kõnealuste järjekorranumbrite kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada.

               (3)

               Ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1.–31. oktoobrini 2015 on võrdsed järjekorranumbrite 09.4317 ja 09.4319 jaoks ette nähtud kogustega. Uute taotluste esitamine kõnealuste järjekorranumbrite kohta tuleks kvoodi kehtivusaja lõpuni peatada.

               (4)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   2.   Uute impordilitsentsitaotluste esitamine lisas esitatud järjekorranumbrite kohta peatatakse kvoodi kehtivusaja 2015/2016 lõpuni.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. september 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 891/2009, 25. september 2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 254, 26.9.2009, lk 82).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA
      CXL kontsessioonisuhkur
      Kvoodi kehtivusaeg 2015/2016
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015

                  Järjekorranumber

                  Riik

                  Jaotuskoefitsient (%)

                  Uued taotlused

                  09.4317

                  Austraalia

                  —

                  Peatatud

                  09.4318

                  Brasiilia

                  —

                  —

                  09.4319

                  Kuuba

                  —

                  Peatatud

                  09.4320

                  Muud kolmandad riigid

                  6,204204

                  Peatatud

                  09.4321

                  India

                  7,773027

                  Peatatud

      Balkani suhkur
      Kvoodi kehtivusaeg 2015/2016
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015

                  Järjekorranumber

                  Riik

                  Jaotuskoefitsient (%)

                  Uued taotlused

                  09.4324

                  Albaania

                  —

                  —

                  09.4325

                  Bosnia ja Hertsegoviina

                  —

                  —

                  09.4326

                  Serbia

                  —

                  —

                  09.4327

                  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

                  —

                  —

      Erakorraline importsuhkur ja tööstuslik suhkur
      Kvoodi kehtivusaeg 2015/2016
      Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 8.–14. septembrini 2015

                  Järjekorranumber

                  Liik

                  Jaotuskoefitsient (%)

                  Uued taotlused

                  09.4380

                  Erakorraline importsuhkur

                  —

                  —

                  09.4390

                  Tööstuslik suhkur

                  —

                  —