title: Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/1231, 27. august 2020, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artiklites 22 ja 23 sätestatud uuringute tulemusi käsitlevate aastaaruannete vormi ja juhiste ning mitmeaastaste uuringukavade vormi ja praktilise korra kohta

text:
                  28.8.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 280/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1231,
         27. august 2020,
         Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artiklites 22 ja 23 sätestatud uuringute tulemusi käsitlevate aastaaruannete vormi ja juhiste ning mitmeaastaste uuringukavade vormi ja praktilise korra kohta
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 22 lõike 3 teist lõiku ja artikli 23 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) 2016/2031 artiklis 22 on sätestatud liikmesriikide kohustus teha riskipõhiseid uuringuid, et kontrollida liidu karantiinsete taimekahjustajate esinemist ning märke ja sümptomeid selliste taimekahjustajate esinemisest, mille suhtes kohaldatakse artiklis 29 osutatud meetmeid või artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmeid, kõikidel aladel, kus asjaomaseid taimekahjustajaid teadaolevalt varem ei ole esinenud, ning esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele igal aastal nende uuringute tulemused.

                     (2)

                     Samamoodi on määruse (EL) 2016/2031 artiklis 24 sätestatud liikmesriikide kohustus teha igal aastal prioriteetsete taimekahjustajate kohta uuringud vastavalt artikli 22 lõikele 1 ja artikli 22 lõikele 2.

                     (3)

                     Komisjoni taotlusel on Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) töötanud välja taimekahjustajate jälgimise töövahendi, mis sisaldab taimekahjustaja uuringukaarte liidu karantiinsete taimekahjustajate kohta ning erisuuniseid statistiliselt usaldusväärse ja riskipõhise taimekahjustajatega seotud uuringu lähenemisviisi kohta ja konkreetset teavet konkreetsete taimekahjustajatega seotud uuringute kohta. Selle töövahendi eesmärk on abistada liikmesriike uuringute kavandamisel ja tegemisel, et tagada ühtne lähenemisviis kogu liidu territooriumil.

                     (4)

                     Selleks et tagada liikmesriikide uuringutulemuste ühetaoline esitamine, tuleks vastu võtta aastaaruande standardvorm kõigi asjaomaste taimekahjustajate kohta, sealhulgas juhised selle täitmiseks. Kõnealune vorm peaks põhinema määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõikes 2 loetletud elementidel ja määruse (EL) 2016/2031 kohaselt vastu võetud rakendusaktides konkreetsete taimekahjustajate kohta sätestatud kohaldatavatel uuringunõuetel, samuti asjaomastel taimekahjustajate uuringukaartidel ning vajaduse korral toiduohutusameti poolt selle jaoks välja töötatud erisuunistel. Tervikliku lähenemisviisi tagamiseks peaks vorm hõlmama uuringuid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ja määruse (EL) 2016/2031 artiklites 29 ja 30 sätestatud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid sellistel aladel, kus taimekahjustajaid liidus teadaolevalt ei esine.

                     (5)

                     Siiski on mõned taimekahjustajad, mille puhul teatavate määruse (EL) 2016/2031 rakendusaktidega nõutakse statistikapõhiste uuringute tegemist. Teatavate taimekahjustajate puhul võivad liikmesriigid otsustada kasutada statistikapõhist lähenemisviisi. Seepärast on asjakohane kehtestada statistikapõhiste uuringute jaoks konkreetne vorm, sest see sobiks paremini selliste uuringute elementide esitamiseks.

                     (6)

                     Kõnealune mitmeaastaste uuringukavade vorm ja praktiline kord määruse (EL) 2016/2031 artikli 23 lõikes 1 sätestatud elementide kohaldamiseks konkreetsete taimekahjustajatega seotud riskide suhtes peaks põhinema kogemustel, mida liikmesriigid on seni saanud seoses uuringute ülesehitamise, tegemise, aruandluse ja esitamisega, ning toiduohutusameti koostatud taimekahjustaja uuringukaartidel ja vajaduse korral konkreetseid jälgitavaid taimekahjustajaid käsitlevatel suunistel.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Uuringute tulemusi käsitleva aastaaruande vorm ja juhised

               1.   Määruse (EL) 2016/2031 artiklites 22 ja 24 sätestatud taimekahjustajatega seotud uuringute tulemusi käsitlevate, liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate aastaaruannete vorm ja juhised on esitatud käesoleva määruse I lisas.

               2.   Vastavalt lõikes 1 osutatud vormile ja juhistele koosnevad uuringute tulemusi käsitlevad aastaaruanded järgmistest osadest:

                           a)

                           I osa: üldteave uuringute tulemuste kohta;

                           b)

                           II osa: uuringute tulemuste esitamine;

                           c)

                           III osa: uuringute tulemuste kokkuvõte ja taimekahjustajate staatuse ajakohastamine.

            Artikkel 2
            Mitmeaastaste uuringukavade vorm ja praktiline kord elementide kohaldamiseks konkreetsete taimekahjustajatega seotud riskide suhtes

               1.   Mitmeaastaste uuringukavade vorm ja praktiline kord määruse (EL) 2016/2031 artikli 23 lõikes 1 sätestatud elementide kohaldamiseks konkreetsete taimekahjustajatega seotud riskide suhtes on sätestatud II lisas.

               2.   Mitmeaastaste uuringukavade näidisvorm koosneb järgmistest osadest:

                           a)

                           I osa: üldteave;

                           b)

                           II osa: mitmeaastaste uuringukavade näidisvormid.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 27. august 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

            I LISA

               Määruse (EL) 2016/2031 artiklis 22 sätestatud uuringute aastaaruande vorm ja juhised

            I OSA

               Üldteave artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud uuringute tulemuste kohta

            Näidisvorm artikli 1 lõike 2 punktiga a ette nähtud uuringute tulemusi käsitleva üldteabe kohta:
            „Üldteave […]. aasta uuringute tulemuste kohta

                        —

                        Liikmesriik:

                        —

                        Pädev asutus:

                        —

                        Kontaktisik (nimi, töökoht pädevas asutuses, organisatsiooni nimi, telefoninumber ja funktsionaalne e-posti aadress):

                        —

                        Uuringukavas osalevad organisatsioonid, sealhulgas laborid:

                        —

                        Üldsusele kättesaadav tulemuste kokkuvõte (500 – 3000 sõna):

                                    —

                                       asjaomase aasta kava ulatuse lühikirjeldus;

                                    —

                                       uuringutes kasutatud metoodika lühikirjeldus, sealhulgas iga uus või uuenduslik tehnoloogia (kui see on asjakohane);

                                    —

                                    asjaomasel aastal uuritud, määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvate taimekahjustajate koguarv;

                                    —

                                       avastatud ja ametlikult kinnitatud taimekahjustajate arv ning võetud järelmeetmed;

                                    —

                                       asjaomasel aastal saavutatud konkreetsed kava eesmärgid;

                                    —

                                       link rohkem teavet sisaldavale riiklikule veebisaidile (kui see on olemas).“

                  II OSA

               Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud uuringute tulemuste esitamise vorm ja juhised

            Näidisvorm ja juhised artikli 1 lõike 2 punktiga b ette nähtud uuringute tulemuste esitamise kohta.
            1.   Aastaaruande elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine

            1.1.   Näidisvorm

               „[…]. aasta uuringute tulemuste aruanne, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine

                              1. Rühmade kaupa uuritavad taimekahjustajad

                              2. Taimekahjustajad

                              3. Geograafiline asukoht

                              4. Uuringukohad

                              5. Riskipiirkonnad

                              6. Sihtpopulatsiooni ala

                              7. Sihtpopulatsiooni suhtes uuritav ala (%)

                              8. Taimne materjal/kaup

                              9. Taimeliikide loetelu

                              10. Ajastamine

                              11. Uuringu üksikasjad:

                           A) visuaalsete kontrollide arv rühma kohta, kui see on asjakohane
                           B) proovide koguarv
                           C) asümptomaatiliste proovide arv, kui see on asjakohane
                           D) püüniste tüüp (või muu alternatiivne meetod (nt piirdevõrk))
                           E) püüniste arv (või muu alternatiivne meetod)
                           F) püüniskohtade arv (kui see erineb püüniste arvust või alternatiivsest meetodist)
                           G) analüüsi tüüp (nt mikroskoopiline identifitseerimine, PCR, ELISA jne)
                           H) analüüside koguarv
                           I) muud meetmed (nt otsimiskoerad, droonid, helikopterid, teadlikkuse suurendamise kampaaniad jne)
                           J) muude meetmete arv

                              Leiud/puhangud (tuleb siduda teavitussüsteemiga EUROPHYT-Outbreaks)

                              14. Märkused

                              12.
                              Positiivsete tulemuste arv taimekahjustaja kohta

                              13. Rakendusmääruse (EL) 2019/1715 kohaselt teatatud puhangute arv(ud)

                              Kirjeldus

                              Arv

                              A

                              B

                              C

                              D

                              E

                              F

                              G

                              H

                              I

                              J

                              Arv(ud)

                              Kuupäev(ad)

                           1. rühm – loa saanud tootmiskohad

                           Rühm n

                           Taimekahjustaja 1

                           Taimekahjustaja 2

                           Taimekahjustaja 3

                           Taimekahjustaja n

                     “

            1.2.   Juhised näidisvormi täitmiseks
            1. veerg: taimekahjustajate rühmade kaupa andmete esitamine on vabatahtlik, välja arvatud „1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul. Kui see on asjakohane, märkida koos uuritud taimekahjustajate rühm (nt tsitruseliste taimekahjustajad, heitlehiste puude kahjustajad, okaspuude kahjustajad, teraviljakahjustajad, kartulikahjustajad, muud (palun täpsustage)). Juhul kui taimekahjustaja kuulub mitmesse rühma, esitage vastav teave selle taimekahjustaja kohta igas rühmas.
            „1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul märkida selliste taimekahjustajate loetelu, mille kohta uuringud tehti, ja uuringute tulemused, kasutades vajaduse korral rohkem kui ühte rida, et täpsustada veerus 4 „Uuringukohad“ esitatud eri uuringukohti. Selles rühmas esitage andmed iga taimekahjustaja kohta, ilma neid rühma tasandil koondamata. Loa saanud tootmiskohad on sellised tootmiskohad, mille ettevõtjale on pädev asutus andnud loa taimepasside väljaandmiseks.
            2. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul), kasutades iga taimekahjustaja kohta ühte rida.
            3. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSi tasandeid. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta. Samuti on vajaduse korral võimalik kasutada nii mitut rida kui teatatud asukohtade arv.
            4. veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida ainult juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, ning märkida uuritud kohtade arv. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

                        1.

                        Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

                        2.

                        Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

                        3.

                        Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

                  5., 6. ja 7. veerg: vabatahtlik või kui see on kohaldatav taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuete alusel.
            5. veerg: märkida, millised on riskipiirkonnad, mis on identifitseeritud taimekahjustaja(te) bioloogia, peremeestaimede olemasolu, ökoklimaatiliste tingimuste ja riskikohtade alusel.
            6. veerg: märkida sihtpopulatsiooniga hõlmatud ala pindala (ha) liikmesriigis.
            7. veerg: märkida sihtpopulatsiooni suhtes uuritud ala osakaal (uuritud ala/sihtpopulatsiooni ala) (%).
            8. veerg: märkida taimed, viljad, seemned, pinnas, pakkematerjal, puit, masinad, sõidukid, siirutaja, vesi, muu, täpsustada konkreetne juhtum. Tulemused esitatakse eraldi ridadel üksnes juhul, kui taimekahjustajate uuringuid käsitlevates konkreetsetes õiguslikes nõuetes on täpsustatud uuritavate kaupade loetelu.
            9. veerg: märkida uuritud taimeliikide/-perekondade loetelu. Kasutada iga taimeliigi/-perekonna kohta ühte rida ainult juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega.
            10. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta.
            11. veerg: märkida uuringu üksikasjad, võttes arvesse konkreetseid õiguslikke nõudeid iga taimekahjustajaga seotud uuringu kohta. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole asjakohane. Välja arvatud visuaalsete kontrollide arv, mille kohta võib andmeid esitada rühmade kaupa, tuleb kõik muud andmed esitada taimekahjustaja kaupa, välja arvatud juhul, kui veerus 14 („Märkused“) on esitatud põhjendus andmete esitamiseks rühmade kaupa. Kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, kasutage eri ridu (nt eri liiki analüüsidest ja nende arvust teatamiseks).
            12. veerg: märkida positiivsete tulemuste arv taimekahjustaja kaupa. See arv võib erineda haiguspuhangute arvust, kui ühe haiguspuhangu teatega on hõlmatud mitut positiivset tulemust.
            13. veerg: märkida uuringu toimumise aasta haiguspuhangute teated.
            14. veerg: lisada kogu muu teave, mida peate asjakohaseks, ja vajaduse korral teave positiivsete leidudega asümptomaatiliste taimede uuringute tulemuste kohta.
            2.   Iga-aastaste statistikapõhiste uuringute tulemuste aastaaruande elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid aladel, kus taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine; kohaldatakse juhul, kui tehakse statistikapõhiseid uuringuid

            2.1.   Näidisvorm

               „Aruanne iga-aastaste statistikapõhiste uuringute tulemuste kohta seoses teatavate liidu karantiinsete taimekahjustajate ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt [... aastal] võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvate teatavate taimekahjustajatega (vabatahtlik, välja arvatud juhul, kui seda on õigusaktidega konkreetselt nõutud ning selle kasutamisega asendatakse näidisvormi 1.1 kasutamine)

                           1. Taimekahjustaja

                           2. Geograafiline asukoht

                           3. Uuringukohad

                           4. Ajastamine

                              A. Uuringu määratlus (RiBESS+ sisendparameetrid)

                              B. Proovivõtu tõhusus

                              C. Uuringutulemused

                           22. Märkused

                           5. Sihtpopulatsioon

                           6. Epidemioloogilised üksused

                           7. Avastamismeetodid

                           8. Proovivõtu tõhusus

                           9. Meetodi tundlikkus

                           10. Riskitegurid (tegevused, asukohad ja alad)

                           11. Kontrollitud epidemioloogiliste üksuste arv

                           12. Visuaalsete kontrollide arv

                           13. Proovide arv

                           14. Püüniste arv

                           15. Püüniskohtade arv

                           16. Analüüside arv

                           17. Muude meetmete arv

                           18. Tulemused

                           19. Teatatud haiguspuhangu teate number(numbrid), vajaduse korral, kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/1715

                           20. Saavutatud usaldatavustase

                           21. Kontroll-levimus

                           Peremeesliigid

                           Ala (ha või muu asjakohasem ühik)

                           Kontrolliüksused

                           Kirjeldus

                           Üksused

                           Visuaalsed kontrollid

                           Püünised

                           Analüüsimine

                           Muud meetmed

                           Riskitegur

                           Riskitasemed

                           Asukohtade arv

                           Suhtelised riskid

                           Peremeestaimede populatsiooni osakaal

                           Positiivne

                           Negatiivne

                           Määratlemata

                           Number(numbrid)

                           Kuupäev(ad)

                     “

            2.2.   Juhised näidisvormi täitmiseks
            Selgitada uuringu ülesehituse aluseks olevaid eeldusi taimekahjustaja kaupa. Kokkuvõte ja põhjendus:

                        —

                        Sihtpopulatsioon, epidemioloogiline üksus ja kontrolliüksused

                        —

                        Avastamismeetod ja meetodi tundlikkus.

                        —

                        Riskitegur(id), märkida riskitasemed ning vastav suhteline risk ja peremeestaimede populatsiooni osakaal

                  1. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul).
            2. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSi tasandeid.
            3.veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega. Esitage loa saanud tootmiskohtades tehtud uuringud alati eraldi real. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

                        1.

                        Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

                        2.

                        Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

                        3.

                        Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

                  4. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas.
            5. veerg: märkida valitud sihtpopulatsioon, esitades vastavalt peremeesliikide ja hõlmatud ala loetelu. Sihtpopulatsioon on määratletud kui kontrolliüksuste kogum. Selle suurus esitatakse põllumajandusmaa korral tavaliselt hektarites, aga ühikuks võib olla ka partii, põld, kasvuhoone vms. Põhjendada aluseks olevate eelduste põhjal tehtud valikut. Märkida uuritud kontrolliüksused. Kontrolliüksus: taimed, taimeosad, kaubad, materjalid, taimekahjustajate siirutajad, mida on uuritud taimekahjustajate identifitseerimiseks ja avastamiseks. Kui sihtpopulatsiooni ala ei ole teada, märkige „ei kohaldata“ ja lisage sihtpopulatsiooni moodustavate kontrolliüksuste arv.
            6. veerg: märkida uuritud epidemioloogilised üksused, lisades nende kirjelduse ja mõõtühiku. Epidemioloogiline üksus: homogeenne ala, kus taimekahjustaja esinemise korral on taimekahjustaja, peremeestaimede ning abiootiliste ja biootiliste tegurite ja tingimuste koostoime tulemuseks sama epidemioloogiline seisund. Epidemioloogilised üksused on sihtpopulatsiooni alajaotus, mis on epidemioloogiliselt homogeenne ja hõlmab vähemalt ühte peremeestaime. Mõnel juhul võib epidemioloogiline üksus olla kogu piirkonna/ala/riigi peremeestaimede populatsioon. See võib olla NUTSi piirkond, linnaala, mets, roosiaed või talu või olla esitatud hektarites. Valikut põhjendatakse aluseks olevate eeldustega.
            7. veerg: märkida uuringu käigus kasutatud meetodid, lisades iga üksikjuhtumi korral toimunud tegevuste arvu, sõltuvalt taimekahjustajate uuringuid käsitlevatest konkreetsetest õiguslikest nõuetest iga taimekahjustaja puhul. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav.
            8. veerg: märkida proovivõtu hinnanguline tõhusus. Proovivõtu tõhusus on nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosus. Siirutajate puhul on see positiivse siirutaja püüdmise meetodi tõhusus, kui selline siirutaja uuringualal esineb. Mulla puhul on see taimekahjustajat sisaldava mullaproovi valimise tõhusus, kui taimekahjustaja uuringualal esineb.
            9. veerg: meetodi tundlikkus on tõenäosus, millega meetod taimekahjustaja olemasolu õigesti avastab. Meetodi tundlikkus on määratletud tõenäosusena, millega tõeliselt positiivne peremeesorganism avastatakse ja kinnitatakse positiivsena ning seda ei identifitseerita valesti. See on proovivõtu tõhususe (st nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosuse) ja diagnostilise tundlikkuse (mida iseloomustab tuvastamiseks kasutatavad visuaalsed kontrollid ja/või laborianalüüs) korrutis.
            10. veerg: esitada riskitegurid eraldi ridadel, kasutades nii palju ridu kui vaja. Iga riskiteguri jaoks märkige riskitase ja vastav suhteline risk ning peremeestaimede populatsiooni osakaal.
            Veerg B: märkida uuringu üksikasjad, sõltuvalt konkreetsetest õiguslikest nõuetest iga taimekahjustajaga seotud uuringu kohta. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole asjakohane. Nendes veergudes esitatav teave on seotud 7. veerus „Avastamismeetodid“ sisalduva teabega.
            15. veerg: märkida püüniskohtade arv, kui see arv erineb püüniste arvust (14. veerg) (nt sama püünist kasutatakse eri asukohtades).
            18. veerg: märkida positiivsete, negatiivsete ja määramata proovide arv. Määramata on need analüüsitud proovid, mille puhul ei saadud tulemust erinevatel põhjustel (nt alla määramispiiri, töötlemata proov (identifitseerimisandmeteta, vana) vms).
            19. veerg: märkida uuringu toimumise aasta haiguspuhangute teated.
            20. veerg: märkida uuringu tundlikkus vastavalt standardis ISPM 31 esitatud määratlusele. See kahjustaja puudumist iseloomustav saavutatud usaldusnivoo väärtus arvutatakse tehtud kontrollide (ja/või proovide) järgi, võttes arvesse meetodi tundlikkust ja kontroll-levimust.
            21. veerg: märkida kontroll-levimus, võttes aluseks uuringueelse hinnangu taimekahjustaja tõenäolise tegeliku levimuse kohta uuritaval alal. Kontroll-levimus on uuringu eesmärk ja see vastab kompromissile, mille riskijuhid teevad taimekahjustaja esinemisriski ja uuringu jaoks kättesaadavate vahendite vahel. Tavaliselt määratakse avastusuuringu väärtuseks 1 %.
            III OSA

               Aastaaruande elemendid, milles käsitletakse uuringute tulemuste kokkuvõtet ja uuritud taimekahjustajate staatuse ajakohastamist, nagu on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis c

            Aruandes võetakse kokku uuringute tulemused ja ajakohastatakse iga-aastase uuringuga hõlmatud iga taimekahjustaja staatust vastavalt rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile (ISPM 8) ja järgmisele näidisvormile:

               „Iga-aastase uuringuga hõlmatud taimekahjustajate staatuse ajakohastamine vastavalt rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile (ISPM 8)

                              Taimekahjustaja

                              Taimekahjustaja staatus uuringu alguses

                              Taimekahjustaja staatuse ajakohastamine pärast iga-aastast uuringut

                           1.

                           n

                     “

            II LISA

               Määruse (EL) 2016/2031 artiklis 23 sätestatud mitmeaastaste uuringukavade vorm ja praktiline kord kõnealuses artiklis sätestatud elementide kohaldamiseks

            I OSA

               Artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud üldteave

            1.   Näidisvorm
            Üldteave aastate […] kohta

                        —

                        Liikmesriik:

                        —

                        Pädev asutus:

                        —

                        Kontaktisik (nimi, töökoht pädevas asutuses, organisatsiooni nimi, telefoninumber ja funktsionaalne e-posti aadress):

                        —

                        Mitmeaastase uuringukava iga aasta erieesmärk (üksikasjalikum teave on esitatud allpool punktis a „Praktiline kord“):

                        —

                        Määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõike 1 ja artikli 24 lõike 1 kohane põhjendus juhul, kui mitmeaastasesse uuringuprogrammi jäetakse kaasamata teatavad liidu karantiinsed taimekahjustajad, ajutiselt liidu karantiinseks taimekahjustajaks loetavad taimekahjustajad või prioriteetsed taimekahjustajad (aastapõhiselt) (üksikasjalikum teave on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis b):

                                       Taimekahjustaja

                                       Mitmeaastasesse uuringuprogrammi kaasamata jätmise põhjendus

                        —

                        Kogutud teabe registreerimise ja esitamise meetodid (üksikasjalikum teave on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis c):

                        —

                        Liikmesriigi esitatud kokkuvõte, mis on üldsusele kättesaadav (avaldamiseks komisjoni veebisaidil, 350–2 000 sõna) (üksikasjad on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis d):

                  2.   Praktiline kord

                        a)

                        Kirjeldada lühidalt ja esitada põhjendused taimekahjustajate jaotumise kohta mitmeaastase uuringukava 5–7 aasta jooksul.

                        b)

                        Esitada määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõike 1 ja artikli 24 lõike 1 kohaselt põhjendused mitmeaastasesse uuringukavasse kaasamata jäetud taimekahjustajate kohta.

                        c)

                        Registreerimis- ja aruandlusmeetodeid käsitlevas teabes kirjeldatakse lühidalt peamisi meetodeid, mida kasutatakse liikmesriigi territooriumil uuringute tegemiseks ja nendest teatamiseks.

                        d)

                        Üldsusele kättesaadavaks tehtud kokkuvõttes on esitatud:

                                    —

                                       mitmeaastase uuringukava lühikirjeldus ja ulatus;

                                    —

                                       uuringutes kasutatud metoodika lühikirjeldus, sealhulgas iga uus või uuenduslik tehnoloogia (kui see on asjakohane);

                                    —

                                       hõlmatud taimekahjustajate koguarv;

                                    —

                                       link rohkem teavet sisaldavale riikliku päeva asutuse veebisaidile (kui see on olemas).

                  II OSA

               Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud mitmeaastaste uuringukavade näidisvormid

            1.   Mitmeaastaste uuringukavade elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ja määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine

            1.1.   Näidisvorm

               „Aastate […] mitmeaastased uuringukavad, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvate taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine

                              1. Aasta

                              2. Rühmade kaupa uuritavad taimekahjustajad

                              3. Taimekahjustaja

                              4. Geograafiline asukoht

                              5. Uuringukohad

                              6. Riskipiirkonnad

                              7. Taimne materjal/kaubad

                              8. Taimeliikide loetelu

                              9. Ajastamine

                              10. Uuringu üksikasjad:

                           A) visuaalsete kontrollide arv rühma kohta
                           B) proovide koguarv
                           C) asümptomaatiliste proovide arv, kui see on asjakohane
                           D) püüniste tüüp (või muu alternatiivne meetod (nt piirdevõrk))
                           E) püüniste arv (või muu alternatiivne meetod)
                           F) püüniskohtade arv (kui see erineb püüniste arvust või alternatiivsest meetodist)
                           G) analüüsi tüüp (nt mikroskoopiline identifitseerimine, PCR jne)
                           H) analüüside arv
                           I) muud meetmed (nt otsimiskoerad, droonid, helikopterid, teadlikkuse suurendamise kampaaniad jne)
                           J) muude meetmete arv

                              11. Märkused

                              Kirjeldus

                              Arv

                              A

                              B

                              C

                              D

                              E

                              F

                              G

                              H

                              I

                              J

                           1. aasta

                           1. rühm:
                           loa saanud tootmiskohad

                           2. rühm

                           aasta n

                           1. rühm:
                           loa saanud tootmiskohad

                           2. rühm

                     “

            1.2.   Praktiline kord
            2. veerg: taimekahjustajate rühmade kaupa uuringu kavandamine on vabatahtlik, välja arvatud „1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul. Kui see on asjakohane, märkida koos uuritud taimekahjustajate rühm (nt tsitruseliste taimekahjustajad, heitlehiste puude kahjustajad, okaspuude kahjustajad, teraviljakahjustajad, kartulikahjustajad, muud (palun täpsustage)). Juhul kui taimekahjustaja kaasatakse mitmesse rühma, lisada kavasse vastav teave selle taimekahjustaja kohta igas rühmas.
            „1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul märkida selliste taimekahjustajate loetelu, mille kohta uuringuid tehakse, kasutades vajaduse korral rohkem kui ühte rida, et täpsustada veerus 5 „Uuringukohad“ esitatud eri uuringukohti. Selles rühmas esitada andmed iga taimekahjustaja kohta, ilma neid rühma tasandil koondamata. Loa saanud tootmiskohad on sellised tootmiskohad, mille ettevõtjale on pädev asutus andnud loa taimepasside väljaandmiseks.
            3. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul), kasutades iga taimekahjustaja kohta ühte rida.
            4. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades selles etapis eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSide tasandeid. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta. Samuti on vajaduse korral võimalik kasutada nii mitut rida kui teatatud asukohtade arv.
            5. veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, ning märkida uuritavate kohtade arv. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

                        1.

                        Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

                        2.

                        Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

                        3.

                        Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

                  6. veerg: vabatahtlik või kui see on kohaldatav taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuete alusel. Märkida riskipiirkonnad, mis põhinevad taimekahjustaja(te) bioloogial, peremeestaimede olemasolul, ökoklimaatilistel tingimustel ja riskikohtadel.
            7. veerg: märkida taimed, viljad, seemned, pinnas, pakkematerjal, puit, masinad, sõidukid, siirutaja, vesi, muu, täpsustada konkreetne juhtum. Kui taimekahjustajate uuringuid käsitlevates konkreetsetes õiguslikes nõuetes on täpsustatud uuritavate kaupade loetelu, esitatakse kavasse lisatud kavandatud tegevused kauba kohta eraldi ridadel.
            8. veerg: märkida uuritavate taimeliikide/-perekondade loetelu. Kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, esitatakse kavasse lisatud taimeliikide/-perekondade loetelu iga taimeliigi/-perekonna kohta eraldi real.
            9. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta.
            10. veerg: märkida uuringu üksikasjad, võttes arvesse iga taimekahjustajat käsitlevaid konkreetseid õiguslikke nõudeid. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Selles veerus olevaid andmeid on võimalik koondada sama tasandi taimekahjustajate rühma visuaalsete kontrollide arvu jaoks. Kui see on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuete alusel, kasutage eri ridu (nt eri liiki analüüsidest ja nende arvust teatamiseks).
            2.   Mitmeaastase statistikapõhise uuringukava elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ja määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine; kohaldatakse juhul, kui tehakse statistikapõhiseid uuringuid

            Mitmeaastases uuringukavas tehakse kokkuvõte uuringust, sealhulgas selle sisendparameetritest, ja kavandatud proovivõtutõhususest ning põhjendatakse seda
            2.1.   Näidisvorm

               „Aastate […] statistikapõhine uuringukava, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine.

                              1. Aasta

                              2. Taimekahjustaja

                              3. Geograafiline asukoht

                              4. Uuringukohad

                              5. Ajastamine

                              A. Uuringu määratlus (RiBESS+ sisendparameetrid)

                              B. Kavandatud proovivõtt

                              19. Eeldatav usaldatavustase

                              20. Kontroll-levimus

                              21. Märkused

                              6. Sihtpopulatsioon

                              7. Epidemioloogilised üksused

                              8. Kavandatud avastamismeetodid

                              9. Proovivõtu tõhusus

                              10. Meetodi tundlikkus

                              11. Riskitegurid (tegevused, asukohad ja alad)

                              12. Kontrollitavate epidemioloogiliste üksuste arv

                              13. Kontrollide arv

                              14. Proovide arv

                              15. Püüniste arv

                              16. Püüniskohtade arv

                              17. Analüüside arv

                              18. Muude meetmete arv

                           Peremeesliigid

                           Ala (ha või muu asjakohasem ühik)

                           Kontrolliüksuste arv

                           Kirjeldus

                           Üksused

                           Visuaalsed kontrollid

                           Püünised

                           Analüüsimine

                           Muud meetmed

                           Riskitegurid

                           Riskitasemed

                           Asukohtade arv

                           Suhtelised riskid

                           Peremeestaimede populatsiooni osakaal

                           1

                           N

                           N

                     “

            2.2.   Praktiline kord
            Selgitada uuringu ülesehituse aluseks olevaid eeldusi taimekahjustaja kaupa. Kokkuvõte ja põhjendus:

                        —

                        Sihtpopulatsioon, epidemioloogiline üksus ja kontrolliüksused

                        —

                        Avastamismeetod ja meetodi tundlikkus.

                        —

                        Riskitegur(id), märkida riskitasemed ning vastav suhteline risk ja peremeestaimede populatsiooni osakaal

                  2. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul).
            3. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSi tasandeid.
            4. veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega. Esitage loa saanud tootmiskohtades kavandatavad uuringud alati eraldi real. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

                        1.

                        Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

                        2.

                        Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

                        3.

                        Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

                  5. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas.
            6. veerg: märkida valitud sihtpopulatsioon, esitades vastavalt peremeesliikide ja hõlmatud ala loetelu. Sihtpopulatsioon on määratletud kui kontrolliüksuste kogum. Selle suurus esitatakse põllumajandusmaa korral tavaliselt hektarites, aga ühikuks võib olla ka partii, põld, kasvuhoone vms. Põhjendada aluseks olevate eelduste põhjal tehtud valikut 21. veerus („Märkused“). Märkida uuritud kontrolliüksused. Kontrolliüksus: taimed, taimeosad, kaubad, materjalid, taimekahjustajate siirutajad, mida on uuritakse taimekahjustajate identifitseerimiseks ja avastamiseks. Kui sihtpopulatsiooni ala ei ole teada, märkige „ei kohaldata“ ja lisage sihtpopulatsiooni moodustavate kontrolliüksuste arv.
            7. veerg: märkida uuritavad epidemioloogilised üksused, lisades nende kirjelduse ja mõõtühiku. Epidemioloogiline üksus: homogeenne ala, kus taimekahjustaja esinemise korral on taimekahjustaja, peremeestaimede ning abiootiliste ja biootiliste tegurite ja tingimuste koostoime tulemuseks sama epidemioloogiline seisund. Epidemioloogilised üksused on sihtpopulatsiooni alajaotus, mis on epidemioloogiliselt homogeenne ja hõlmab vähemalt ühte peremeestaime. Mõnel juhul võiks epidemioloogilise üksusena määratleda kogu piirkonna/ala/riigi peremeestaimede populatsiooni. See võib olla NUTSi piirkond, linnaala, mets, roosiaed või talu või olla esitatud hektarites. Valikut põhjendatakse aluseks olevate eeldustega.
            8. veerg: märkida uuringu käigus kasutatavad meetodid, lisades iga üksikjuhtumi korral toimunud tegevuste arvu, sõltuvalt taimekahjustajate uuringuid käsitlevatest konkreetsetest õiguslikest nõuetest iga taimekahjustaja puhul. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Visuaalsete kontrollide puhul märkida „jah/ei“ ning esitada üksikasjad püüniste, katsetamise ja muude meetmete kohta.
            9. veerg: märkida proovivõtu hinnanguline tõhusus. Proovivõtu tõhusus on nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosus. Siirutajate puhul on see positiivse siirutaja püüdmise meetodi tõhusus, kui selline siirutaja uuringualal esineb. Mulla puhul on see taimekahjustajat sisaldava mullaproovi valimise tõhusus, kui taimekahjustaja uuringualal esineb.
            10. veerg: meetodi tundlikkus on tõenäosus, millega meetod taimekahjustaja olemasolu õigesti avastab. Meetodi tundlikkus on määratletud tõenäosusena, millega tõeliselt positiivne peremeesorganism avastatakse ja kinnitatakse positiivsena ning seda ei identifitseerita valesti. See on proovivõtu tõhususe (st nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosuse) ja diagnostilise tundlikkuse (mida iseloomustab tuvastamiseks kasutatavad visuaalsed kontrollid ja/või laborianalüüs) korrutis.
            11. veerg: esitada riskitegurid eraldi ridadel, kasutades nii palju ridu kui vaja. Iga riskiteguri jaoks märkige riskitase ja vastav suhteline risk ning peremeestaimede populatsiooni osakaal.
            Veerg B: märkida kavandatud tegevuste arv, täpsustades tegevuse liigi. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Nendes veergudes esitatav teave on seotud 8. veerus „Kavandatud avastamismeetodid“ sisalduva teabega.
            16. veerg: märkida püüniste asukohtade arv, kui see arv erineb püüniste arvust (15. veerg) (nt sama püünist kasutatakse eri asukohtades).
            20. veerg: märkida uuringu tundlikkus vastavalt standardis ISPM 31 esitatud määratlusele. See kahjustaja puudumist iseloomustav saavutatud usaldusnivoo väärtus arvutatakse tehtud kontrollide (ja/või proovide) järgi, võttes arvesse meetodi tundlikkust ja kontroll-levimust.
            21. veerg: märkida kontroll-levimus, võttes aluseks uuringueelse hinnangu taimekahjustaja tõenäolise tegeliku levimuse kohta uuritaval alal. Kontroll-levimus on uuringu eesmärk ja see vastab kompromissile, mille riskijuhid teevad taimekahjustaja esinemisriski ja uuringu jaoks kättesaadavate vahendite vahel. Tavaliselt määratakse avastusuuringu väärtuseks 1 %.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1239, 17. juuni 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 koolikava rakendamise järelevalve ja hindamise ning sellega seotud kohapealsete kontrollide osas

text:
                  1.9.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 284/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1239,
         17. juuni 2020,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 koolikava rakendamise järelevalve ja hindamise ning sellega seotud kohapealsete kontrollide osas
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 25 punkti d ja artikli 223 lõiget 3,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 (3) artikli 9 kohaselt peavad liikmesriigid kontrollima ja hindama oma koolikava rakendamist ning teatama komisjonile tulemustest. Selleks et tagada tõhus ja ühtne lähenemine koolikava hindamisele liidus, tuleks täpsustada liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate hindamisaruannete vorm ja sisu.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (4) artiklis 10 on sätestatud liikmesriikide tehtavate kohapealsete kontrollide ulatus, sisu, ajakava ja aruandlus. Saadud kogemusi silmas pidades tuleks täiendavalt selgitada kohapealsete kontrollide käigus kontrollitavaid andmeid. Lisaks tuleks pikendada kohapealsete kontrollide tegemise ja kontrolliaruannete koostamise tähtaega ning lõpptähtaeg edasi lükata, et võtta arvesse toetusetaotlusi, mis on esitatud pärast kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 5 sätestatud tähtaega.

                     (3)

                     Rakendusmäärust (EL) 2017/39 tuleks seepärast vastavalt muuta.

                     (4)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärust (EL) 2017/39 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

                           „Artikkel 8
                           Järelevalve ja hindamine

                              1.   Delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artiklis 9 osutatud järelevalvet tehakse haldus- ja kontrollikohustustest, sealhulgas käesoleva määruse artiklites 4 ja 5 sätestatud kohustustest saadud andmete põhjal.
                              Liikmesriigid esitavad delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artikli 9 lõikes 3 osutatud iga-aastase järelevalvearuande komisjonile asjaomasele õppeaastale järgneva kalendriaasta 31. jaanuariks.
                              Liikmesriigid esitavad kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 4 osutatud iga-aastase kontrolliaruande kohapeal tehtud kontrollide ja nende tulemuste kohta komisjonile asjaomasele õppeaastale järgneva kalendriaasta 31. oktoobriks.

                              2.   Hindamisaruandes või juhul, kui liikmesriik rakendab koolikava piirkondlikul tasandil, siis delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artikli 9 lõikes 2 osutatud vastavas arvus hindamisaruannetes käsitletakse koolikava rakendamist määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 8 kohaselt riiklikul või piirkondlikul tasandil koostatud strateegiaga hõlmatud iga perioodi esimese viie õppeaasta jooksul.
                              Liikmesriigid esitavad oma hindamisaruande või -aruanded komisjonile kõnealuse viie õppeaasta lõpule järgneva kalendriaasta 1. märtsiks. Esimesed hindamisaruanded esitatakse 1. märtsiks 2023.
                              Hindamisaruande või -aruannete vormi ja sisu miinimumnõuded on sätestatud käesoleva määruse lisas. Liikmesriigid tagavad, et komisjonile esitatud aruanne või aruanded ei sisalda isikuandmeid.

                              3.   Komisjon avaldab lõike 1 teise lõigu ja lõike 2 kohaselt esitatud iga-aastased järelevalve- ja hindamisaruanded.“

                        2)

                        Artiklit 10 muudetakse järgmiselt.

                                    a)

                                    Lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

                                                „a)

                                                delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artiklis 6 osutatud arvepidamine, sh sellised finantsdokumendid nagu ostu- ja müügiarved, saatelehed ning pangaväljavõtted ning nende kajastamine raamatupidamisarvestuses;“.

                                    b)

                                    Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                                    „Kohapealsed kontrollid teostatakse kontrollimiseks ette nähtud õppeaasta jooksul (ajavahemik N) ja/või järgneva üheksa kuu jooksul (N + 1).“

                                    c)

                                    Lõike 6 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
                                    „Kõik kontrolliaruanded tuleb lõpetada hiljemalt üheksa kuud pärast asjaomase õppeaasta lõppu.“

                                    d)

                                    Lõige 7 jäetakse välja.

                        3)

                        Lisatakse lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 17. juuni 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

            (3)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/40, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima pakkumiseks, ning muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 907/2014 (ELT L 5, 10.1.2017, lk 11).

            (4)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

            LISA

                     „LISA
                     ARTIKLI 8 LÕIKES 2 OSUTATUD HINDAMISARUANNETE VORMI JA SISU MIINIMUMNÕUDED
                     1.   Kokkuvõte

                                 —

                                 Hindamise tulemused

                                 —

                                 Järeldused ja soovitused

                           2.   Sissejuhatus

                                 —

                                 Hindamisaruande eesmärk ja ulatus

                                 —

                                 Hindamisprotsessi lühikirjeldus

                           3.   Metoodika

                                 —

                                 Hindamise ülesehitus ja kasutatud meetodid

                                 —

                                 Hindamisküsimused, otsustamiskriteeriumid, näitajad

                                 —

                                 Andmeallikad ja andmekogumistehnikad

                                 —

                                 Avastatud piirangud ja leitud lahendused

                           4.   Koolikava toimimise hindamine

                                 —

                                 Sekkumisloogika või seosed kindlaksmääratud vajaduste, strateegias seatud eesmärkide ja elluviidud tegevuste vahel

                                 —

                                 Osalevate koolide/laste peamised harjumused või suundumused

                                 —

                                 Koolipuuvilja, -köögivilja, -piima ja -piimatoodete pakkumine/jagamine ning põhitähelepanu värskel puu- ja köögiviljal ning joogipiimal

                                 —

                                 Kaasnevad haridusmeetmed

                                 —

                                 Teavitamis- ja teabemeetmed

                                 —

                                 Peamised rakenduseeskirjad ja -sätted

                                 —

                                 Kava kavandamise, rakendamise, järelevalve ja hindamisega seotud tervishoiu-/toitumisasutuste, muude avaliku sektori asutuste ja erasektori sidusrühmade kaasamine

                           5.   Vastused ühistele hindamisküsimustele

                     5.1.   Mil määral on koolikava suurendanud laste üldist puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoodete tarbimist kooskõlas riiklike soovitustega tervisliku toitumise kohta asjaomases vanuserühmas?

                     Näitajad:

                                 —

                                 Muutused värske puu- ja köögivilja otseses ja kaudses tarbimises laste poolt (kogus ja/või sagedus)

                                 —

                                 Muutused laste otseses ja kaudses joogipiima tarbimises (kogus ja/või sagedus)

                                 —

                                 Nende laste osakaalu muutus, kes vastavad soovitatava päevase puu- ja köögiviljakoguse eesmärgile

                                 —

                                 Nende laste osakaalu muutus, kes vastavad riiklike ametiasutuste tervise- ja toitumissoovitustele päevase joogipiima ning muude suhkru-, lõhna- ja maitseaine-, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita piimatoodete tarbimise kohta ning kooskõlas toodete riiklikult soovitatud rasva- ja naatriumisisaldusega asjaomase vanuserühma puhul

                           5.2.   Mil määral on koolikava õpetanud lastele tervislikke toitumisharjumusi?

                     Näitajad:

                                 —

                                 Laste tarbimisharjumuste muutumine puu- ja köögiviljade, piima ja piimatoodete suhtes kooskõlas riiklike soovitustega tervisliku toitumise kohta asjaomases vanuserühmas

                                 —

                                 Muutused laste teadmistes värske puu- ja köögivilja, joogipiima ning suhkru-, lõhna- ja maitseaine-, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandita piimatoodete tarbimise kasulikkusest tervisele ning kooskõlas toodete riiklikult soovitatud rasva- ja naatriumisisaldusega asjaomase vanuserühma puhul

                           6.   Järeldused ja soovitused

                                 —

                                 Kava tulemuslikkus

                                 —

                                 Saadud kogemused

                                 —

                                 Parandussoovitused

                           7.   Lisad

                     Hindamise tehnilised üksikasjad, sealhulgas küsimustikud, viited ja allikad.

               “


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1243, 1. september 2020, millega pikendatakse erandit, mis tehti nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

text:
                  2.9.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 286/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1243,
         1. september 2020,
         millega pikendatakse erandit, mis tehti nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud veetavate püügivahendite kasutamine kaldale lähemal kui 3 meremiili või 50 m samasügavusjoonest madalamal, kui selline sügavus asub kaldale lähemal.

                     (2)

                     Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikest 1 erandi, kui on täidetud teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

                     (3)

                     Esimest korda tehti erand artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade kasutamise osas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1233/2013 (2) ja see kehtis kuni 31. detsembrini 2016. Erandi tegemise aluseks oli teine erand, mis tehti võrgusilma suuruse osas ja mille Hispaania võttis vastu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 7 kohaselt, sest ilma selle erandita ei oleks saanud asjaomast kalapüüki jätkata ja see tulnuks lõpetada.

                     (4)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/662 (3) pikendati kõnealust erandit kuni 31. detsembrini 2019, võttes arvesse Hispaania poolt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 kohaselt kehtestatud majandamiskava erandiga hõlmatud kalapüügi kohta.

                     (5)

                     3. septembril 2019 esitasid Hispaania ametiasutused komisjonile taotluse pikendada artikli 13 lõike 1 esimese lõigu kohaldamise osas tehtud erandit kauemaks kui 31. detsember 2019. Hispaania esitas uue majandamiskava aastateks 2019–2022, mida reguleeritakse kehtivate riiklike eeskirjadega (4). Hispaania esitas ajakohase teabe, milles põhjendatakse erandi pikendamist.

                     (6)

                     Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas majandamiskava projekti 2019. aasta novembris (5) ja erandi pikendamise taotlust 2020. aasta märtsis (6).

                     (7)

                     STECF jõudis järeldusele, et Baleaari saarte paadinoodapüügi majandamiskava aastateks 2016–2019 rakendati korralikult ja et tingimused, mille alusel 2016. aastal tehti erand seoses noodapüügi miinimumkaugusega rannikust ja nootade miinimumsügavusega, on jätkuvalt täidetud. STECF märgib, et kõnealune püügivahend näib olevat väga selektiivne.

                     (8)

                     STECF soovitas teha teatavaid kohandusi, täpsemalt soovitas ta hiljutise püügi alusel kehtestada hooajal lubatud kogupüügi ja täpsustada, kas kahes lahes võib esineda sihtliiki kuuluvate mudilate püügi ja mererohuga kaetud alade vahel seoseid.

                     (9)

                     STECFi hinnangut silmas pidades märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused võtsid 4. juunil 2020 komisjonile saadetud kirjas (7) kohustuse viia hooajaline lubatud kogupüük (TAC) vastavusse viimaste aastate keskmise püügiga ning algatada teaduslik uurimine, millega selgitatakse, kas kahes asjaomases lahes toimunud püük on mõjutanud mererohuga kaetud alasid. Hispaania võttis ka kohustuse keelata kahes asjaomases lahes püük vähemalt seni, kuni STECF on andnud teadusiku uuringu kohta hinnangu, ja teavitada komisjoni eelnimetatud kohustustega seotud edasisest tegevusest.

                     (10)

                     Hispaania taotletud erand vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele.

                     (11)

                     Kõnealuses merepiirkonnas esinevad erilised geograafilised piirangud, kuna mandrilava ei ulatu kaugele ja püütavat liiki esineb vaid teatavates rannikuala piirkondades ning üksnes sügavuses, mis jääb alla 50 meetri.

                     (12)

                     Kalapüügil ei ole olulist mõju merekeskkonnale, sest paadinootasid haalatakse vees. Tänu kajaloodi kasutamisele on kalapüük väga selektiivne ja kaaspüügi osakaal väike. Soovimatu saak lastakse kohe elusalt vette tagasi ja on väga kõrge ellujäämismääraga.

                     (13)

                     Hispaania taotletud erand mõjutab vaid 55 laeva.

                     (14)

                     Muu püügivahendiga kõnealust püüki teha ei saa, sest paadinoodad on ainsad reguleeritud püügivahendid, millega on lubatud püüda sihtliiki kuuluvaid kalu, kes on harjunud liikuma vaid madalas rannikuvees.

                     (15)

                     Taotlus hõlmab Baleaari saarte autonoomse piirkonna kalandus- ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas ametlikus laevastikuregistris registreeritud laevu, millega on kala püütud üle viie aasta ning mida kasutatakse vastavalt majandamiskavale, mille alusel reguleeritakse väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavaid paadinootasid. Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele.

                     (16)

                     Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormust ei suurendata, sest kalapüügiload väljastatakse üksnes konkreetsele 55 laevale, mille pikkus on maksimaalselt 12 meetrit ja võimsus maksimaalselt 198,5 kW. Lisaks kehtestatakse maksimaalne kumulatiivne tonnaaž ja võimsus ning kui hooajalise lubatud kogupüügi mahud on täis, siis peatatakse püük kuni järgmise püügihooajani.

                     (17)

                     Asjaomane püügitegevus vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 nõuetele, millega lubatakse kala püüda kaitsealustes elupaikades, kui see toimub teatavatel tingimustel (ilma mererohuga kaetud ala puudutamata).

                     (18)

                     Lisaks ei saaks asjaomast kalapüüki toimuda, ilma et kohaldataks erandit väikseima võrgusilma suuruse suhtes.

                     (19)

                     Kuna aga asjaomane kalapüük on väga selektiivne, selle mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ning see ei ole seotud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 sätetega, on Hispaania varem lubanud teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 7 alusel erandi võrgusilma väikseima suuruse osas.

                     (20)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikkel 9 jäeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1241 (8) välja. Määruse (EL) 2019/1241 IX lisa B osa punkti 4 kohaselt võib jätkuvalt kohaldada selliseid 14. augusti 2019. aasta seisuga kehtinud erandeid võrgusilma suuruse osas, mis võeti vastu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 alusel, tingimusel et erandiga ei kaasne noorkalade püügi suurenemist. Kõnealune pikendatud erand vastab määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikes 5 ja IX lisa B osa punktis 4 sätestatud tingimustele, sest sellega ei kahjustata selektiivsusnorme (eriti noorkalade püügi suurenemise osas kehtivaid norme), mis kehtisid 14. augustil 2019, ning selle erandi eesmärk on saavutada kõnealuse määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärgid ja sihid.

                     (21)

                     Asjaomase püügitegevuse puhul on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (9) artiklis 14 sätestatud registreerimisnõuded.

                     (22)

                     Asjaomane püük toimub rannikule väga lähedal ega häiri seepärast muude laevade tegevust.

                     (23)

                     Asjaomast kalapüüki reguleeritakse Hispaania majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EL) 2019/1241 IX lisas nimetatud liikide püük on minimaalne.

                     (24)

                     Paadinootadega püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

                     (25)

                     Hispaania majandamiskava hõlmab kalapüügi seire meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmanda lõiguga.

                     (26)

                     Seetõttu tuleks teha taotletud erand.

                     (27)

                     Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

                     (28)

                     Erandi kehtivusaja piiramine annab võimaluse võtta viivitamata parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui majandamiskava seire käigus selgub, et püütava liigi kaitsestaatus on halb, samuti võimaldab piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks. Seega tuleks erandi kohaldamise lõpuks määrata püügihooaja lõpp. Erandit tuleks seepärast kohaldada kuni 30. aprillini 2023.

                     (29)

                     Kuna rakendusmäärusega (EL) 2019/662 kehtestatud erand aegus 31. detsembril 2019, tuleks õigusliku järjepidevuse tagamiseks hakata käesolevat määrust kohaldama alates 1. jaanuarist 2020. Õiguskindluse aspektist lähtudes peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

                     (30)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Erand
            Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata Baleaari saarte rannikuäärsetes Hispaania territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri mudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püügi suhtes paadinootadega, mida kasutatakse laevades, mis vastavad järgmistele nõuetele:

                        a)

                        need on registreeritud Baleaari saarte kalanduse ja merekeskkonna direktoraadi hallatavas laevastikuregistris,

                        b)

                        nendega on kala püütud üle viie aasta ja tulevikus ei suurendata varasemat püügikoormust;

                        c)

                        neil on püügiluba ja need tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava alusel.

            Artikkel 2
            Seirekava ja aruandlus
            Hispaania esitab komisjonile 2020. aasta 30. septembriks aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 1 punktis c osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale, ja seejärel iga 12 kuu järel.

            Artikkel 3
            Jõustumine ja kohaldamisaeg
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 kuni 30. aprillini 2023.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. september 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

            (2)  Komisjoni 29. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1233/2013, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri helvesmudila (Pseudaphya ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 322, 3.12.2013, lk 17).

            (3)  Komisjoni 25. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/662, millega pikendatakse erandit nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Baleaari saared) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta), ferreri helvesmudila (Pseudaphia ferreri) ja smariidi (Spicara smaris) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 112, 26.4.2019, lk 16).

            (4)  Decreto 19/2019, de 15 de marzo, por el que se establece el Plan de Gestión Pluriinsular para la PESCA con Artes de Tiro Tradicionales en aguas de las Illes Balears (BOIB No 035, 16.3.2019, lk 9442).

            (5)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee – 62. täiskogu istungi aruanne (PLEN-19–03), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019, ISBN 978–92-76-14169-3, doi:10.2760/1597, JRC118961.

            (6)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee – 63. täiskogu istungi aruanne (PLEN-20–01), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, ISBN 978–92-76-18117-0, doi:10.2760/465398, JRC120479.

            (7)  Ares(2020)2879866.

            (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

            (9)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1242, 1. september 2020, millega pikendatakse erandit nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Hispaania Murcia autonoomse piirkonna territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel

text:
                  2.9.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 286/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1242,
         1. september 2020,
         millega pikendatakse erandit nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses Hispaania Murcia autonoomse piirkonna territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 kohaselt on keelatud kasutada veetavaid püügivahendeid kaldale lähemal kui 3 meremiili või 50 m samasügavusjoonest madalamal, kui selline sügavus asub kaldale lähemal.

                     (2)

                     Liikmesriigi taotluse korral võib komisjon teha erandi määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust tingimusel, et täidetud on teatavad artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimused.

                     (3)

                     Esimest korda tehti erand artikli 13 lõike 1 esimesest lõigust Hispaania (Murcia autonoomne piirkond) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade kasutamise osas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 773/2013 (2) ja see kehtis kuni 31. detsembrini 2016. Erandi tegemise aluseks oli teine erand, mis tehti võrgusilma suuruse osas ja mille Hispaania võttis vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõikele 7, sest ilma selle erandita ei oleks saanud asjaomast kalapüüki jätkata ja selline kalapüük tulnuks lõpetada.

                     (4)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/677 (3) pikendati kõnealust erandit kuni 31. detsembrini 2019, võttes arvesse Hispaania poolt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 kohaselt kehtestatud majandamiskava erandiga hõlmatud kalapüügi kohta.

                     (5)

                     Hispaania esitas teaduslikud aruanded selle majandamiskava rakendamise kohta aastatel 2017, 2018 ja 2019.

                     (6)

                     26. juunil 2019 esitas Hispaania komisjonile taotluse pikendada artikli 13 lõike 1 esimesest lõigu kohaldamise osas tehtud erandit kauemaks kui 31. detsember 2019. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikliga 19 esitas Hispaania kavandi uue majandamiskava kohta, millega reguleeritakse väikese plankmudila (Aphia minuta) püüki Murcia piirkonna sisevetes, ja ajakohastatud teabe, milles põhjendati erandi pikendamise vajalikkust.

                     (7)

                     Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas Hispaania taotletud erandit ja sellega seotud majandamiskava kavandit 2019. aasta septembris (4). STECF jõudis järeldusele, et Murcia piirkonna paadinoodapüügi majandamiskava aastateks 2016–2019 rakendati korralikult ja et tingimused, mille alusel tehti 2016. aastal erand seoses miinimumkaugusega rannikust ja miinimumsügavusega, on jätkuvalt täidetud. STECF märgib, et kõnealune püügivahend näib olevat väga selektiivne.

                     (8)

                     21. detsembril 2019 võttis Hispaania selle uue majandamiskava (5) vastu.

                     (9)

                     Hispaania taotletud erand vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõigetes 5 ja 9 sätestatud tingimustele.

                     (10)

                     Kõnealuses merepiirkonnas esinevad erilised geograafilised piirangud, kuna mandrilava ja traalpüügiks sobiv ala on piiratud ulatusega, sest sihtliiki esineb vaid teatavates rannikuala piirkondades ning üksnes sügavuses, mis jääb alla 50 meetri.

                     (11)

                     Kalapüügil ei ole olulist mõju merekeskkonnale, sest paadinootasid haalatakse vees ning need ei puuduta merepõhja. Tänu kajaloodi kasutamisele on kalapüük väga selektiivne ja kaaspüügi osakaal väike. Soovimatu saak lastakse kohe elusalt vette tagasi ja on väga kõrge ellujäämismääraga.

                     (12)

                     Hispaania taotletud erand mõjutab vaid 27 laeva.

                     (13)

                     Muu püügivahendiga kõnealust püüki teha ei saa, sest paadinoodad on ainsad reguleeritud püügivahendid, millega on lubatud püüda plankmudila suuruses kalu, kes on harjunud liikuma vaid madalates rannikuvetes.

                     (14)

                     Laevad on registreeritud Hispaania operatiivlaevastiku riiklikus registris, nende püügitegevus on kestnud üle viie aasta ja toimub majandamiskava alusel.

                     (15)

                     Majandamiskavaga tagatakse, et tulevikus püügikoormus ei suurene, sest kalapüügiload väljastatakse 27 laevale, mille maksimaalne püügivõimsus on 116 hj laeva kohta. Kalapüük toimub jätkuvalt vaid tööpäevadel (esmaspäevast reedeni) detsembris, jaanuaris ja veebruaris. Lisaks on maksimaalset kvooti püügihooaja kohta vähendatud 18,2 tonnile. Majandamiskava alusel lubatud kvoodi ületamisel lõpetatakse püük kuni järgmise hooajani.

                     (16)

                     Asjaomane kalapüük vastab määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 1 nõuetele, millega erandina lubatakse kala püüda kaitsealuste elupaikade kohal, kui see toimub teatavatel tingimustel (mererohuga kaetud ala puudutamata).

                     (17)

                     Lisaks ei saaks asjaomast kalapüüki toimuda, kui ei kohaldataks erandit väikseima võrgusilma suuruse suhtes.

                     (18)

                     Kuna asjaomane kalapüük on väga selektiivne, selle mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ning see ei ole seotud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 5 sätetega, on Hispaania varem lubanud teha määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 7 alusel erandi võrgusilma väikseima suuruse suhtes.

                     (19)

                     Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikkel 9 jäeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1241 (6) välja. Samas võib määruse (EL) 2019/1241 IX lisa B osa punkti 4 kohaselt jätkuvalt kohaldada selliseid 14. augusti 2019. aasta seisuga kehtinud erandeid võrgusilmasuuruse suhtes, mis võeti vastu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 alusel, kui erandiga ei kaasne noorkalade püügi suurenemine. Hispaania taotletud pikendatud erand vastab määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikes 5 ja IX lisa B osa punktis 4 sätestatud tingimustele, sest sellega ei kahjustata selektiivsusnorme, eriti noorkalade püügi suurendamise osas kehtivaid nõudeid, mis kehtisid 14. augustil 2019, ning selle erandi eesmärk on saavutada kõnealuse määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärgid ja sihid.

                     (20)

                     Asjaomase püügitegevuse puhul on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (7) artiklis 14 sätestatud registreerimisnõuded.

                     (21)

                     Asjaomane kalapüük toimub rannikule väga lähedal ega häiri seepärast muude laevade tegevust.

                     (22)

                     Asjaomast kalapüüki reguleeritakse Hispaania majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EL) 2019/1241 IX lisas nimetatud liike püütakse minimaalselt.

                     (23)

                     Paadinootadega püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid.

                     (24)

                     Hispaania majandamiskava hõlmab kalapüügi seire meetmeid, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 kolmanda lõiguga.

                     (25)

                     Seetõttu tuleks teha taotletud erand.

                     (26)

                     Hispaania peaks esitama komisjonile aruande ettenähtud ajaks ja kooskõlas Hispaania majandamiskavas kehtestatud seirekavaga.

                     (27)

                     Erandi kehtivusaja piiramine annab võimaluse viivitamata võtta parandavaid majandamismeetmeid juhul, kui majandamiskava seire osutab püütava liigi kehvale kaitsestaatusele, samuti võimaldab piiratud kehtivusaeg koguda paremaid teadusandmeid majandamiskava täiustamiseks. Seega tuleks erandi kohaldamise lõpuks määrata püügihooaja lõpp. Erandit tuleks seepärast kohaldada kuni 1. märtsini 2023.

                     (28)

                     Kuna rakendusmäärusega (EL) 2017/677 kehtestatud erand aegus 31. detsembril 2019, tuleks õigusliku järjepidevuse tagamiseks hakata käesolevat määrust kohaldama alates 1. jaanuarist 2020. Õiguskindluse aspektist lähtudes peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

                     (29)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Erand
            Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata Hispaania Murcia autonoomse piirkonna territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püügi suhtes paadinootadega, mida kasutatakse laevades, mis vastavad järgmistele nõuetele:

                        a)

                        need on registreeritud Murcia autonoomse piirkonna põllumajanduse, karjakasvatuse, kalanduse ja vesiviljeluse peadirektoraadi hallatavas mereregistris;

                        b)

                        nendega on kala püütud üle viie aasta ning nendega toimuva püügi koormus edaspidi ei suurene;

                        c)

                        neil on püügiluba ja need tegutsevad Hispaania poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikele 2 vastu võetud majandamiskava alusel.

            Artikkel 2
            Seirekava ja aruandlus
            Hispaania esitab komisjonile 2020. aasta 1. oktoobriks (ja seejärel iga 12 kuu järel) aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 1 punktis c osutatud majandamiskavas kehtestatud seirekavale.

            Artikkel 3
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020 kuni 1. märtsini 2023.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. september 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

            (2)  Komisjoni 12. augusti 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 773/2013, millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Murcia) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 217, 13.8.2013, lk 28).

            (3)  Komisjoni 10. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/677, millega pikendatakse erandit nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Hispaania (Murcia) territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel (ELT L 98, 11.4.2017, lk 4).

            (4)  Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF). Management Plan for boat seines in Murcia, Spain (STECF-19–19). Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019, ISBN 978-92-76-11879-4, doi:10.2760/890396, JRC118074.

            (5)  Orden de 19 de diciembre de 2019, de la Consejería de Agua, Agricultura, Ganadería, PESCA y Medio Ambiente, por la que se regula la pesquería del chanquete (Aphia minuta) en aguas interiores de la Región de Murcia (Official Journal of the Region of Murcia), number 294, 21.12.2019, lk 35423.

            (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

            (7)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1244, 1. september 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 Hispaaniale 2020. ja 2023. aastaks eraldatud püügikvootidest mahaarvamiste osas

text:
                  2.9.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 286/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1244,
         1. september 2020,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 Hispaaniale 2020. ja 2023. aastaks eraldatud püügikvootidest mahaarvamiste osas
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõiget 4,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjon võttis 2013. aastal vastu rakendusmääruse (EL) nr 185/2013, (2) milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal. Kõnealuse määrusega on kehtestatud mahaarvamised makrellipüügi kvoodist ICESi 8.c rajoonis, ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 püügipiirkonna liidu vetes ja anšoovisepüügi kvoodist ICESi 8. alapiirkonnas.

                     (2)

                     Rakendusmääruse (EL) nr 185/2013 kohaselt vähendati Hispaania makrellikvooti ICESi 8.c rajoonis, ICESi 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAF 34.1.1 liidu vetes aastateks 2020 ja 2023 vastavalt 5 544 ja 1 392 tonni võrra.

                     (3)

                     Hispaanial jäi 2019. aastal asjaomasest makrellikvoodist püüdmata 3 341 tonni, seega oli kõnealuse varu püügikoormus väiksem kui selle aasta maksimaalsed lubatud kalapüügivõimalused. Hispaania on esitanud taotluse võtta arvesse püüdmata jäänud koguseid ja vähendada rakendusmäärusega (EL) nr 185/2013 aastateks 2020 ja 2023 ette nähtud mahaarvamisi. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) nr 185/2013 aastateks 2020 ja 2023 kehtestatud mahaarvamisi.

                     (4)

                     Hoolimata makrellipüügikvootidest mahaarvatavate koguste osas tehtud muudatustest 2020. ja 2023. aastal saab jätkuvalt tagada, et nende liikide püügivõimalusi ei ületata vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele.

                     (5)

                     Rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 tuleks seega vastavalt muuta.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 185/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. september 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal (ELT L 62, 6.3.2013, lk 1).

            LISA

                     „LISA

                                 Kalavaru

                                 Esialgne kvoot 2009. aastal

                                 Kohandatud kvoot 2009. aastal

                                 Tuvastatud püük 2009. aastal

                                 Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük)

                                 Mahaarvamine 2013. aastal

                                 Mahaarvamine 2014. aastal

                                 Mahaarvamine 2015. aastal

                                 Mahaarvamine 2016. aastal

                                 Mahaarvamine 2017. aastal

                                 Mahaarvamine 2018. aastal

                                 Mahaarvamine 2019. aastal

                                 Mahaarvamine 2020. aastal

                                 Mahaarvamine 2021. aastal

                                 Mahaarvamine 2022. aastal

                                 Mahaarvamine 2023. aastal

                                 MAC8C 3 411

                                 29 529

                                 25 525

                                 90 954

                                 –65 429

                                 100

                                 100

                                 100

                                 5 544

                                 6 283

                                 4 805

                                 4 421

                                 3 214

                                 5 544

                                 5 544

                                 381

                                 ANE08 (1)

                                 3 696

                                 4 539

                                 2 853

                                 3 696

                                 3 696

                                 3 696

                                 3 696

                                 180

               “

               (1)  Anšoovise puhul loetakse aastaks vastaval aastal algavat püügihooaega.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2177, 15. detsember 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Haricot de Castelnaudary“ (KGT)]

text:
                  22.12.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 433/30

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2177,
         15. detsember 2020,
         millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Haricot de Castelnaudary“ (KGT)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Haricot de Castelnaudary“ (2).

                     (2)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Haricot de Castelnaudary“ registreerida,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Nimetus „Haricot de Castelnaudary“ (KGT) registreeritakse.
            Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 15. detsember 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  ELT C 281, 26.8.2020, lk 2.

            (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2195, 16. detsember 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Monti Iblei“ (KPN))

text:
                  23.12.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 434/30

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2195,
         16. detsember 2020,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Monti Iblei“ (KPN))
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Monti Iblei“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Monti Iblei“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 16. detsember 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Janusz WOJCIECHOWSKI

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 24. novembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2325/97, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 322, 25.11.1997, lk 33).

            (3)  ELT C 274, 19.8.2020, lk 8.