title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/787, 19. mai 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes

text:
               21.5.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 125/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/787,
   19. mai 2015,
   millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,
   pärast konsulteerimist liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Algatamine

               (1)

               4. septembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik” või „HRV”) pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordiga liitu. Komisjon algatas uurimise nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 alusel ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (2) (edaspidi „algatamisteade”).

               (2)

               Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 22. juulil 2014 Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on kaaliumatsesulfaami ainutootja liidus. Kaebuse esitaja esindab seega 100 % kogu liidu kaaliumatsesulfaamitoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

         1.2.   Huvitatud isikud

               (3)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ning kutsus neid üles osalema.

               (4)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

         1.3.   Võrdlusriigi tootjad

               (5)

               Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et kaebuses esitatud teabe põhjal toodetakse vaatlusalust toodet teadaolevalt ainult liidus ja HRVs. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

               (6)

               Siiski võttis komisjon ühendust kõigi üheksa kolmanda riigiga, kelle kohta Eurostati statistika näitas vaatlusaluse tootega samade CN-koodide alla kuuluvate toodete eksporti liitu. Komisjon palus neilt abi kaaliumatsesulfaami tootjate ja/või tootjate ühenduste kindlakstegemisel. Ükski nimetatud kolmandatest riikidest ei suutnud kaaliumatsesulfaami tootjaid kindlaks teha. Seega ei tuvastatud tootmist mujal kui liidus ja vaatlusaluses riigis.

         1.4.   Väljavõtteline uuring

               (7)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

         a)   Importijate väljavõtteline uuring

               (8)

               Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon mitteseotud importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

               (9)

               Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

         b)   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (10)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Samuti palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel kindlaks teha ülejäänud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta.

               (11)

               Nõutud teabe esitasid neli vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Ühel neist eksportivatest tootjatest puudus uurimisperioodil müük liitu. Seega ei olnud teda võimalik uurida, mistõttu oli koostööd tegevaid äriühinguid kolm. Nende arvele jäi uurimisperioodi vältel vaatlusaluse toote kogu import liitu. Asjaosaliste vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

         1.5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

               (12)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile kolmele koostööd tegevale eksportivale tootjale vaatlusaluses riigis. Ükski kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust.

         1.6.   Küsimustiku vastused

               (13)

               Komisjon saatis küsimustikud liidu tootjale, kolmele vaatlusaluse riigi koostööd tegevale eksportivale tootjale ning kõigile sõltumatutele importijatele ja kasutajatele, kes näitasid üles huvi uurimise vastu.

               (14)

               Vastused küsimustikule saadi liidu tootjalt, kolmelt vaatlusaluse riigi koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt kasutajalt.

         1.7.   Kontrollkäigud

               (15)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                  Liidu tootja

                           —

                           Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Saksamaa;

                  Importijad

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa;

                           —

                           Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Saksamaa;

                           —

                           The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA;

                  Kasutajad

                           —

                           The Wrigley Company Limited, Plymouth, Ühendkuningriik;

                  Vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad

                           —

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Lai'ani maakond, HRV;

                           —

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd, Zhangjiagang, HRV;

                           —

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd, Suzhou ja Liyang, HRV.

         1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (16)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2011. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (17)

               Vaatlusalune toode on kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3), mis on pärit HRV-st, aga ka HRV-st pärit kaaliumatsesulfaam, mis sisaldub valmististes ja/või segudes, mis sisaldavad ka muid magusaineid ja/või vett (edaspidi „uurimisalune toode”), ning kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuste atsesulfaam-K ja Ace K all.

               (18)

               Kaaliumatsesulfaami kasutatakse sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes.

         2.2.   Samasugune toode

               (19)

               Liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud kaaliumatsesulfaamil leiti olevat samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samasugused peamised kasutusalad kui vaatlusaluses riigis toodetud ja liitu ekspordiks müüdud kaaliumatsesulfaamil. Seega käsitatakse neid tooteid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

         3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (20)

               Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalvääruse nende HRV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

               (21)

               Põhjenduse 12 kohaselt ei ole aga ükski koostööd tegev eksportiv tootja esitanud taotlust turumajandusliku kohtlemise saamiseks.

         3.2.   Normaalväärtus

               (22)

               Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

               (23)

               Kuna kolmas võrdlusriik vastavalt põhjendusele 6 puudus, tuletati normaalväärtus samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Määrati kindlaks müügikogused, mille ulatuses liidu tootja müüs tooteliike, mis vastasid Hiina koostööd tegevate tootjate müüdud tooteliikidele liidu turul uurimisperioodi vältel. Liidu tootja müük sõltumatutele klientidele leiti olevat tüüpiline, kui see väljendus protsendina vaatlusaluse toote ekspordi kogumahust ja tooteliikide kaupa. Nende tooteliikide müük oli liidu tootjale kasumlik. Nende keskmine müügihind liidus võeti normaalväärtuseks.

         3.3.   Ekspordihind

               (24)

               Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind, vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

         3.4.   Võrdlus

               (25)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

               (26)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

               (27)

               Eelkõige tegi komisjon kohandusi kaubandustasandi erinevuste põhjal, kuna tehti kindlaks, et ainus liidu tootja müüs peamiselt kasutajatele, Hiina tootjad aga peamiselt kauplejatele. Teiseks võeti mitme märkuse põhjal arvesse Hiina kaaliumatsesulfaami ja liidu tootja kaaliumatsesulfaami vahelist kvaliteedierinevust ning seda, kuidas turg seda erinevust tajub. Lisaks kohandati normaalväärtust vastavalt teatavale erakorralisele teadus- ja arendustegevusele ning liidu tootja turunduskuludele uurimisperioodi vältel. Neid kulusid käsitletakse üksikasjalikumalt põhjenduses 67.

         3.5.   Dumpingumarginaalid

               (28)

               Iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon kaalutud keskmist ekspordihinda tooteliikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtusega kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

               (29)

               Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           37,4 %

               (30)

               Kõigi teiste vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö määr on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust.

               (31)

               Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport liitu moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon võtta dumpingu jääkmarginaali aluseks selle koostööd tegeva äriühingu, kelle dumpingumarginaal on suurim.

               (32)

               Esialgne dumpingu jääkmarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on seega 97,8 %.

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           37,4 %

                           Kõik teised äriühingud

                           97,8 %

         4.   KAHJU

   4.1.   Sissejuhatav märkus

               (33)

               Analüüsis käsitletakse ainult üht äriühingut. Seetõttu on enamik näitajatest esitatud konfidentsiaalsuse huvides indekseeritult või vahemikena.

         4.2.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (34)

               Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja, kes moodustab liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

         4.3.   Liidu tarbimine

               (35)

               Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu esitatud andmete, Hiina ekspordistatistika ja koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit andmete põhjal. Eurostati andmed ei olnud selleks sobivad, kuna vaatlusalust toodet imporditakse mitme CN-koodi all koos paljude teiste toodetega. Kuna üheski kolmandas riigis kaaliumatsesulfaami ei toodetud, pärines kogu import liitu HRVst.

               (36)

               Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (tonnides)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine (indeks)

                           100

                           104

                           110

                           104

                              Allikas: liidu tootmisharult, koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

               (37)

               Kaaliumatsesulfaami tarbimine liidus suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 4 %, väidetavalt nõudluse suurenemise tõttu suhkruvabade toodete järele liidus. Vaatlusaluse perioodi viimasel aastal vähenes tarbimine muude (uute) magusainete põhjustatud suurema konkurentsi tõttu. See vähenemine näib aga olevat ajutise iseloomuga ning puuduvad selged tõendid selle kohta, et nõudlus kaaliumatsesulfaami järele võiks lähiaastatel veelgi väheneda.

         4.4.   Import HRVst

   4.4.1.   HRV impordi maht ja turuosa

               (38)

               Komisjon tegi Hiinast pärit impordi mahu kindlaks Hiina ekspordistatistika põhjal, mida võrreldi kolme HRV eksportiva tootja esitatud andmetega, mis moodustasid vaatlusaluse toote kogu ekspordimahu uurimisperioodi vältel.

               (39)

               HRVst pärit import liitu ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordi maht (tonnides) ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           HRVst pärit impordi maht

                           1 612

                           1 816

                           2 051

                           1 831

                           HRVst pärit impordi turuosa (indeks)

                           100

                           108

                           115

                           110

                              Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

               (40)

               HRVst pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 14 %. Samal perioodil kasvas ka Hiinast pärit impordi turuosa, suurenedes uurimisperioodi vältel 10 % võrra, 65–80 %ni.

         4.4.2.   HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

               (41)

               Komisjon määras impordihinnad kindlaks Hiina koostööd tegevatelt tootjatelt saadud andmete põhjal. HRVst liitu imporditud toodete kaalutud keskmine CIF-hind eurodes kg kohta muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  HRVst pärit impordi CIF-hinnad (eurot/kg)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Kaalutud keskmised impordihinnad

                           5,71

                           5,11

                           4,30

                           3,99

                           Indeks

                           100

                           90

                           75

                           70

                              Allikas: koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt ja Hiina ekspordistatistikast pärit andmed

               (42)

               HRVst pärit impordi keskmine hind vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 30 % võrra.

               (43)

               Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                           a)

                           ainsa liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu, mida kasutati Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditavate tooteliikide müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul;

                           b)

                           vastavaid koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude (6,5 %) ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

               (44)

               Liidu tootmisharu kaalutud keskmist hinda võrreldi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, arvates maha soodustused ja hinnaalandused ning olles kohandanud vastavalt liidu tootmisharu hindadele kvaliteedierinevust, seda, kuidas turg seda erinevust tajub, teadus- ja arendustegevust ning turunduskulusid põhjenduses 27 esitatud põhjustel. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Komisjon leidis, et HRVst pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on vahemikus 18–45 %.

         4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.5.1.   Üldised märkused

               (45)

               Uurides alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. Kahju kindlakstegemisel ei eristanud komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, kuna ainus liidu tootja kujutas endast liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Komisjon hindas majandusnäitajaid ainsa liidu tootja kohta käivate andmete alusel. Andmeid peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

               (46)

               Majandusnäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Neid on analüüsitud järgmiselt.

         4.5.2.   Kahju näitajad

   4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (47)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil järgmised.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Tootmismaht (indeks)

                           100

                           81

                           70

                           69

                           Tootmisvõimsus (indeks)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

                           100

                           81

                           70

                           69

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (48)

               Liidu tootmisharu toomismaht vähenes pidevalt, kokku 31 % võrra. Vaatlusalusel perioodil sulges liidu tootja üha rohkem tootmisrajatisi, et kulutusi piirata. Uurimisperioodil suleti tehas sel põhjusel kokku neljaks kuuks.

               (49)

               Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, kuna paljud kulud on püsikulud ja tootmisvõimsusest sõltumatud. Seega vähenes tootmisvõimsuse rakendamine võrdeliselt tootmismahuga.

         4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (50)

               Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus ning liidu tootmisharu turuosa arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas.

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (indeks)

                           100

                           89

                           82

                           87

                           Turuosa (indeks)

                           100

                           86

                           74

                           84

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (51)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootja tootmismaht kokku 13 % võrra, ehkki tarbimine samal perioodil suurenes. See negatiivne suundumus hõlmab 2013. aastast kuni uurimisperioodini müügimahu põgusat taastumist, mida võidi saavutada üksnes lepingutega, mille müügihinnad liidu tootmisharu elujõulisust veelgi kahjustasid.

               (52)

               Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil 16 % võrra liidu tootmisharu turuosa ning see oli tingitud nii tarnijat vahetavatest klientidest kui ka topeltvarustusega klientidest, kes suurendasid ostude osakaalu HRVst.

         4.5.2.3.   Kasv

               (53)

               On selge, et liidu tootmisharu kasv oli negatiivne, võttes arvesse eespool nimetatud turuosa vähenemist ja põhjenduses 37 märgitud tarbimise suurenemist.

         4.5.2.4.   Tööhõive

               (54)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv (indeks)

                           100

                           103

                           82

                           82

                           Toodetud tonne töötaja kohta (indeks)

                           100

                           87

                           100

                           106

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (55)

               2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähendas liidu tootmisharu oma personali ligemale viiendiku võrra, et tulla toime tootmise vähenemisega ning vastavalt ajutistele sulgemistele. Tootlikkus suurenes samal perioodil 6 % võrra, mis oli tingitud töötajate arvu vähenemisest.

         4.5.2.5.   Tööjõukulud

               (56)

               Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks)

                           100

                           103

                           111

                           115

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (57)

               Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas vaatlusalusel perioodil 15 %, kuna töötajate arvu vähenemine tõi kaasa lahkumistasude maksmise (vt põhjendus 54). Ühtlasi rakendusid keemiatööstuses väidetavalt uued töötasumäärad.

         4.5.2.6.   Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

               (58)

               Kõik dumpingumarginaalid olid olulised (vt põhjendus 29). Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.

               (59)

               See on esimene dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Seetõttu puudusid andmed, mille abil hinnata varasema dumpingu võimalikku mõju.

         4.5.2.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (60)

               Liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele muutusid järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Müügihind liidus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Keskmine müügihind liidus (indeks)

                           100

                           94

                           94

                           88

                           Ühiku tootmiskulu (indeks)

                           100

                           106

                           117

                           119

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (61)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind samasuguse toote puhul langes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli osaliselt tingitud HRVst pärit impordi keskmiste hindade tugevalt negatiivsest suundumusest (vt põhjendus 42).

               (62)

               Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu suurenes 19 %. See oli tingitud peamiselt püsikulude suurenevast mõjust vähenevale tootmismahule ja müügile ning tooraine hinnatõusust.

         4.5.2.8.   Varud

               (63)

               Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Laovarud

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Lõppvarud (indeks)

                           100

                           98

                           89

                           94

                           Lao lõppseis protsendina toodangust (indeks)

                           100

                           121

                           126

                           135

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (64)

               Ehkki lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil tootmisrajatiste ajutiste sulgemiste tõttu kulutuste piiramiseks (vt põhjendus 48), suurenesid lõppvarud protsendina toodangust.

         4.5.2.9.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (65)

               Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks)

                           100

                           74

                           48

                           26

                           Rahavoog (indeks)

                           100

                           85

                           75

                           78

                           Investeeringud (indeks)

                           100

                           51

                           48

                           34

                           Investeeringutasuvus (indeks)

                           100

                           68

                           44

                           25

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (66)

               Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkuse arvutamisel lahutas komisjon kuluaruannetest kõik teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud, pidades neid erakorralisteks, nagu märgitud põhjenduses 27. Ilma selle mahaarvamiseta oleks liidu tootmisharu jõudnud uurimisperioodil kahjumisse. Koos kasumlikkuse vähenemisega kahanesid ka netorahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus.

               (67)

               Liidu tootmisharu väitis, et lahutatud teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud olid vaatlusaluse tootega seotud harilikud püsikulud. Uurimisest selgus aga, et need kulud olid seotud uue tootega, ehkki see toode kuulus kõnealuse uurimise tootevalikusse. Selliseid erakorralisi ja suuri kulutusi ei esineks liidu tootmisharu jaoks harilikul või tüüpilisel aastal. Lisaks on tegemist teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega tootele, mida ei müüdud vaatlusalusel perioodil liidu turul märkimisväärsetes kogustes.

               (68)

               Isegi eespool nimetatud kulude mahaarvamisel vähenes liidu tootja kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja pidevalt. Komisjon leidis, et kasumlikkuse tase uurimisperioodil ja kasumlikkuse suundumus on eespool nimetatud selge ja märkimisväärse languse tõttu kahjulikud.

               (69)

               Kasumlikkuse järsk langus oli tingitud peamiselt ühtlaselt kasvavatest püsikuludest tonni kohta võrrelduna väheneva tootmis- ja müügimahuga. Peale selle langesid järsult keskmised hinnad, mistõttu ei suutnud liidu tootmisharu kasumi taset säilitada ja kasumlikkus vähenes tunduvalt. Tabelist 10 võib näha, et muude tulemusnäitajate suundumus sarnanes käibest saadud kogutulu näitajatele.

               (70)

               Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Indeksina väljendatud netorahavoo suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, vähenedes kasumlikkuse vähenemise tagajärjel 22 %.

               (71)

               Liidu tootmisharu investeeringud vähenesid veelgi märkimisväärsemalt. Investeeringute maht uurimisperioodil moodustas kõigest kolmandiku 2011. aasta investeeringute mahust. Mis puutub kasumlikkusse, ei võetud selle arvutamisel arvesse investeeringuid uude tootesse.

               (72)

               Investeeringutasuvus väljendab kasumit protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See vähenes järsult ja pidevalt alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini, langedes ligikaudu 75 %.

               (73)

               Suure rahvusvahelise grupi osana ei väitnud ainus liidu tootja, et eespool nimetatud tegurid oleksid seni tema kapitali kaasamise võimet mõjutanud. Siiski selgitas liidu tootmisharu menetluse käigus, et hetkeolukord ei olnud jätkusuutlik.

         4.5.3.   Järeldus kahju kohta

               (74)

               Märkimisväärseid negatiivseid suundumusi täheldati järgmiste majandusnäitajate puhul: tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul. Laovarud (protsendina toodangust) suurenesid, ehkki vähenesid absoluutarvudes. Pidevalt langevate müügihindade mõju koos müügimahu üldise vähenemisega on olnud tugev ja põhjustanud turuosa, kasumlikkuse, investeeringutasuvuse ja rahavoo märkimisväärse kahanemise.

               (75)

               Asjaolu, et liidu turgu valitsevad suured toidu ja joogi sektori ettevõtjad, kes ajavad äri aastaste lepingute alusel, tähendab, et selles sektoris on liidu tootmisharu eriti tundlik müügimahu ja hindade languse suhtes, isegi kui need langused mõjutavad väheseid kliente.

               (76)

               Tootlikkus seevastu paranes. See aga oli tingitud töötajate arvu vähenemisest nõudluse ja seega tootmise vähenemise tõttu, mis muutis osa töötajaid üleliigseks. Seepärast ei saa neil asjaoludel käsitleda tootlikkuse kasvu positiivsena.

               (77)

               Liidu tarbimine on samuti suurenenud. Liidu tootmisharu ei suutnud seda aga ära kasutada, sest nii müügimaht kui ka müügihinnad vähenesid, nagu eespool märgitud.

               (78)

               Huvitatud isik seadis kahju olemasolu kahtluse alla. Kõnealune isik väitis, et liidu tootmisharu olukord oli uurimisperioodi vältel normaalne. Ta väitis, et liidu tootmisharu on kaotanud patendikaitse ja seega turgu valitseva seisundi. Seepärast peaks liidu tootmisharu nõustuma nüüd väiksema kasumi ja müügimahuga.

               (79)

               See argument ei ole põhjendatud. Peamine tootmispatent kaotas kehtivuse 2005. aastal (ning kaks väiksemat patenti enne ja pärast seda). Pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal ja tublisti enne vaatlusalust perioodi sisenesid turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud oma seni turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul juba suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine 2005. aastal tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja.

               (80)

               Lisaks analüüsiti kahjulikku olukorda vaatlusalusel perioodil, s.t aastatel 2011–2014 ehk koguni kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist. Suurema osa kahjunäitajate suundumus oli sel perioodil (2011. aastast uurimisperioodini) liidu tootmisharu jaoks äärmiselt negatiivne. Täpsemalt oli tootmisharu kaotanud turuosa, vähendanud müügihindu ning kogenud kasumlikkuse ja muude eespool nimetatud majandusnäitajate järsku langust; lisaks vähenes tootlikkus, kulude kokkuhoiuks tuli sulgeda tehaseid ja suurenenud tarbimine ei pakkunud loodetavat kasu, nagu märgitud põhjenduses 74. Selline majanduslik olukord ei ole seletatav uute ettevõtjate turule sisenemise võimalusega, mis on patendikaitse aegumise tagajärg. Igal juhul ei saa seda olukorda pidada jätkusuutlikuks ja tervislikuks. Esiteks lõppes tootmispatendi kehtivusaeg tublisti enne vaatlusalust perioodi ja seega oli liidu tootmisharul piisavalt aega kaitse puudumisele reageerimiseks. Teiseks, ehkki patendikaitse aegumine võis tähendada teatavat langust tulemuslikkuses, on kahjunäitajate tase uurimisperioodil liiga madal jätkusuutliku ja eduka tootmisharu kohta. Peale selle säilitas liidu tootmisharu hoolimata patendikaitse aegumisest kuni 2011. aastani eduka majandusliku ja finantsseisundi.

               (81)

               Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu ei oleks liidu tootmisharu kandnud kahju. Patendikaitse aegumist analüüsitakse aga täiendava tegurina liidu tootmisharu kantud kahju seisukohast.

               (82)

               Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   PÕHJUSLIK SEOS

               (83)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import vaatlusalusest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on järgmised: a) liitu tootmisharu suutlikkus eksporditurgudel, b) patendikaitse kadumine ning c) liidu tootmisharu äristrateegia.

         5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (84)

               Liidu tootmisharu halvenev olukord vaatlusalusel perioodil langes kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Vaatlusalusel perioodil suurenes impordimaht 14 % ja impordihinnad langesid 30 %. See põhjustas Hiina eksportijate turuosa 10 % suurenemise. Samal ajal kaotas liitu tootmisharu turuosa, selle müügihinnad langesid ning ka müügimaht vähenes.

               (85)

               Eeskätt osutab suur hinna allalöömise marginaal (18–45 %) samuti sellele, et dumpinguhinnaga import vaatlusalusest riigist avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharu hindadele.

               (86)

               Müügimahu vähenemine vähendas liidu tootmisharu võimet püsikulusid katta. Madala hinnaga import vaatlusalusest riigist tõi kaasa liidu tootmisharu võimetuse säilitada kasumit ning selle tagajärjel vähenes kasumlikkus märgatavalt (vt tabel 10).

               (87)

               Liidu tootmisharu ja teised huvitatud isikud väitsid, et kaks suurimat Hiina eksportivat tootjat osalesid vaatlusalusel perioodil nn hinnasõjas ning et leidis aset ülevõtmiskatse. Tegelikult esitas 2015. aasta alguses, veidi pärast uurimisperioodi lõppu, üks koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest, nimelt Suzhou Hope Technology Co., Ltd, pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel. Kahe suurima Hiina eksportija hindade pidev ja jätkuv langus tingis tegelikkuses müügihinnad, mille tase ei olnud jätkusuutlik. Need müügihinnad lõid tugevalt alla liidu tootmisharu hindu ning halvendasid liidu tootmisharu olukorda. Teisisõnu kannatasid tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügimaht ja müügihinnad liidu turul.

               (88)

               Eelneva põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku langevate hindade ja dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemisega ning et sellel impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus. Eksportivate tootjate müügihinnad langesid uurimisperioodil 30 %. Langetades vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihindu, suutsid vaatlusaluse riigi tootjad oma turuosa suurendada. Võttes arvesse selget ajalist kokkulangevust ühest küljest pidevalt langevate dumpinguhindadega impordi taseme ning teisest küljest liidu tootmisharu müügimahu vähenemise ja hinnalanguse vahel, võib järeldada, et liidu tootmisharule kahjuliku olukorra põhjustas dumpinguhinnaga import.

         5.2.   Muude tegurite mõju

   5.2.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               (89)

               Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine ekspordihind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Liidu tootmisharu eksporditulemused

                           2011

                           2012

                           2013

                           Uurimisperiood

                           Ekspordimaht (indeks)

                           100

                           87

                           75

                           72

                           Keskmine hind (indeks)

                           100

                           112

                           108

                           98

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

               (90)

               Liidu tootmisharu eksporditulemused on olnud mahu poolest sarnased tootmisharu müügile liidu turul, ehkki hinnatase on eurodes väljendatuna püsinud kõrge. See erinevus hindade muutumises võis olla osaliselt tingitud euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisest vaatlusalusel perioodil. Seega teeb komisjon järelduse, et ehkki ka eksporditulemused olid negatiivsed, ei seleta see liidu tootmisharu kantud kahju liidu turul.

         5.2.2.   Patendikaitse kadumine

               (91)

               Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju on selgitatav ainsa liidu tootja kaaliumatsesulfaamiäri patendikaitse aegumisega. See argument ei ole põhjendatud. Nagu märgitud põhjenduses 79, sisenesid eriti pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppemist 2005. aastal turule uued ettevõtjad, nimelt Hiina eksportivad tootjad, ja nende kohalolu on sellest alates järk-järgult suurenenud. 2009. aastaks, tublisti enne vaatlusaluse perioodi algust, oli liidu tootmisharu turuosa vähenenud patendikaitsest tulenevalt turgu valitsevalt seisundilt allapoole 50 % piiri. 2011. aastaks ehk vaatlusaluse perioodi alguseks ületas Hiinast pärit impordi turuosa liidu turul suurel määral liidu tootmisharu turuosa. Seega tekitas patendikaitse kehtivusaja lõppemine tõepoolest turu, millel oli rohkem kui üks ettevõtja.

               (92)

               Uurimise käigus tehti aga kindlaks olulise kahju tekitamine liidu tootmisharule. Võttes arvesse kahju kohta tehtud järeldusi, võib märkida, et liidu tootmisharu säilitas tervisliku majandus- ja finantsseisundi kuni 2011. aastani, pärast mida hakkas see halvenema. See tähendab kuus aastat pärast tootmispatendi kehtivusaja lõppu, mis oli liidu tootmisharule piisavalt pikk aeg reageerimiseks. Seega ei ole põhjendatud väide, nagu oleks liidu tootmisharu olukord halvenenud turule lisandunud ettevõtjate tõttu. Liidu tootmisharu olukord halvenes pigem seetõttu, et uute ettevõtjate hinnastrateegia tõi kaasa jätkusuutmatult madala hinnaga impordimahu suurenemise ja hindade märkimisväärse allalöömise.

               (93)

               Seega teeb komisjon esialgu järelduse, et patendikaitse kadumine ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule.

         5.2.3.   Äristrateegia

   5.2.3.1.   Liidu tootmisharu hinnastrateegia

               (94)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu otsusest säilitada enda kui kvaliteettoodete tootja positsioon liidu turul. Uurimine seevastu näitas, et see strateegia oli taganud tootmisharu püsimise. Püüd võistelda vaid hindades oleks toonud kaasa kaaliumatsesulfaamiäri sulgemise, kuna dumpinguhinnad olid langenud jätkusuutmatule tasemele. Impordihindade jätkusuutmatut taset kinnitab ka asjaolu, et suuruselt teine eksportiv tootja, kelle kogukäibest moodustab kaaliumatsesulfaam suurema osa, esitas 2015. aasta alguses pankrotikaitse avalduse Hiina õiguse alusel.

         5.2.3.2.   Liidu tootmisharu märkimisväärsed teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulud

               (95)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli seletatav vaatlusaluse perioodi vältel uuele tootele tehtud kulutustega. Tuleb märkida, et nimetatud kulutused olid seotud kaaliumatsesulfaami sisaldava uue toote teadus- ja arendustegevuse ning turunduskuludega. Ent nagu märgitud põhjenduses 66, ei võetud neid innovatsioonikulusid kahju analüüsimisel arvesse ja seega ei saa olulise kahju kohta tehtud järeldust põhjendada kõnealuste kulutustega.

               (96)

               Seega võib järeldada, et liidu tootmisharu äristrateegia ei süvendanud liidu tootmisharu kantud olulist kahju.

         5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (97)

               Kahju on käesoleva uurimise puhul selge ja ulatuslik enamiku eespool esitatud näitajate kohaselt. Kahju on selge nii mahuliselt (eelkõige turuosa, tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht liidu turul ja tööhõive) kui ka hinna (keskmine müügihind) ja tulemuslikkusega (kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog) seotud näitajate poolest. Madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemise ning liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Mahuliste aspektide tugevama avaldumise juures on olemas selge seos müügi- ja tootmismahtude järsu vähenemise ning hilisema finantsnäitajate halvenemise vahel.

               (98)

               Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Komisjon ei ole teinud kindlaks muid tegureid, mis võinuksid kahju suurendada.

               (99)

               Seega teeb komisjon järelduse, et dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju ning et puudusid muud tegurid, mis võinuksid seda põhjuslikku seost katkestada.

         6.   LIIDU HUVID

               (100)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

         6.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (101)

               Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import HRVst. Peaaegu kõik kahjunäitajad olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega, eelkõige tootmismaht, müügimaht, müügihinnad, tööhõive, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul.

               (102)

               Eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab osaliselt vabaks tugevast hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoliselt kestva iseloomuga, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud oma hinnataset veelgi langetama. Teisalt ei ole alust väita, et hinnasurve võiks meetmete puudumisel väheneda ja mitte järgida vaatlusalusel perioodil täheldatud suundumusi. Ei saa välistada, et meetmete puudumisel on liidu tootmisharu sunnitud lõpetama kaaliumatsesulfaami tootmise keskpikas perspektiivis täielikult, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu turu täiesti sõltuvaks HRVst pärit impordist.

               (103)

               Komisjon järeldas seetõttu käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.

         6.2.   Sõltumatute importijate huvid

               (104)

               25st importijast, kellega ühendust võeti, vastasid küsimustikule vaid kolm. Nad esindavad umbes 13 % Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami koguimpordist. Kõnealustes äriühingutes tehti kohapealsed kontrollid.

               (105)

               HRVst pärit kaaliumatsesulfaami import moodustab vähem kui 10 % nende importijate kogukäibest uurimisperioodi vältel (kahe puhul neist koguni vähem kui 1 %).

               (106)

               Kõik kolm koostööd tegevat importijat väitsid, et tollimaksud avaldaksid nende tegevusele negatiivset mõju, tuues kaasa vältimatu hinnatõusu. Üks importija rõhutas, et tema klientidele on tähtis mitmelt tarnijalt hankimine.

               (107)

               Teine importija väitis, et kaaliumatsesulfaam ei ole kergesti asendatav seda sisaldavate ning juba turul olevate toodetega. Uued tooted arendataks välja pigem alternatiivsete magusainete kui vaatlusaluse tootega.

               (108)

               Komisjon tegi kindlaks, et meetmed võisid importijatele tõepoolest kahjulikku mõju avaldada, kuid väga piiratud määral. Kaaliumatsesulfaam moodustab vaid väikese osa importijate küllaltki suure tootevalikuga äritegevusest. Lisaks ollakse seisukohal, et kuna meetmed üksnes taastaksid õiglase konkurentsi liidu turul, ei takistaks dumpinguvastased meetmed importijatel vaatlusaluse toote müüki liidus.

               (109)

               Ning kuna nii importijad kui ka lõppkasutajad on rõhutanud vajadust kahe tarneallika järele, siis meetmed tõenäoliselt mitte ei vähendaks, vaid suurendaks mitme tarneallika kasutamise võimalust. See on tingitud asjaolust, et ilma meetmeteta oleks liidu tootmisharu väga tõenäoliselt sunnitud turult lahkuma.

               (110)

               Seega on olemasoleva teabe põhjal selge, et meetmete kehtestamisel importijate suhtes oleks parimal juhul väga piiratud mõju, mille kaaluksid selgelt üles neist meetmetest liidu tootmisharule tulenevad eelised.

         6.3.   Kasutajate huvid

               (111)

               Komisjon võttis pärast algatamist ühendust ligikaudu 80 kaaliumatsesulfaami kasutajaga. Küsimustikule esitas vastuse vaid üks kasutaja. Peamised kasutajad moodustavad osa toidu- ja joogisektori suhkruvabade ja vähendatud suhkrusisaldusega toodete segmendist. Ülejäänud kaaliumatsesulfaami müük on koondunud farmaatsiasektorisse, et muuta ravimeid vastuvõetavamaks.

               (112)

               Ehkki koostööd tegev kasutaja kasutab kaaliumatsesulfaami enamikus oma toodetest, on kaaliumatsesulfaami ostud tootmise ja müügi kogukuludega võrreldes väga väikesed.

               (113)

               Koostööd tegev kasutaja väitis, et vaatlusalune toode on põhikomponent märkimisväärses osas tema valmistoodetest ning äärmiselt raskesti asendatav, ilma et see mõjuks negatiivselt kvaliteedistandarditele ja konkurentsivõimele.

               (114)

               Ülejäänud kolm kasutajat, kes esindasid nii suuri rahvusvahelisi toiduaine- ja joogisektori ettevõtjaid kui ka väiksemaid spetsialiseerunud farmaatsiaettevõtteid, ei täitnud küsimustikku, kuid esitasid oma märkused kirjalikult. Nad väitsid, et sõltuvalt dumpingu kindlakstegemisest tuleks liidu tootmisharu säilitada kui tugev konkurent ja usaldusväärne kvaliteetsete tarnete allikas.

               (115)

               Uurimisest selgus, et kulude seisukohast on kaaliumatsesulfaami tähtsus valmistoodetes minimaalne. Ent nagu väitis koostööd tegev tootja, on kaaliumatsesulfaami kasutamine juba turul olevate toodete puhul esmatähtis. Uusi tooteid võib välja töötada alternatiivsete magusainetega, kuid olemasolevate toodete koostise muutmine oleks riskantne ja kulukas. Seega on kasutajate ligipääs alternatiivsetele kaaliumatsesulfaami allikatele väga tähtis.

               (116)

               Seda väitsid ka kolm märkusi esitanud kasutajat. Nad rõhutasid, et ei soovinud sõltuda ainuüksi Hiina kaaliumatsesulfaamist, mille puhul valitseb HRV vastava sektori kokkutõmbumise võimaluse tõttu monopoolsete hindade oht.

               (117)

               Nagu on märgitud põhjenduses 108, on pakutud dumpinguvastaste meetmete eesmärk taastada võrdsed tingimused, mis peaksid võimaldama nii liidu kui ka Hiina tootjatel püsida turul elujõuliste konkurentidena. Kasutajate vajadust mitme tarneallika järele saaks meetmeid kehtestades paremini rahuldada kui ilma nendeta.

         6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (118)

               Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine peaks võimaldama liidu tootmisharul püsida turul ning parandada selle kaudu oma seisundit. On suur risk, et kui meetmeid ei kehtestata, võib liidu tootmisharu olla sunnitud kaaliumatsesulfaamiärist keskpikas perspektiivis lahkuma, mis toob vältimatult kaasa töökohtade kadumise. See tekitaks monopoli Hiina eksportivatele tootjatele, kelle arv võib samuti väheneda. Avaldades võimalikku piiratud mõju importijatele, oleks see kahjulik kaaliumatsesulfaami lõppkasutajatele, kellest mõned on rõhutanud liidu tarneallika säilitamise tähtsust.

               (119)

               Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

         7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (120)

               Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule.

         7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

               (121)

               Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju. Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis on piisav, et taastada ausat konkurentsi liidu tootmisharu ja HRV eksportivate tootjate vahel.

               (122)

               Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel.

               (123)

               Selleks käsitleti põhjendustes 43 ja 44 hinna allalöömise arvutamiseks kindlaks tehtud hinda mittekahjustava hinnana ning kasutati seda kahjumarginaali arvutamisel. Kõnealuse juhtumi konkreetsetest asjaoludest selgus, et kuna ühekordsete ja erakorraliste teadus- ja arendustegevuse ning turunduskulude nõuetekohane mahaarvamine tingis uurimisperioodil samasuguse toote reaalse müügikasumi, peaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase olema sellise tegeliku hinnaga saavutatav.

               (124)

               Seega tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest vaatlusaluse riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise CIF-impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise arvutamiseks, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud ja kohandatud keskmise tehasehinna (mis oli samuti kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutuste jaoks) vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

         7.2.   Ajutised meetmed

               (125)

               HRVst pärit kaaliumatsesulfaami ning teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

               (126)

               Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Ajutine dumpinguvastane tollimaks

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd

                           89,1 %

                           76,6 %

                           76,6 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

                           37,4 %

                           23,1 %

                           23,1 %

                           Kõik teised äriühingud

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

               (127)

               Ent kuna dumpinguvastane tollimaks peaks kehtima ka kaaliumatsesulfaami sisaldavatele valmististele ja/või segudele, on tollimaksu kehtestamisel liidu tolliasutuste poolt asjakohasem väljendada tollimaksu fikseeritud summana eurodes netokaalu kilogrammi kohta ning kehtestada see imporditud puhta kaaliumatsesulfaami suhtes või kaaliumatsesulfaami osakaalu suhtes valmistises ja/või segus.

               (128)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

               (129)

               Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (3). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

               (130)

               Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama I lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes tuleks rakendada „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

               (131)

               Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

         8.   LÕPPSÄTTED

               (132)

               Hea halduse huvides võivad huvitatud isikud esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

               (133)

               Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva kaaliumatsesulfaami (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3) suhtes, aga ka teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami suhtes, mis kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla.
   2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmised:

               Äriühing

               Ajutine tollimaksumäär netosummana, eurot/tonn

               TARICi lisakood

               Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

               3,19

               C046

               Suzhou Hope Technology Co., Ltd

               3,15

               C047

               Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

               1,23

               C048

               Kõik teised äriühingud

               3,19

               C999

               Kõik äriühingud, kes on deklareerinud valmistisi ja/või segusid, mis ei sisalda Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami

               0

               C045

         3.   Valmististes ja/või segudes sisalduva kaaliumatsesulfaami suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks kehtib proportsionaalselt kaaliumatsesulfaami kogusisaldusega valmistise ja/või segu massis.
   4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama I lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.
   5.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
   6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   Artikkel 2
   Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni esitamisel liikmesriigi tolliasutusele ning juhul kui kaaliumatsesulfaam on pärit riigist, mis ei ole seda sisaldava valmistise ja/või segu päritoluriik, esitab importija valmistise ja/või segu lõpptootja väljastatud päritoludeklaratsiooni kooskõlas II lisa nõuetega.
   Artikkel 3
   1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest:

               (a)

               taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

               (b)

               esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

               (c)

               taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

         2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. mai 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT C 297, 4.9.2014, lk 2.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Brussels, Belgium.

      I LISA
      Artikli 1 lõikes 4 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmist:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2)

                  järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arve alusel Euroopa Liitu eksportimiseks müüdud kaaliumatsesulfaami on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

                  3)

                  Kuupäev ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkiri.

      II LISA

         Päritoludeklaratsioon

      Müüja: [lisatakse kaaliumatsesulfaami sisaldavate valmististe ja/või segude müüja täielik nimi ja aadress]
      Faktuurarve number ja kuupäev:

                  Pakendi nr

                  Kaaliumatsesulfaami sisaldava valmistise ja/või segu tootekirjeldus

                  Tootes sisalduva kaaliumatsesulfaami kogus (kg)

                  Kaaliumatsesulfaami päritoluriik

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

            Tootja: [lisatakse kaaliumatsesulfaami sisaldavate valmististe ja/või segude lõpp-tootja täielik nimi ja aadress, kui tootja ja müüja on erinevad]
      Kõnealuste kaupade tootja kinnitab, et:

                  —

                  ta on kindlaks määranud käesoleva deklaratsiooni 2. veerus kirjeldatud kaupade 4. veerus deklareeritud päritolu kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2913/92 (1) artiklite 23 ja 24 sätetega;

                  —

                  ta soovib teha täielikult koostööd Euroopa Liidu Komisjoniga või importiva liikmesriigi tolliasutustega käesoleva deklaratsiooni õigsuse kontrollimisel.

                  Kuupäev

                  (Allkiri)

                  (Allakirjutava tootja-äriühingu pitser)

                  (Volitatud allakirjutaja nimi ja ametikoht)

         (1)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/1893, 27. oktoober 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

text:
               28.10.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/25

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1893,
   27. oktoober 2016,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

               (2)

               Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, tuleks määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, lisada kümme isikut.

               (3)

               Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. oktoober 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. LAJČÁK

      (1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

      LISA
      Järgmised isikud lisatakse määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu.

         Artiklis 14 ja artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

                  A.

                  Isikud

                     Nimi

                     Tuvastamisandmed

                     Põhjendus

                     Loetellu kandmise kuupäev

                     „207.

                     Adib Salameh
                     (teise nimega Adib Salamah; Adib Salama; Adib Salame; Mohammed Adib Salameh; Adib Nimr Salameh)
                     ()

                     Sõjaväeline auaste: kindralmajor, Damaskuses paikneva õhujõudude luureteenistuse direktoraadi asedirektor

                     Pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liige; Damaskuses paikneva õhujõudude luureteenistuse direktoraadi asedirektor; enne seda õhujõudude luureteenistuse juht Aleppos.
                     Pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liige koloneli auastmes või sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes; talle on antud kindralmajori auaste.
                     Vastutab tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias; planeeris Aleppos läbiviidavaid sõjalisi rünnakuid ja osales neis ning omas volitusi vahistada ja kinni pidada tsiviilisikuid.

                     28.10.2016

                     208.

                     Adnan Aboud Hilweh
                     (teise nimega Adnan Aboud Helweh; Adnan Aboud)
                     ()

                     Sõjaväeline auaste: brigaadikindral

                     Talle on antud 155. brigaadi ja 157. brigaadi brigaadikindrali auaste ning ta on teeninud Süüria armees pärast 2011. aasta maid.
                     Vastutab 155. brigaadi ja 157. brigaadi brigaadikindralina tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, sealhulgas seetõttu, et ta vastutas 2013. aastal rakettide ja keemiarelvade kasutuselevõtmise ja kasutamise eest tsiviilelanikkonnaga piirkondades ning osales laiaulatuslike kinnipidamiste läbiviimises.

                     28.10.2016

                     209.

                     Jawdat Salbi Mawas
                     (teise nimega Jawdat Salibi Mawwas; Jawdat Salibi Mawwaz)
                     ()

                     Sõjaväeline auaste: kindralmajor

                     Talle on antud kindralmajori auaste, ta on Süüria relvajõudude suurtüki- ja rakettide direktoraadi kõrgem ametnik ning on olnud teenistuses pärast 2011. aasta maid.
                     Vastutab Süüria relvajõudude suurtüki- ja rakettide direktoraadi kõrgema ametnikuna tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, sealhulgas seetõttu, et tema juhitud brigaadid kasutasid 2013. aastal rakette ja keemiarelva Ghoutas suure asustustihedusega tsiviilelanikkonnaga piirkonnas.

                     28.10.2016

                     210.

                     Tahir Hamid Khalil
                     (teise nimega Tahir Hamid Khali; Khalil Tahir Hamid)
                     ()

                     Sõjaväeline auaste: kindralmajor

                     Talle on antud kindralmajori auaste, ta on Süüria relvajõudude suurtüki- ja rakettide direktoraadi juhataja ning on olnud teenistuses pärast 2011. aasta maid.
                     Vastutab Süüria relvajõudude suurtüki- ja rakettide direktoraadi kõrgema ametnikuna tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, sealhulgas seetõttu, et tema juhitud brigaadid kasutasid 2013. aastal rakette ja keemiarelva Ghoutas suure asustustihedusega tsiviilelanikkonnaga piirkonnas.

                     28.10.2016

                     211.

                     Hilal Hilal
                     (teise nimega Hilal al-Hilal)
                     ()

                     Sünniaeg: 1966

                     Režiimiga seotud relvastatud rühmitise Kataeb al-Baath liige (Baathi partei relvastatud rühmitis). Toetab režiimi, kuna värbab liikmeid Baathi partei relvastatud rühmitisse ja korraldab selle tegevust.

                     28.10.2016

                     212.

                     Ammar Al-Sharif
                     (teise nimega Amar Al-Sharif; Amar Al-Charif; Ammar Sharif; Ammar Charif; Ammar al Shareef; Ammar Sherif; Ammar Medhat Sherif)
                     ()

                     Süürias tegutsev Süüria suurettevõtja, tegutseb pangandus-, kindlustus- ja majutussektoris. Byblos Bank Syria asutav partner, Unlimited Hospitality Ltd suuraktsionär ning Solidarity Alliance Insurance Company ja Al-Aqueelah Takaful Insurance Company nõukogu liige.

                     28.10.2016

                     213.

                     Bishr al-Sabban
                     (teise nimega Mohammed Bishr Al-Sabban; Bishr Mazin Al-Sabban)
                     ()

                     Damaskuse kuberner, kelle on ametisse nimetanud Bashar al-Assad ja kes on Bashar al-Assadiga seotud. Toetab režiimi ja vastutab tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, sealhulgas osaledes pealinna sunniitide kogukonna diskrimineerimises.

                     28.10.2016

                     214.

                     Ahmad Sheik Abdul-Qader
                     (teise nimega Ahmad Sheikh Abdul Qadir; Ahmad al-Sheik Abdulquader)
                     ()

                     Quneitra kuberner, kelle on ametisse nimetanud Bashar al-Assad ja kes on Bashar al-Assadiga seotud. Endine Latakia kuberner. Toetab režiimi ja saab sellest kasu, muu hulgas toetab avalikult Süüria relvajõudusid ja režiimiga seotud relvastatud rühmitisi.

                     28.10.2016

                     215.

                     Dr. Ghassan Omar Khalaf
                     ()

                     Hama kuberner, kelle on ametisse nimetanud Bashar al-Assad ja kes on Bashar al-Assadiga seotud. Ta toetab režiimi ja saab sellest kasu. Ghassan Omar Khalaf on tihedalt seotud režiimiga seotud relvastatud rühmitise (nn Hama brigaad) liikmetega.

                     28.10.2016

                     216.

                     Khayr al-Din al-Sayyed
                     (teise nimega Khayr al-Din Abdul-Sattar al-Sayyed; Mohamed Khair al-Sayyed; Kheredden al-Sayyed; Khairuddin as-Sayyed; Khaireddin al-Sayyed; Kheir Eddin al-Sayyed; Kheir Eddib Asayed)
                     ()

                     Idlibi kuberner, kelle on ametisse nimetanud Bashar al-Assad ja kes on Bashar al-Assadiga seotud. Toetab režiimi ja saab sellest kasu, muu hulgas toetab Süüria relvajõudusid ja režiimiga seotud relvastatud rühmitisi. Seotud režiimi Awqafi ministriga, dr. Mohammad Abdul-Sattar al-Sayyediga, kes on tema vend.

                     28.10.2016“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1932, 23. oktoober 2017, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

text:
               24.10.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 273/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1932,
   23. oktoober 2017,
   millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   1.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (2) (edaspidi „esialgne määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes. Nimetatud määruse kehtestamiseni viinud uurimise (edaspidi „esialgne uurimine“) periood hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011.

         2.   KÄESOLEV UURIMINE

   2.1.   Menetlus

               (2)

               Pärast taotluse saamist kontsernilt Kyocera Fineceramics Group (edaspidi „taotleja“ või „Kyocera“) andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teate (3) (edaspidi „algatamisteade“) kaudu teada osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. Kontserni kuulub HRV eksportiv tootja Dongguan Shilong Kyocera Co. Ltd. Läbivaatamine piirdus tootevaliku uurimisega, et selgitada välja, kas teatavad tooteliigid (st keraamilised koorimisnoad, keraamilised riivid, keraamilised käärid, keraamilised kaabitsad, keraamilised teritajad ja keraamilised kohviveskid, koos „kõnealused tooteliigid“) kuuluvad selliste dumpinguvastaste meetmete alla, mida kohaldatakse asjaomasest riigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes.

               (3)

               Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kõigile esialgses uurimises koostööd teinud isikutele ja HRV ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (4)

               Komisjon saatis taotlejale küsimustiku. Lisaks paluti esialgses uurimises koostööd teinud osalistel esitada märkusi uurimisaluse toote (mis on määratletud põhjenduses (8)) ja kõnealuste tooteliikide vaheliste erinevuste kohta, mis on seotud nende füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomaduste, tootmisprotsessi, lõppkasutuse ja muude aspektidega (olemasolu korral).

               (5)

               Kyocera esitas küsimustiku vastuse ja märkused läbivaatamise sisu kohta. Üks Itaalia edasimüüja märkis, et kõnealused tooteliigid moodustavad väga väikese osa tema tootevalikust. Kaheksateist äriühingut (kaks Itaalias tegutsevat importijat ja 16 HRVs tegutsevat äriühingut) vastasid, et nad ei tegele kõnealuste tooteliikidega. Esialgses uurimises kaebuse esitanud osaline andis endast teada, kuid ei esitanud märkusi.

               (6)

               Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala on vaja täpsustada või muuta, ning kontrollis neid andmeid.

               (7)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad praeguse läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti alusmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast avalikustamist esitada oma märkused. Peale taotleja (kes tekstiga nõustus) ei esitanud ükski osaline suulisi ega kirjalikke märkusi.

         2.2.   Uurimisalune toode

               (8)

               Uurimisalused tooted on esialgses määruses määratletud asjaomased tooted, st keraamilised laua- ja kööginõud, v.a keraamilised noad, keraamilised maitseainetopsid või vürtsijahvatid ja nende keraamilised jahvatavad osad, keraamilised koorijad, keraamilised noateritajad ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad teatavad keraamilised kordieriidist küpsetuskivid (edaspidi „uurimisalused tooted“), mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 ja ex 6912 00 29 (TARICi koodid 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 ja 6912002910) alla ning mis pärinevad HRVst.

         2.3.   Uurimise tulemused

   2.3.1.   Sissejuhatus ja metoodika

               (9)

               Alusmääruse artikli 14 lõikest 6 tuleneva asjakohase statistika kohaselt tuuakse liidu turule igal aastal umbes 350 000 tonni Hiina keraamilisi laua- ja kööginõusid.

               (10)

               Kyocera sõnul on kõnealustel tooteliikidel uurimisaluste toodetega võrreldes teistsugune tootmisprotsess, lõppkasutus, kujundus ja füüsikalised omadused. Sellest tulenevalt väitis Kyocera, et kuna esialgses uurimises kinnitati seda keraamiliste nugade ja muude tooteliikide kohta, tuleks ka kõnealused tooteliigid dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja jätta.

               (11)

               Tootmisprotsessi ja/või katalooge arvesse võttes ei tootnud esialgses uurimises valimisse kaasatud ning koostööd tegevad liidu ja HRVi tootjad ega võrdlusriigi tootja Brasiilias kõnealuseid tooteliike. Seda järeldust toetavad oma avalduses ka 16 äriühingut (esialgse uurimise käigus koostööd tegevad kõnealust toodet eksportivad tootjad HRVs) ja kaks importijat Itaalias, kellele on osutatud põhjenduses (5). Seega ei sisaldanud esialgses määruses esitatud ja kasutatud andmed ja teave mingeid andmeid kõnealuste tooteliikide kohta.

               (12)

               Komisjon uuris, kas kõnealused tooteliigid erinevad muud liiki keraamilistest laua- ja kööginõudest, mille suhtes kohaldatakse praegu meetmeid, mis põhinevad i) nende füüsikalistel, tehnilistel ja keemilistel omadustel, ii) tootmisprotsessil ning iii) nende tavapärastel lõppkasutusviisidel ja omavahelisel asendatavusel.

         2.3.2.   Füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused

               (13)

               Esialgses määruses määratletud keraamilisi laua- ja kööginõusid valmistatakse traditsioonilistest keraamilistest materjalidest, st portselanist, tellisesavist, keraamikasavist, fajansist või peenest tellisesavist või muust materjalist, mis annavad nõudele tugevuse vähemalt 1 000 ~ 1 200 kg/m2.

               (14)

               Kõnealused tooteliigid sisaldavad töötavat osa (lõikamiseks, jahvatamiseks või teritamiseks) ja mittetöötavat osa (toodete käsitsemiseks). Töötav osa on valmistatud nüüdiskeraamika materjalidest.

               (15)

               Nüüdiskeraamika esemed on välja töötatud kõrgetasemelise tehnoloogia abil, et need sobiksid tööstuslikuks materjaliks. Need on kuuma- ja kulumiskindlad ning isoleermaterjaliga. Nende tugevus on 10 000 ~ 12 000 kg/m2.

               (16)

               Traditsioonilise keraamika põhitooraine hulka kuuluvad mineraalid, näiteks kaoliin, päevakivi ja kvarts. Nüüdiskeraamika peamine tooraine on kas tsirkoonium- või alumiiniumoksiid.

               (17)

               Esialgses määruses määratletud keraamilised laua- ja kööginõud hõlmavad oma spetsiifilise kujunduse ja füüsikaliste omaduste tõttu peamiselt toiduainete hoidmiseks mõeldud esemeid. Kõnealused tooteliigid oma spetsiifilise kujunduse ja füüsikaliste omadustega (kuju ja kõvadus) on mõeldud toidu(tükkide) peenestamiseks eri viisidel (sealhulgas nt jahvatamine) või ka teatavate vahendite teritamiseks (keraamilised teritajad).

         2.3.3.   Tootmisprotsess

               (18)

               Uurimise käigus tehti kindlaks, et traditsioonilise keraamika tootmiseks kasutatav tootmisliin ei sobi nüüdiskeraamika tootmiseks. Traditsioonilise keraamika tootmise protsessis tuleb toorainele tavaliselt lisada vett, et valmistada savi või voolimissegu, mida seejärel voolitakse ja põletatakse traditsioonilises põletusahjus temperatuuril 1 000 °C–1 250 °C. Kõnealuste tooteliikide töötavaid osi toodetakse seevastu meetodil, kus puhas keraamikapulber pannakse vormi, mis seatakse kõrge rõhu alla, et pulber tahkestuks ja võtaks sobiva kuju. Materjali põletatakse ja paagutatakse ahjus täpselt kontrollitud temperatuuril (põletamistemperatuur 1 400 °C).

         2.3.4.   Tavalised lõppkasutusviisid ja omavaheline asendatavus

               (19)

               Nagu on rõhutatud põhjenduses (17), ei ole kõnealused tooteliigid mõeldud toiduainete hoidmiseks, mis on kõnealuse toote esialgses määruses määratletud tavaline lõppkasutusviis.

               (20)

               Läbivaatamisega seotud uurimine on näidanud, et uurimisalused tooteliigid ja asjaomased tooteliigid ei ole vastastikku asendatavad.

         2.4.   Järeldus tootevaliku kohta

               (21)

               Läbivaatamisega seotud uurimise käigus on tehtud kindlaks, et oma teistsuguste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste, lõppkasutusviiside ja teistsuguse tootmisprotsessi tõttu ei kuulu kõnealused tooteliigid kehtivate dumpinguvastaste meetmetega hõlmatavasse tootevalikusse.

               (22)

               Seepärast peetakse asjakohaseks täpsustada, et keraamilised koorimisnoad, keraamilised riivid, keraamilised käärid, keraamilised kaabitsad, keraamilised teritajad ja keraamilised kohviveskid ei kuulu tootevalikusse, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

               (23)

               Eeltoodut arvestades peetakse asjakohaseks muuta esialgset määrust, et täpsustada toote määratlust.

               (24)

               Huvitatud isikuid teavitati läbivaatamisega seotud uurimise järeldustest.

         2.5.   Tagasiulatuv kohaldamine

               (25)

               Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid üles tegema teatavaks oma seisukohad käesolevast läbivaatamisest tuleneva mis tahes määruse võimaliku tagasiulatuva kohaldamise kohta. Peale taotleja ei esitanud ükski isik selle küsimuse kohta märkusi.

               (26)

               Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdus tootevaliku täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenevad dumpinguvastased meetmed ei hõlmanud kõnealuseid tooteliike, peetakse asjakohaseks kohaldada käesoleva läbivaatamise järeldusi alates esialgse määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas impordi puhul, mille suhtes kohaldati 16. novembrist 2012 kuni 16. maini 2013 ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon ei ole leidnud ühtegi mõjuvat põhjust, miks ei peaks järeldusi tagasiulatuvalt kohaldama.

               (27)

               Järelikult kuuluvad rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

               (28)

               Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriigi tolliasutuselt kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega.

               (29)

               Käesolev läbivaatamine ei mõjuta rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 aegumise kuupäeva, mis on sätestatud alusmääruse artikli 11 lõikes 2.

               (30)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

      „1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 ja ex 6912 00 29 (TARICi koodid 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 ja 6912002910) alla.
      Välja jäetakse järgmised tooted:

                  —

                  keraamilised maitseainetopsid või vürtsijahvatid ja nende keraamilised jahvatavad osad;

                  —

                  keraamilised kohviveskid;

                  —

                  keraamilised noateritajad;

                  —

                  keraamilised teritajad;

                  —

                  keraamilised köögiriistad, mida kasutatakse lõikamiseks, jahvatamiseks, viilutamiseks, kaapimiseks ja koorimiseks; ning

                  —

                  pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad teatavad keraamilised kordieriidist küpsetuskivid“.

   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud rakendusmääruse (EL) nr 412/2013 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.
   Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt.
   Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artikli 121 lõike 1 punktis a sätestatud kolmeaastane tähtaeg on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõpeb just sel kuupäeval või kui see lõpeb kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse seda määruse (EL) nr 952/2013 artikli 121 lõike 1 teisest lõigust lähtuvalt käesoleva määruse alusel nii, et see lõpeks kuue kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 16. novembrist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. oktoober 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT L 131, 15.5.2013, lk 1.

      (3)  ELT C 117, 12.4.2017, lk 12.

      (4)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 366/2012, 27. aprill 2012 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

text:
               28.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 116/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 366/2012,
   27. aprill 2012,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

               (2)

               Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2009., 2010. ja 2011. aasta kohta, tuleks kurkide täiendavate tollimaksude käivituslävesid kohandada alates 1. maist ja kirsside, välja arvatud hapukirsside täiendavate tollimaksude käivituslävesid kohandada alates 21. maist 2012.

               (3)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. aprill 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      (3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

      (4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

      LISA

            „XVIII LISA
            TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, I PEATÜKK, 2. JAGU
            Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

                        Järjekorranumber

                        CN-kood

                        Kauba kirjeldus

                        Rakendusperiood

                        Käivituslävi
                        (tonnides)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomatid

                        1. oktoober – 31. mai

                        481 762

                        78.0020

                        1. juuni – 30. september

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Kurgid

                        1. mai – 31. oktoober

                        13 402

                        78.0075

                        1. november – 30. aprill

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišokid

                        1. november – 30. juuni

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Kabatšokid

                        1. jaanuar – 31. detsember

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinid

                        1. detsember – 31. mai

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiinid

                        1. november – veebruari lõpp

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

                        1. november – veebruari lõpp

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Sidrunid

                        1. juuni – 31. detsember

                        340 920

                        78.0160

                        1. jaanuar – 31. mai

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Lauaviinamarjad

                        21. juuli – 20. november

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Õunad

                        1. jaanuar – 31. august

                        701 247

                        78.0180

                        1. september – 31. detsember

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Pirnid

                        1. jaanuar – 30. aprill

                        230 148

                        78.0235

                        1. juuli – 31. detsember

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikoosid

                        1. juuni – 31. juuli

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Kirsid, välja arvatud hapukirsid

                        21. mai – 10. august

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Virsikud, k.a nektariinid

                        11. juuni – 30. september

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Ploomid

                        11. juuni – 30. september

                        10 293”