title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               20.2.2019,

               milles käsitletakse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 415/2007

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti d,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni määruses (EÜ) nr 415/2007
                  2
                sätestatud laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi tuleks ajakohastada ja selgitada, võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi ja tehnoloogia arengut ning nende aluseks olevate rahvusvaheliste standardite ajakohastamist.

               (2)Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilised kirjeldused peaksid põhinema direktiivi 2005/44/EÜ II lisas esitatud tehnilistel põhimõtetel.

               (3)Vastavalt direktiivi 2005/44/EÜ artikli 1 lõikele 2 tuleb tehnilistes kirjeldustes nõuetekohaselt arvesse võtta rahvusvaheliste asutuste tehtud tööd. Tuleb tagada ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eriti merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega.

               (4)Siseveetranspordi tõhususe parandamiseks tuleks tehnilisi kirjeldusi laiendada nii, et need hõlmaksid laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide rakendusspetsiifiliste teadetega seotud sätteid.

               (5)Meresõiduohutuse parandamiseks tuleks laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi laiendada, et need hõlmaksid sisevetelaevanduses navigatsioonimärkidega seotud sätteid.

               (6)Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148
                  3
                (meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) sätete kohaldamist.

               (7)Vastavalt direktiivi 2005/44/EÜ artikli 12 lõikele 2 peaksid tehnilised kirjeldused jõustuma kohe pärast nende avaldamist ning liikmesriigid peaksid olema kohustatud neid kirjeldusi kohaldama hiljemalt 12 kuu möödumisel nende jõustumisest.

               (8)Määrus (EÜ) nr 415/2007 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

               (9)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2005/44/EÜ artiklis 11 osutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide tehnilised kirjeldused siseveetranspordivahendite jaoks on esitatud käesoleva määruse lisas.

               Artikkel 2

               Määrus (EÜ) nr 415/2007 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

               Artikkel 3

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates [12 kuud pärast jõustumist – konkreetne kuupäev, mille sisestab väljaannete talitus].

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 20.2.2019

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

                     (2)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 (ELT L 105, 23.4.2007, lk 35).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

    ---documentbreak---

               Lisa

               Standardne laeva teekonna kindlaksmääramine ja jälgimine sisevetelaevanduses

               SISUKORD

               1.Üldsätted

               1.1.Sissejuhatus

               1.2.Viited

               1.3.Mõisted

               1.4.Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise teenused ning laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide nõuded

               2.Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise etapid

               2.1.Sissejuhatus

               2.2.Navigeerimine

               2.2.1.Navigeerimine keskpikalt ette

               2.2.2.Navigeerimine lühidalt ette

               2.2.3.Navigeerimine väga lühidalt ette

               2.3.Laevaliikluse korraldamine

               2.3.1.Laevaliiklusteenused

               2.3.1.1.Teabeteenus

               2.3.1.2.Navigatsiooniabi teenus

               2.3.1.3.Liikluskorraldusteenus

               2.3.2.Lüüsitöö kavandamine ja lüüsi käitamine

               2.3.2.1.Lüüsitöö kavandamine pikalt ette

               2.3.2.2.Lüüsitöö kavandamine keskpikalt ette

               2.3.2.3.Lüüside käitamine

               2.3.3.Sillatöö kavandamine ja silla käitamine

               2.3.3.1.Sillatöö kavandamine keskpikalt ette

               2.3.3.2.Sillatöö kavandamine lühidalt ette

               2.3.3.3.Silla käitamine

               2.4.Õnnetusabi

               2.5.Veokorraldus

               2.5.1.Reisi planeerimine

               2.5.2.Transpordilogistika

               2.5.3.Ühendveosadama ja -terminali töö korraldamine

               2.5.4.Lasti- ja laevastikukorraldus

               2.6.Nõuete täitmise tagamine

               2.7.Veeteemaksud ja sadamataristu kasutamise tasud

               2.8.Teabevajadused

               3.Sisevete-AISi tehniline kirjeldus

               3.1.Sissejuhatus

               3.2.Kohaldamisala

               3.3.Nõuded

               3.3.1.Üldnõuded

               3.3.2.Teabesisu

               3.3.2.1.Laeva püsiteave

               3.3.2.2.Laeva muutuvteave

               3.3.2.3.Laeva reisiga seotud teave

               3.3.2.4.Inimeste arv pardal

               3.3.2.5.Ohutussõnumid

               3.3.3.Teabe edastamise intervall

               3.3.4.Tehnoloogiline platvorm

               3.3.5.Ühilduvus AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega

               3.3.6.Kordumatu identifikaator

               3.3.7.Kohaldamisnõuded

               3.3.8.Tüübikinnitus

               3.4.Sisevete-AISi liikuva raadiojaama protokolli muudatused

               3.4.1.Tabel 3.2. Asukohateade

               3.4.2.Laeva püsi- ja reisiga seotud andmed (sõnum 5)

               3.4.3.Ühiskäsk (sõnum 23)

               3.5.Sisevete-AISi sõnumid

               3.5.1.Sisevete-AISi lisasõnumid

               3.5.2.Rakenduse identifikaator sisevete-AISi rakendusspetsiifiliste sõnumite jaoks

               3.5.3.Rakendusspetsiifiliste sõnumite teabesisu

               3.5.3.1.Sisevetelaeva püsi- ja reisiga seotud teave (sisevetelaeva spetsiifiline sõnum FI 10)

               3.5.3.2.Inimeste arv pardal (sisevetelaeva spetsiifiline sõnum FI 55)

               4.Muud AISi liikuvad raadiojaamad siseveeteedel

               4.1.Sissejuhatus

               4.2.Üldnõuded veeteedel kasutatavatele AISi B-klassi liikuvatele raadiojaamadele

               5.AISi navigatsioonimärgid sisevetelaevanduses

               5.1.Sissejuhatus

               5.2.Sõnumi 21 kasutamine: navigatsioonimärkide teade

               5.3.Sõnumi 21 laiendamine sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liigiga

               A liide LÜHENDID

               B liide Digitaalliidese laused sisevete-AISi jaoks

               C liide Sisevetelaeva ja koosseisu tüüp

               1.Üldsätted

               1.1.Sissejuhatus

               Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise (Vessel Tracking and Tracing, VTT) süsteemide tehnilised kirjeldused põhinevad asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt selles valdkonnas tehtud tööl, nimelt sisevetelaevanduses, merelaevanduses või muudes asjakohastes valdkondades juba kehtivatel standarditel ja tehnilistel kirjeldustel.

               Kuna VTT süsteeme kohaldatakse segaliikluspiirkondades, sealhulgas nii sisevete- kui ka merelaevanduse keskkondades, nagu meresadamad ja rannikualad, peavad VTT süsteemid ühilduma AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega, nagu on osutatud SOLASi konventsiooni V peatükis.

               Kui VTT süsteemid pakuvad olulisi teenuseid, nagu on määratletud direktiivis (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus,
                  1
                kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid.

               1.2.Viited

               Käesolevas lisas osutatakse järgmistele rahvusvahelistele kokkulepetele, soovitustele, standarditele ja suunistele:

                        Dokumendi pealkiri

                        Organisatsioon

                        Avaldamise kuupäev

                        The World Association for Waterborne Transport Infrastructure (PIANC) „Guidelines and Recommendations for River Information Services“

                        PIANC

                        2011

                        Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO), rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS), V peatükk — meresõiduohutus, 1974, muudetud.

                        IMO

                        1974

                        Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO)

                        MSC.74(69), 3. lisa, „Recommendation on Performance Standards for a Ship-borne Automatic Identification System (AIS)“, 1998

                        IMO

                        1998

                        IMO resolutsioon A.915(22), „Revised Maritime Policy and Requirements for a future Global Navigation Satellite System (GNSS)“, 2002

                        IMO

                        2002

                        IMO resolutsioon A.1106 (29), „Revised Guidelines for the Onboard Operational Use of Shipborne Automatic Identification System (AIS)“, 2015

                        IMO

                        2015

                        Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu soovitus ITU-R M.585, „Assignment and use of identities in the maritime mobile service“, 2015

                        ITU

                        2015

                        Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu soovitus ITU-R M.1371, „Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band“

                        ITU

                        2014

                        Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) rahvusvaheline standard
                           61993-2, „Maritime navigation and radio communication equipment and systems – Automatic Identification system“,
                           2. osa: „Class A shipborne equipment of the universal automatic identification system (AIS)“

                        IEC

                        2018

                        Rahvusvaheline standard IEC 61162-seeria, „Maritime navigation and radio communication equipment and systems — Digital interfaces“

                        1. osa: „Single talker and multiple listeners“; 2. osa: „Single talker and multiple listeners, high speed transmission“

                        IEC

                        1. osa: 2016

                        2. osa: 1998

                        Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) rahvusvaheline standard:
                           62287-seeria, „Maritime navigation and radio communication equipment and systems - Class B shipborne equipment of the automatic identification system (AIS)“
                           1. osa: „Carrier-sense time division multiple access (CSTDMA) techniques“;
                           2. osa: „Self-organising time division multiple access (SOTDMA) techniques“

                        IEC

                        2017

                        Radio Technical Commission for Maritime Services (RTCM), „Recommended Standards for Differential GNSS (Global Navigation Satellite Systems) Service“

                        RTCM

                        2010

                        UNECE soovitus nr 28 „Transpordivahendiliikide koodid“

                        UN/ECE

                        2010

               1.3.Mõisted

               Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.

               (a)Automaatne identifitseerimissüsteem

               Automaatne identifitseerimissüsteem (AIS)

               „Automaatne identifitseerimissüsteem“ – automaatne side- ja identifitseerimissüsteem, mis on ette nähtud meresõiduohutuse parandamiseks, toetades laevaliiklusteeninduse (VTS) tõhusat toimimist, laevaettekannete esitamist, laevadevahelist ning laeva ja kalda vahelist suhtlust.

               Sisevete-AIS

               „Sisevete-AIS“ – sisevetelaevanduses kasutatav ja (mere-)AISiga koostalitlusvõimeline AIS, mida tehniliselt võimaldavad (mere-)AISi muudatused ja laiendused.

               Kindlaksmääramine ja jälgimine

               „Kindlaksmääramine ja jälgimine“ – laeval oleva kaubasaadetise varasema ja praeguse asukoha jälgimine ja salvestamine võrgu kaudu selle kulgemisel sihtkohta läbi erinevate käitlejate. Jälgimine viitab sellele, kus toode on olnud, samas kui kindlaksmääramine viitab sellele, kuhu see järgmisena liigub.

               Teekond

               „Teekond“ – tee, mida järgitakse või mida tuleb järgida kahe asukoha vahel.

               (b)Teenused

               Jõeteabeteenused (RIS)

               „Jõeteabeteenused (RIS)“ – teenused, mida osutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ
                  2
                artikli 3 punktile a.

               Laevaliikluse korraldamine (VTM)

               „Laevaliikluse korraldamine (VTM)“ – ühtlustatud meetmete ja teenuste funktsionaalne raamistik, et suurendada ohutust, turvalisust, laevanduse tõhusust ja merekeskkonna kaitset kõikides laevatatavates vetes.

               Sisevete laevaliiklusteenused (VTS)

               „Sisevete laevaliiklusteenused (VTS)“ – teenused komisjoni määruse (EÜ) nr 414/2007
                  3
                lisa punkti 2.5 tähenduses.

               Navigatsiooniteave

               Navigatsiooniteave – teave, mida edastatakse laevajuhile, et toetada otsuste tegemist pardal.

               Taktikaline liiklusteave (TTI)

               „Taktikaline liiklusteave“ – teave, mis mõjutab vahetuid navigatsiooniotsuseid tegelikus liiklusolukorras ja geograafilises lähiümbruses. Taktikalist liiklusteavet kasutatakse taktikalise liikluspildi loomiseks.

               Strateegiline liiklusteave (STI)

               „Strateegiline liiklusteave“ – teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskmise ja pika tähtajaga otsuseid. Strateegilist liiklusteavet kasutatakse strateegilise liikluspildi loomiseks.

               Laeva teekonna kindlaksmääramine ja jälgimine (VTT)

               „Laeva teekonna kindlaksmääramine ja jälgimine“ – funktsioon määruse (EÜ) nr 414/2007 lisa punkti 2.12 tähenduses.

               Liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood (MMSI)

               „Liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood“ – üheksast numbrist koosnev jada, mis edastatakse raadio teel, et tuvastada üheselt laev, jaamad, kaldajaamad ja rühmakõned.

               Rahvusvahelised elektroonilised teated (ERI)

               „Rahvusvahelised elektroonilised teated“ – direktiivi 2005/44/EÜ artikli 5 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud tehnilised suunised ja kirjeldused.

               Sisevete elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (sisevete-ECDIS)

               „Sisevete elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem“ – direktiivi 2005/44/EÜ artikli 5 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud tehnilised suunised ja kirjeldused.

               Osalised

               Kapten

               „Kapten“ – isik laeval, kes juhib laeva ja kellel on volitused kõigi otsuste tegemiseks navigeerimise ja laeva juhtimise kohta. Mõisteid „kapten“, „väikelaeva kapten“ ja „kipper“ peetakse samaväärseteks.

               Laevajuht

               „Laevajuht (navigeeriv kipper)“ – isik, kes juhib laeva vastavalt kapteni antavatele reisiplaanijuhistele.

               Jõeteabeteenuste pädev asutus

               „Jõeteabeteenuste pädev asutus“ – asutus, mille liikmesriik on määranud vastavalt direktiivi 2005/44/EÜ artiklile 8.

               Jõeteabeteenuste operaator

               „Jõeteabeteenuste operaator“ – isik, kes täidab üht või mitut jõeteabeteenuste pakkumisega seotud ülesannet.

               Jõeteabeteenuste kasutajad

               „Jõeteabeteenuste kasutajad“ – kõik direktiivi 2005/44/EÜ artikli 3 punktis g määratletud kasutajarühmad.

               1.4.Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise teenused ning laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemide nõuded

               VTT süsteemid peavad suutma toetada järgmisi teenuseid:

               –
                     navigatsioon,

               –
                     liiklusteave,

               –
                     liikluskorraldus,

               –
                     õnnetusabi,

               –
                     veokorraldus,

               –
                     nõuete täitmise tagamine,

               –
                     veeteemaksud ja sadamataristu kasutamise tasud,

               –
                     faarvaatriteabeteenused,

               –
                     statistika.

               See ei piira kõnealuste teenuste puhul kehtivate määruse (EÜ) nr 414/2007 sätete kohaldamist.

               VTT kõige olulisem teave on seotud laeva identifitseerimise ja asukohaga. VTT peab võimaldama anda automaatselt ja korrapäraselt teistele laevadele ja kaldajaamadele vähemalt järgmist teavet, tingimusel et need laevad või kaldajaamad on asjakohaselt seadistatud:

               –
                     laeva kordumatu identifitseerimisnumber: Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI) / Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (IMO number),

               –
                     laeva nimi,

               –
                     laeva kutsungsignaal,

               –
                     navigatsiooniolek,

               –
                     laeva või koosseisu tüüp,

               –
                     laeva või koosseisu mõõtmed,

               –
                     süvis,

               –
                     ohtliku lasti märgid (siniste koonuste arv vastavalt ADNile),

               –
                     laadimisolek (lastitud/lossitud),

               –
                     sihtkoht,

               –
                     sihtkohta saabumise eeldatav aeg (ETA),

               –
                     inimeste arv pardal,

               –
                     asukoht (+ kvaliteedi näitaja),

               –
                     kiirus (+ kvaliteedi näitaja),

               –
                     põhjakurss (COG) (+ kvaliteedi näitaja),

               –
                     suund (HDG) (+ kvaliteedi näitaja),

               –
                     pöördekiirus (ROT),

               –
                     teave siniste märkide kohta,

               –
                     asukoha määramise ajatempel.

               Kõnealused miinimumnõuded näitavad ära kasutajate vajadused ja VTT süsteemide jaoks vajalikud andmed sisevetelaevanduses.

               VTT süsteem on ette nähtud olema piisavalt paindlik, et võtta arvesse tulevasi lisanõudeid.

               2.Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise etapid

               2.1.Sissejuhatus

               Käesolevas jaos sätestatakse VTT teabega seotud nõuded jõeteabeteenuste eri kategooriate jaoks. Iga teenusekategooria kohta on loetletud nõuded, milles kirjeldatakse kasutajarühmi ja VTT teabe kasutamist.

               VTT teabe vajaduste ülevaade on esitatud käesoleva jao lõpus tabelis 2.1.

               2.2.Navigeerimine

               Laeva teekonna kindlaksmääramist ja jälgimist võib kasutada aktiivse navigeerimise toetamiseks pardal. Peamine kasutajarühm on laevajuhid.

               Navigeerimisprotsessi võib jagada kolme etappi:

               a)
                     navigeerimine keskpikalt ette,

               b)
                     navigeerimine lühidalt ette,

               c)
                     navigeerimine väga lühidalt ette.

               Kasutajate nõudmised on iga etapi puhul erinevad.

               2.2.1.Navigeerimine keskpikalt ette

               Navigeerimine keskpikalt ette on navigeerimisetapp, mille käigus laevajuht jälgib ja analüüsib liiklusolukorda, kavandades mõned minutid kuni tund aega ette, ning kaalub võimalusi, kus teiste laevadega kohtuda, neist mööduda või ette minna.

               Vajalik liikluspilt on „nurga taha vaatamise“ tüüpi ning jääb üldjuhul pardal oleva radari tööraadiusest välja.

               Ajakohastamise sagedus sõltub ülesandest ja erineb vastavalt olukorrale, milles laev viibib.

               2.2.2.Navigeerimine lühidalt ette

               Navigeerimine lühidalt ette on navigeerimisprotsessi otsustamisetapp. Kõnealusel etapil on liiklusteave navigeerimisprotsessi jaoks oluline, sisaldades vajaduse korral kokkupõrke vältimise meetmeid. Kõnealuses etapis tegeldakse laeva lähiümbruses paiknevate muude laevade jälgimisega.

               Tegelikku liiklusteavet vahetatakse pidevalt vähemalt iga kümne sekundi järel. Mõne marsruudi puhul võivad ametiasutused määrata varem kindlaks ajakohastamise sageduse (maksimaalselt iga kahe sekundi järel).

               2.2.3.Navigeerimine väga lühidalt ette

               Navigeerimine väga lühidalt ette on navigeerimisprotsessi operatiivetapp. See seisneb varem tehtud otsuste kohapealses elluviimises ja nende mõju jälgimises. Liiklusteave, mida eelkõige selles olukorras teistelt laevadelt vajatakse, on seotud oma laeva olukorraga, näiteks suhteline asukoht või suhteline kiirus. Sellel etapil on vaja järgida väga täpset teavet.

               Seepärast ei ole võimalik kasutada laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise teavet väga lühidalt ette toimuva navigeerimise korral.

               2.3.Laevaliikluse korraldamine

               Laevaliikluse korraldamine (VTM) koosneb vähemalt järgmistest osadest:

               a)
                     laevaliiklusteenused,

               b)
                     lüüsitöö kavandamine ja lüüsi käitamine,

               c)
                     sillatöö kavandamine ja silla käitamine.

               2.3.1.Laevaliiklusteenused

               Laevaliiklusteenused hõlmavad järgmisi teenuseid:

               a)
                     teabeteenus,

               b)
                     navigatsiooniabi teenus,

               c)
                     liikluskorraldusteenus.

               Laevaliiklusteenuste (VTS) kasutajarühmad on VTSi operaatorid ja laevajuhid.

               Liiklusteabega seotud kasutajate vajadused on esitatud punktides 2.3.1.1–2.3.1.3.

               2.3.1.1.Teabeteenus

               Teabeteenuse pakkumiseks edastatakse teavet kindlaksmääratud aegadel ja ajavahemike tagant või kui seda peab vajalikuks VTS keskus või kui laev seda soovib ning see võib sisaldada teateid teiste laevade asukoha, identifitseerimisandmete ja kavatsuste, veetee tingimuste, ilmastikuolude, ohuolukordade või mis tahes muude tegurite kohta, mis võivad mõjutada laeva läbisõitu asjaomasest piirkonnast.

               Teabeteenuste jaoks on vaja ülevaadet liiklusest asjaomases võrgustikus või faarvaatrilõigus.

               Pädev asutus võib varem määrata kindlaks ajakohastamise sageduse, kui see on vajalik asjaomasest piirkonnast ohutu ja kindla läbisõidu jaoks.

               2.3.1.2.Navigatsiooniabi teenus

               Navigatsiooniabi teenusega teatatakse laevajuhile keerulistest navigatsioonilistest või meteoroloogilistest asjaoludest või abistatakse teda vigade või puudujääkide korral. Seda teenust osutatakse tavaliselt laeva soovil või kui VTS keskus seda vajalikuks peab.

               Selleks et anda laevajuhile individuaalset teavet, vajab VTS operaator tegelikku üksikasjalikku liikluspilti.

               Tegelikku liiklusteavet tuleb vahetada pidevalt (iga kolme sekundi tagant, peaaegu reaalajas või pädeva asutuse poolt varem kindlaks määratud muu ajakohastamise sagedusega).

               Mis tahes muu teave tuleb teha kättesaadavaks VTS operaatori nõudmisel või erijuhul.

               2.3.1.3.Liikluskorraldusteenus

               Liikluskorraldusteenus hõlmab liikluse operatiivset juhtimist ja laeva liikumise kavandamist, et vältida liigkogunemist ja ohtlikke olukordi, ning on eriti oluline suure liiklustiheduse korral või kui eritranspordi liikumine võib mõjutada muu liikluse voogu. Teenus võib sisaldada ka liikumislubade süsteemi või VTS keskuse laevaliikumiskavade või mõlema kehtestamist ja kasutamist seoses eesõigust omava liikumisega, ruumi eraldamist (kaikohad, lüüsikoht, laevateed), kohustuslikke VTSi piirkonnas liikumise teateid, kohustuslikke marsruute, järgitavaid kiiruspiiranguid ja muid asjakohaseid meetmeid, mida VTS asutus vajalikuks peab.

               2.3.2.Lüüsitöö kavandamine ja lüüsi käitamine

               Lüüsitöö kavandamist – pikalt ja keskpikalt ette – ning lüüside käitamist on kirjeldatud punktides 2.3.2.1–2.3.2.3. Peamised kasutajarühmad on lüüside käitajad, laevajuhid, laevakaptenid ja laevastiku haldajad.

               2.3.2.1.Lüüsitöö kavandamine pikalt ette

               Lüüsitöö kavandamine pikalt ette tähendab kavandamist mõned tunnid kuni päev ette.

               Sellisel juhul kasutatakse liiklusteavet selleks, et täpsustada teavet ooteaja ja lüüside läbimiseks vajaliku aja kohta, mis algselt põhineb statistilistel andmetel.

               Eeldatav saabumisaeg (ETA) peab olema kättesaadav nõudmise korral või seda tuleb vahetada, kui kõrvalekaldumine esialgsest eeldatavast saabumisajast ületab pädeva asutuse lubatud kõrvalekallet. Nõutav saabumisaeg (RTA) on vastus eeldatava saabumisaja teatele või see võidakse saata lüüsist, et pakkuda välja lüüsiaeg.

               2.3.2.2.Lüüsitöö kavandamine keskpikalt ette

               Lüüsitöö kavandamine keskpikalt ette tähendab lüüsitöö kavandamist kuni kaks või neli lüüsitsüklit ette.

               Sel juhul kasutatakse liiklusteavet saabuvate laevade suunamiseks olemasolevatesse lüüsitsüklitesse ja kava alusel teatatakse laevajuhtidele nõutav saabumisaeg.

               Eeldatav saabumisaeg peab olema kättesaadav nõudmise korral või seda tuleb vahetada, kui kõrvalekaldumine esialgsest eeldatavast saabumisajast ületab pädeva asutuse lubatud kõrvalekallet. Muu teave peab olema kättesaadav kohe esimesel kontakteerumisel või nõudmisel. RTA on vastus ETA teatele või see võidakse saata lüüsist, et pakkuda välja lüüsiaeg.

               2.3.2.3.Lüüside käitamine

               Lüüsi käitamise etapis toimub lüüsimine.

               Tegelikku liiklusteavet tuleb vahetada pidevalt või pädeva asutuse poolt varem kindlaks määratud muu ajakohastamise sagedusega.

               VTT teabe täpsus ei ole suurt täpsust nõudvate kasutusalade, näiteks lüüsiväravate sulgemise jaoks piisav.

               2.3.3.Sillatöö kavandamine ja silla käitamine

               Sillatöö kavandamist – keskpikalt ja lühidalt ette – ning sildade käitamist on kirjeldatud punktides 2.3.3.1–2.3.3.3. Peamised kasutajarühmad on sildade käitajad, laevajuhid, laevakaptenid ja laevastiku haldajad.

               2.3.3.1.Sillatöö kavandamine keskpikalt ette

               Sillatöö kavandamine keskpikalt ette hõlmab liiklusvoo optimeerimist selliselt, et sillad avatakse õigeks ajaks laevade läbisõidu jaoks (roheline laine). Kavandamisaeg võib kõikuda 15 minutist 2 tunnini. Ajakava sõltub kohapealsest olukorrast.

               ETA ja asukohateave peab olema kättesaadav nõudmisel või seda teavet tuleb jagada niipea, kui ajakohastatud ETA ja esialgse ETA vaheline erinevus ületab pädeva asutuse poolt varem kindlaks määratud väärtust. Muu teave peab olema kättesaadav kohe esimesel kontakteerumisel või nõudmisel. RTA on vastus ETA teatele või see võidakse saata sillalt, et pakkuda välja läbisõiduaeg.

               2.3.3.2.Sillatöö kavandamine lühidalt ette

               Sillatöö kavandamisel lühidalt ette tehakse otsused silla avamise strateegia alusel.

               Tegelik liiklusteave asukoha, kiiruse ja suuna kohta peab olema kättesaadav nõudmisel või seda tuleb vahetada pädeva asutuse poolt varem kindlaks määratud ajakohastamise sagedusega, näiteks iga viie minuti tagant. ETA ja asukohateave peab olema kättesaadav nõudmisel või seda teavet tuleb jagada niipea, kui ajakohastatud ETA ja esialgse ETA vaheline erinevus ületab pädeva asutuse poolt varem kindlaks määratud väärtust. Muu teave peab olema kättesaadav kohe esimesel kontakteerumisel või nõudmisel. RTA on vastus ETA teatele või see võidakse saata sillalt, et pakkuda välja läbisõiduaeg.

               2.3.3.3.Silla käitamine

               Silla käitamise etapis toimub silla avamine ja laeva läbisõit.

               Tegelikku liiklusteavet tuleb vahetada pidevalt või pädeva asutuse poolt kindlaks määratud muu ajakohastamise sagedusega.

               VTT teabe täpsus ei ole suurt täpsust nõudvate kasutusalade, näiteks silla avamise või sulgemise jaoks piisav.

               2.4.Õnnetusabi

               Käesolevas kontekstis keskendub õnnetusabi reageerimismeetmetele: tegelike õnnetustega tegelemine ja abi andmine hädaolukorras. Peamised kasutajarühmad on õnnetusabikeskuste töötajad, VTSi operaatorid, laevajuhid, laevakaptenid ja pädevad asutused.

               Õnnetuse korral võib liiklusteabe edastada automaatselt või päästetöötaja nõudmisel või vastutav organisatsioon küsib vastavat teavet.

               2.5.Veokorraldus

               Veokorraldus (TS) koosneb järgmisest neljast tegevusest:

               a)
                     reisi planeerimine,

               b)
                     transpordilogistika,

               c)
                     sadama- ja terminalikorraldus,

               d)
                     lasti- ja laevastikukorraldus.

               Peamised kasutajarühmad on laevakaptenid, kaubaveomaaklerid, laevastiku haldajad, kaubasaatjad, kaubasaajad, ekspediitorid, sadamavaldajad, terminalioperaatorid, lüüside käitajad ja sildade käitajad.

               2.5.1.Reisi planeerimine

               Käesolevas kontekstis keskendub reisi planeerimine selle kavandamisele reisi vältel. Laevakapten kontrollib reisi vältel oma esialgselt kavandatud reisi.

               2.5.2.Transpordilogistika

               Transpordilogistika koosneb transpordi korraldamisest, kavandamisest, teostamisest ja kontrollimisest.

               Kogu liiklusteave on vaja edastada laevaomaniku või logistikaga tegelevate isikute nõudmisel.

               2.5.3.Ühendveosadama ja -terminali töö korraldamine

               Ühendveosadama ja -terminali töö korraldamine hõlmab ressursside kavandamist sadamates ja terminalides.

               Terminali- ja sadamajuht küsivad liiklusteavet või lepivad kokku, et varem kindlaks määratud olukordades edastatakse liiklusteavet automaatselt.

               2.5.4.Lasti- ja laevastikukorraldus

               Lasti- ja laevastikukorraldus tegeleb laevade kasutamise kavandamise ja optimeerimisega ning lasti ja transpordi korraldamisega.

               Lastisaatja või laevaomanik küsib liiklusteavet või liiklusteave edastatakse varem kindlaks määratletud olukordades.

               2.6.Nõuete täitmise tagamine

               Nõuete täitmise tagamine piirdub teenustega, mis on seotud ohtlike kaupade, immigratsiooni- ja tollikontrolliga. Peamised kasutajarühmad on toll, pädevad asutused ja laevakaptenid.

               Liiklusteavet tuleb vahetada asjaomaste ametiasutustega. Liiklusteavet vahetatakse nõudmise korral, varem kindlaks määratud kohtades või vastutava asutuse poolt kindlaks määratud eriolukordades.

               2.7.Veeteemaksud ja sadamataristu kasutamise tasud

               Paljudes liidu piirkondades tuleb veetee ja sadamate kasutamise eest maksta tasu. Peamised kasutajarühmad on pädevad asutused, laevakaptenid, laevastiku haldajad, veeteede ametid ja sadamavaldajad.

               Liiklusteavet vahetatakse nõudmise korral või pädeva veeteede ameti või sadamavaldaja poolt kindlaks määratud kohtades.

               2.8.Teabevajadused

                  Tabelis 2.1

                antakse ülevaade eri teenistuste teabevajadustest.

               Tabel 2.1

               Ülevaade teabevajadustest

                        Identifitseerimisandmed

                        Nimi

                        Raadiokutsung

                        Navigatsiooniolek

                        Tüüp

                        Mõõtmed

                        Süvis

                        Ohtlik last

                        Laadimisolek

                        Sihtkoht

                        Sihtkohta saabumise eeldatav aeg

                        Isikute arv

                        Asukoht ja kellaaeg

                        Kiirus

                        Kurss/suund

                        Suund (heading)

                        Pöördekiirus

                        Sinine märk

                        Muu teave

                        Navigeerimine, keskpikalt ette

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Navigeerimine, lühidalt ette

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Navigeerimine, väga lühidalt ette

                        VTT ei vasta praegu nõuetele

                        VTM – VTS teenused

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        VTM – lüüsi käitamine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Õhksüvis

                        VTM – lüüsitöö kavandamine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Abistavate puksiiride arv, õhksüvis, ETA/RTA

                        VTM – sildade käitamine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Õhksüvis

                        VTM – sillatöö kavandamine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Õhksüvis, ETA/RTA

                        Õnnetusabi

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        TM – reisi planeerimine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Õhksüvis, ETA/RTA

                        TM – transpordilogistika

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        TM – sadama- ja terminalikorraldus

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        ETA/RTA

                        TM – lasti- ja laevastikukorraldus

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        ETA/RTA

                        Nõuete täitmise tagamine

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        Veetee- ja sadamamaksud

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

                        X

               3.Sisevete-AISi tehniline kirjeldus

               3.1.Sissejuhatus

               Merelaevanduses on IMO kasutusele võtnud automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS): kõik SOLASi konventsiooni V peatüki alla kuuluvad rahvusvahelisi reise tegevad merelaevad tuli AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega varustada 2004. aasta lõpuks.

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ
                  4
                luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ohtlikke või saastavaid kaupu vedavatele merelaevadele, kasutades laevade teatamiseks ja seireks AISi.

               AISi peetakse sobivaks lahenduseks automaatse identifitseerimise ning laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise jaoks sisevetelaevanduses. Just AISi toimimine reaalajas ning ülemaailmsete standardite ja suuniste olemasolu on ohutusega seotud rakenduste puhul kasulik.

               Et AIS vastaks sisevetelaevanduse spetsiifilistele nõuetele, arendati sellest nn sisevete-AISi tehniline kirjeldus, säilitades samas selle täieliku ühilduvuse mere-AISi ning olemasolevate standardite ja tehniline kirjeldustega sisevetelaevanduses.

               Kuna sisevete-AIS on mere-AISiga ühilduv, võimaldab see otsest andmevahetust segaliikluspiirkondades liikuvate mere- ja sisevetelaevade vahel.

               AIS

               -on IMO poolt kasutusele võetud süsteem meresõiduohutuse toetamiseks; kõigile laevadele vastavalt SOLASi konventsiooni V peatükile kehtestatud kohustuslik veonõue,

               -toimib otse laevalt-laevale režiimis, aga ka laevalt-kaldale ja kaldalt-laevale režiimis,

               -on ohutussüsteem, millele on seatud kõrged kättesaadavuse, pidevuse ja usaldusväärsuse nõuded,

               -on tänu otsesele laevalt-laevale andmevahetusele reaalajas toimiv süsteem,

               -on sõltumatult toimiv, iseorganiseeruv süsteem, mis ei vaja peajaama. Puudub vajadus keskse juhtimissüsteemi järele,

               -põhineb SOLASi konventsiooni V peatüki kohastel standarditel ja menetlustel,

               -on tüübikinnituse saanud süsteem, mis suurendab sertifitseerimismenetluse järgselt navigeerimisohutust,

               -on ülemaailmselt koostalitlusvõimeline.

               Käesoleva jao eesmärk on määrata olemasolevate AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade jaoks kindlaks kõik vajalikud tehnilised nõuded, muudatused ja laiendused, et luua sisevetelaevanduses kasutatav sisevete-AISi liikuv raadiojaam.

               3.2.Kohaldamisala

               AIS on laevale paigaldatud raadioandmesidesüsteem, mille abil vahetatakse kõnealuse süsteemiga laevade vahel ning kõnealuse süsteemiga laevade ja kaldajaamade vahel laeva püsi-, muutuv- ja reisiga seotud andmeid. Laevadele paigaldatud AIS-jaamad edastavad laeva identifitseerimis- ja asukohaandmeid ning muid andmeid korrapäraste intervallide tagant. Kõnealuste edastuste vastuvõtmisel saavad raadiolainete levimisulatuses paiknevad laevale paigaldatud või kaldal asuvad AISi jaamad teha automaatselt kindlaks AISiga varustatud laevade asukohad ja nende identifitseerimisandmed ning neid jälgida radari või elektrooniliste kaartide kuvamise süsteemi, nagu sisevetelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevete-ECDIS) sarnaselt kuvarilt, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 909/2013
                  5
               . AIS on mõeldud meresõiduohutuse suurendamiseks laevalt-laevale kasutuses, järelevalveks (VTS), laeva teekonna kindlaksmääramiseks ja jälgimiseks ning õnnetusabi toetamiseks.

               AISi liikuvad raadiojaamad on järgmist tüüpi:

               a)
                     A-klassi liikuvad jaamad, mis on mõeldud kasutamiseks kõigil SOLASi konventsiooni V peatüki veonõuete alla kuuluvatel merelaevadel;

               b)
                     sisevete-AISi liikuv jaam, millel on kõrgsagedusliku andmeside tasandil täielikud A-klassi funktsioonid ja millel esinevad kõrvalekalded täiendfunktsioonides, mis on ette nähtud kasutamiseks sisevetelaevadel;

               c)
                     B-klassi SO/CS liikuvad jaamad, mille funktsioonid on piiratud ja mida võib kasutada laevadel, mis ei kuulu A-klassi või sisevete-AISi liikuvate raadiojaamadega seotud veonõuete alla;

               d)
                     kaldal asuvad AISi jaamad, sh AISi tugijaamad ja AISi repiiterjaamad.

               Eristada võib järgmisi toimimismooduseid:

               a)
                     laevalt-laevale toimimine: kõik AISiga varustatud laevad on võimelised vastu võtma püsi- ja muutuvteavet teistelt raadiolainete leviulatuses paiknevatelt AISiga varustatud laevadelt;

               b)
                     laevalt-kaldale toimimine: AISiga varustatud laevadelt saadetud andmeid on võimelised vastu võtma ka kaldal asuvad AISi jaamad, mis on ühenduses jõeteabeteenuste keskusega, kus luuakse liikluspilt (taktikaline ja/või strateegiline liikluspilt);

               c)
                     kaldalt-laevale toimimine: võimalik on ohutusega seotud andmete edastamine kaldalt laevale.

               AISile on iseloomulik sõltumatu režiim, mis kasutab ajajaotus-ühispöördust (self-organized time division multiple access, SOTDMA) ja ei vaja korraldusi andvat peajaama. Raadioprotokoll on koostatud selliselt, et laeval paiknevad jaamad toimivad sõltumatul, iseorganiseeruval moel, vahetades kanali pöörduse parameetreid. Aeg on jagatud üheminutilisteks ajaakendeks, mis koosnevad 2250 ajapilust raadiokanali kohta, mida sünkroniseeritakse GNSS UTC aja alusel. Iga osaleja korraldab oma ligipääsu raadiokanalile, valides endale vabad ajapilud, võttes arvesse ajapilude tulevast kasutust teiste jaamade poolt. Sel juhul ei vajata ajapilude jaotamiseks keskseadet.

               Sisevete-AISi liikuv raadiojaam koosneb peaasjalikult järgmistest osadest:

               a)
                     VHF-transiiver (üks saatja, kaks vastuvõtjat);

               b)
                     GNSS-vastuvõtja;

               c)
                     andmetöötlusseade.

               IMO, ITU ja IEC poolt määratletud universaalne laevale paigaldatud AIS, mida soovitatakse kasutada sisevetelaevanduses, kasutab mere-mobiilside VHF-ribas SOTDMAd. AIS toimib rahvusvaheliselt kindlaks määratud VHF-sagedustel AIS 1 (161,975 MHz) ja AIS 2 (162,025 MHz) ning seda on mere-mobiilside VHF-ribas võimalik ümber lülitada teistele sagedustele.

               Et AIS vastaks sisevetelaevanduse spetsiifilistele nõuetele, tuleb sellest arendada nn sisevete-AISi tehniline kirjeldus, säilitades samas selle täieliku ühilduvuse mere-AISiga.

               Laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise süsteemid sisevetelaevanduses peavad ühilduma AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega, nagu see on IMO poolt kindlaks määratud. Seepärast peab sisevete-AISi sõnumitega olema võimalik anda järgmist liiki teavet:

               a)
                     püsiteave, näiteks laeva ametlik number, laeva kutsungsignaal, laeva nimi, laeva tüüp;

               b)
                     muutuvteave, näiteks laeva asukoht koos täpsuse ja tervikluse astmega;

               c)
                     reisiga seotud teave, näiteks koosseisu pikkus ja laius, pardal olev ohtlik last;

               d)
                     sisevetelaeva spetsiifiline teave, näiteks siniste koonuste/tulede arv vastavalt ADNile või eeldatav lüüsi/silla/terminali/piiri juurde saabumise aeg.

               Liikuvatel laevadel on muutuvteabe ajakohastamise sagedus taktikalisel tasandil kaks kuni kümme sekundit. Ankrus olevate laevade puhul on soovituslik ajakohastamise sagedus mitu minutit või toimub ajakohastamine siis, kui teave muutub.

               Sisevete-AISi liikuv raadiojaam ei asenda, küll aga toetab navigeerimisteenuseid, näiteks radarisignaali jälgimine ja VTS. Sisevete-AISi liikuv raadiojaam annab navigeerimisteabesse täiendava sisendi: selle lisaväärtuseks on sisevete-AISiga varustatud laevade järelevalve ja jälgimine. Sisemist (korrigeerimata) GNSSi kasutava sisevete-AISi liikuva raadiojaama abil tuletatud asukoha täpsus on tavaliselt üle 10 meetri. Kui asukoha korrigeerimiseks kasutatakse DGNSSi kas DGPS tugijaamade diferentsiaalparandi teenuse, AIS-sõnumi 17 või EGNOSi (SBAS) abil, on täpsus tavaliselt alla 5 meetri. Oma erinevate omaduste tõttu täiendavad sisevete-AISi liikuv raadiojaam ja radar teineteist.

               3.3.Nõuded

               3.3.1.Üldnõuded

               Sisevete-AISi liikuv raadiojaam põhineb SOLASi konventsiooni kohasel AISi A-klassi liikuval raadiojaamal.

               Sisevete-AISi liikuval raadiojaamal peavad olema AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade põhifunktsioonid, võttes samas arvesse sisevetelaevanduse erinõudeid.

               Sisevete-AIS ühildub mere-AISiga ning võimaldab otsest andmevahetust segaliikluspiirkonnas liikuvate mere- ja sisevetelaevade vahel.

               Punktides 3.3–3.5 esitatud nõuded on sisevete-AISi jaoks ette nähtud täiendavad või lisanõuded, mis on AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade puhul erinevad.

               Sisevete-AISi liikuva raadiojaama projekteerimisel võetakse arvesse laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise standardi tehnilisi selgitusi (Technical clarifications on the Vessel Tracking and Tracing standard).

               Ülekandevõimsuse vaikeseade peab olema kõrge ja selle võib seada madalamaks üksnes pädeva asutuse ettepanekul.

               3.3.2.Teabesisu

               Sisevete-AISi liikuva raadiojaama kaudu edastatakse üksnes laeva teekonna kindlaksmääramise ja jälgimise ning ohutusalast teavet.

               Punktides 3.3.2.1–3.3.2.5 esitatud teabesisu saab saata sisevete-AISi liikuvast raadiojaamast, ilma et selleks oleks vaja välisrakendust.

               Sisevete-AISi sõnumites tuleb esitada järgmine teave (tärniga (*) märgistatud punkte tuleb käsitleda erinevalt kui merelaevade puhul):

               3.3.2.1.Laeva püsiteave

               Sisevetelaevade püsiteabel on samad parameetrid ja sama struktuur kui AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade puhul, niivõrd kui seda on võimalik kohaldada. Kui see on teostatav, toimub üleminek sisevetelaevanduse parameetritelt merelaevanduse parameetritele automaatselt. Mittekasutatavate parameetrite väljadele tuleb märkida „pole saadaval“ (not available).

               Lisada tuleb sisevetelaeva spetsiifiline püsiteave.

               Laeva püsiteavet edastatakse laevalt sõltumatult või nõudmisel.

                        Kasutaja identifikaator (MMSI)

                        Kõikides sõnumites

                        Laeva nimi

                        AIS-sõnum 5

                        Laeva kutsungsignaal

                        AIS-sõnum 5

                        IMO number

                        AIS-sõnum 5 (ei ole saadaval sisevetelaevade puhul)

                        Laeva/koosseisu tüüp ja lasti liik*

                        AIS-sõnum 5 + sisevetelaeva FI 10

                        Kogupikkus (detsimeetri täpsusega)*

                        AIS-sõnum 5 + sisevetelaeva FI 10

                        Kogulaius (detsimeetri täpsusega)*

                        AIS-sõnum 5 + sisevetelaeva FI 10

                        Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI)

                        Sisevetelaeva FI 10

                        Laeva teatatud asukoha lähtepunkt (antenni asukoht)*

                        AIS-sõnum 5

               3.3.2.2.Laeva muutuvteave

               Sisevetelaevade muutuvteabel on samad parameetrid ja sama struktuur kui AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade puhul, niivõrd kui seda on võimalik kohaldada. Mittekasutatavate parameetrite väljadele tuleb märkida „pole saadaval“ (not available).

               Lisada tuleb sisevetelaeva spetsiifiline muutuvteave.

               Laeva muutuvteavet edastatakse laevalt sõltumatult või nõudmisel.

                        Asukoht vastavalt 1984. aasta rahvusvahelisele geodeetiliste koordinaatide süsteemile (WGS 84)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Põhjakiirus (SOG)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Põhjakurss (COG)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Suund (HDG)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Pöördekiirus (ROT)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Asukoha täpsus (GNSS/DGNSS)

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Elektroonilise asukohamääramisseadme tüüp

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Navigatsiooniolek

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Sinise märgi olek*

                        AIS-sõnumid 1, 2 ja 3

                        Kiirusteabe kvaliteet

                        Sisevetelaeva FI 10

                        Kursiteabe kvaliteet

                        Sisevetelaeva FI 10

                        Suunateabe kvaliteet

                        Sisevetelaeva FI 10

               3.3.2.3.Laeva reisiga seotud teave

               Sisevetelaeva reisiga seotud teabel on samad parameetrid ja sama struktuur kui AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade puhul, niivõrd kui seda on võimalik kohaldada. Mittekasutatavate parameetrite väljadele tuleb märkida „pole saadaval“ (not available).

               Lisada tuleb sisevetelaeva spetsiifiline reisiga seotud teave.

               Laeva reisiga seotud teavet edastatakse laevalt sõltumatult või nõudmisel.

                        Sihtkoht (ISRSi asukohakood)

                        AIS-sõnum 5

                        Ohtliku lasti kategooria

                        AIS-sõnum 5

                        ETA

                        AIS-sõnum 5

                        Maksimaalne staatiline süvis hetkel *

                        AIS-sõnum 5 + sisevetelaeva FI 10

                        Ohtliku lasti märge

                        Sisevetelaeva FI 10

                        Lastitud/lossitud laev

                        Sisevetelaeva FI 10

               3.3.2.4.Inimeste arv pardal

               Pardal olevate inimeste arv edastatakse nõudmise või vajaduse korral raadiosõnumina või laevalt kaldale adresseeritud sõnumina.

                        Meeskonnaliikmete arv pardal

                        Sisevetelaeva FI 55

                        Reisijate arv pardal

                        Sisevetelaeva FI 55

                        Pardapersonali arv pardal

                        Sisevetelaeva FI 55

               3.3.2.5.Ohutussõnumid

               Ohutussõnumid (st tekstsõnumid) edastatakse vajaduse korral raadio- või adresseeritud sõnumina.

                        Adresseeritud ohutussõnum

                        AIS-sõnum 12

                        Ohutusega seotud raadiosõnum

                        AIS-sõnum 14

               3.3.3.Teabe edastamise intervall

               Sisevete-AISi sõnumite eri tüüpi teavet edastatakse erineva sagedusega.

               Siseveeteedel liikuvatel laevadel võib muutuvteabe edastamise kiirust ümber lülitada sõltumatu ja määratud režiimi vahel. Määratud režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Teabe edastamist peab olema võimalik ümber lülitada AISi tugijaamast (AIS-sõnumiga 23 ühiskäskude puhul või sõnumiga 16 üksikkäskude puhul) ja laevadele paigaldatud välissüsteemidelt saadavate käskude abil, näiteks liidese IEC 61162 kaudu, nagu on kindlaks määratud B liites.

               Püsi- ja reisiga seotud teabe puhul on edastamise intervall 6 minutit nõudmise korral või kui teave muutub.

               Kohaldatakse järgmisi teabe edastamise intervalle.

                        Laeva püsiteave:

                        iga 6 minuti tagant, nõudmise korral või kui andmeid on muudetud

                        Laeva muutuvteave:

                        sõltub navigatsiooniolekust ja laeva töörežiimist, kas sõltumatu (vaikimisi) režiim või määratud režiim, vt

                        tabel 3.1

                        Laeva reisiga seotud teave:

                        iga 6 minuti tagant, nõudmise korral või kui andmeid on muudetud

                        Inimeste arv pardal:

                        vajaduse või nõudmise korral

                        Ohutussõnumid:

                        vajaduse korral

                        Rakendusspetsiifilised sõnumid:

                        vajaduse korral (määrab kindlaks pädev asutus)

               Tabel 3.1

               Laeva muutuvteabe ajakohastamise sagedus

                        Laeva muutuvad tingimused

                        Nominaalne teabe edastamise intervall

                        Laeva olek „ankrus“, liikumine kiirusega kuni 3 sõlme

                        3 minutit (1)

                        Laeva olek „ankrus“, liikumine kiirusega üle 3 sõlme

                        10 sekundit (1)

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus 0–14 sõlme

                        10 sekundit (1)

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus 0–14 sõlme ja muudab kurssi

                        3 1/3 sekundit (1)

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus 14–23 sõlme

                        6 sekundit (1)

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus 14–23 sõlme ja muudab kurssi

                        2 sekundit

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus üle 23 sõlme

                        2 sekundit

                        Laev töötab sõltumatul režiimil, liikumiskiirus üle 23 sõlme ja muudab kurssi

                        2 sekundit

                        Laev töötab määratud režiimil (2)

                        määratud 2 ja
                           10 sekundi vahel

               (1)
                     Kui liikuv raadiojaam teeb kindlaks, et tegemist on semaforiga (vt soovitus ITU-R M.1371, 2. lisa, § 3.1.1.4), tuleb edastussagedust suurendada ühe korrani kahe sekundi jooksul (vt soovitus ITU-R M.1371, 2. lisa, § 3.1.3.3.2).

               (2)
                     Ümberlülituse teostab vajaduse korral pädev asutus.

               3.3.4.Tehnoloogiline platvorm

               Sisevete-AISi liikuva raadiojaama platvorm on AISi A-klassi liikuv raadiojaam.

               Sisevete-AISi liikuva raadiojaama tehniline lahendus põhineb samadel tehnilistel standarditel kui AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade puhul (soovitus ITU-R M.1371 ja rahvusvaheline standard IEC 61993-2).

               3.3.5.Ühilduvus AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega

               Sisevete-AISi liikuvad raadiojaamad peavad ühilduma AISi A-klassi liikuvate raadiojaamadega ning peavad olema võimelised vastu võtma ja töötlema kõiki AIS-sõnumeid (vastavalt soovitusele ITU-R M.1371 ja soovituse ITU-R M.1371 tehnilistele selgitustele, mille on koostanud Rahvusvaheline Navigatsioonimärgistuse Ametkondade Liit (IALA)) ning lisaks ka punktis

                  3.4

                kindlaks määratud sõnumeid.

               3.3.6.Kordumatu identifikaator

               Merelaevadega ühilduvuse tagamiseks tuleb sisevete-AISi liikuvate raadiojaamade puhul kasutada jaama kordumatu identifikaatorina (raadioseadmete identifikaator) liikuva mereside raadiosaatja tunnuskoodi (MMSI).

               3.3.7.Kohaldamisnõuded

               Punktis

                  3.3.2

                osutatud teave sisestatakse, salvestatakse ja kuvatakse otse sisevete-AISi liikuvas raadiojaamas.

               Sisevete-AISi liikuv raadiojaam peab olema võimeline salvestama sisemällu ka sisevetelaeva spetsiifilisi püsiandmeid, et säilitada teavet juhuks, kui seadmel puudub elektritoide.

               Vajalik andmete teisendamine sisevete-AISi teabesisu kuvamiseks minimaalsel seadmel (Minimum Keyboard Display, MKD) (nt sõlmede teisendamine kiirusühikuks km/h) või sisevetelaevade tüüpe käsitleva teabe sisestamiseks ja kuvamiseks toimub sisevete-AISi liikuva raadiojaama abil.

               Rakendusspetsiifilised sõnumid (ASM) tuleks sisestada ja kuvada välisrakenduse abil, välja arvatud sisevete-AISi ASM DAC=200 FI=10 (sisevetelaeva püsi- ja reisiga seotud teave) ja DAC=200 FI=55 (inimeste arv laeva pardal), mida töödeldakse otse sisevete-AISi liikuvas raadiojaamas.

               Sisevetelaeva spetsiifiliste andmete sisestamiseks AISi transponderisse on B liites esitatud digitaalliidese lausungid.

               Sisevete-AISi liikuval raadiojaamal peab olema vähemalt välisliides, et sisestada DGNSSi parandusi ja tervisklusandmeid vastavalt DGNSSi käsitlevatele Radio Technical Commission for Maritime Services Special Committee 104 koostatud sätetele.

               3.3.8.Tüübikinnitus

               Sisevete-AISi liikuvale raadiojaamale antakse tüübikinnitus käesolevatele tehnilistele kirjeldustele vastavuse kohta.

               3.4.Sisevete-AISi liikuva raadiojaama protokolli muudatused

               Tänu soovituse ITU-R M.1371 arengusuundumustele võimaldavad mitmed parameetrid kasutada uusi olekukoode. See ei kahjusta AISi toimimist, kuid seadmes võidakse kuvada tundmatud olekukoodid, mis põhinevad standardi varasematel läbivaatamistel.

               3.4.1.Tabel 3.2. Asukohateade

               Tabel 3.2

               Asukohateade

                        Parameeter

                        Bittide arv

                        Kirjeldus

                        Sõnumi identifikaator

                        6

                        Sõnumi 1, 2 või 3 identifikaator

                        Kordusindikaator

                        2

                        Kasutab repiiter, et näidata, mitu korda on sõnumit korratud

                        0–3; vaikimisi = 0; 3 = enam mitte korrata

                        Kasutaja identifikaator (MMSI)

                        30

                        MMSI number

                        Navigatsiooniolek

                        4

                        0 = käigus, kasutades jõuajamit; 1 = ankrus; 2 = juhitavuse kaotanud; 3 = piiratud manööverdusvõimega; 4 = süviselt piiratud; 5 = haalatud; 6 = madalal;

                        7 = kalapüügiga tegelev; 8 = käigus, kasutades purjeid;

                        9 = jäetud kiirlaevade navigatsioonioleku muutmiseks tulevikus;

                        10 = jäetud laugurite (WIG) navigatsioonioleku muutmiseks tulevikus;

                        11 = jõuajamiga laev, ahtris pukseerimine (piirkondlik kasutus) (1);

                        12 = jõuajamiga laev, tõukamine või pardati pukseerimine (piirkondlik kasutus) (1);

                        13 = jäetud kasutamiseks tulevikus; 14 = AIS-SART (aktiivne);

                        15 = määratlemata = vaikimisi (kasutatakse ka AISis)

                        Pöördekiirus ROTAIS

                        8

                        0 kuni +126 = pöörab paremale kiirusega 708 kraadi minutis või kiiremini

                        0 kuni -126 = pöörab vasakule kiirusega 708 kraadi minutis või kiiremini

                        Väärtused vahemikus 0 ja 708 kraadi minutis, kodeeritud kui ROTAIS = 4,733 SQRT (ROTsensor) kraadi minutis, kus ROTsensor on pöördekiirus, mille on fikseerinud väline pöördekiiruse näitur. ROTAIS ümardatakse täisarvuni.

                        +127 = pöörab paremale kiiremini kui 5 kraadi 30 sekundi jooksul (pöördekiiruse näitur puudub)

                        -127 = pöörab vasakule kiiremini kui 5 kraadi 30 sekundi jooksul (pöördekiiruse näitur puudub)

                        -128 (80 kuueteistkümnendsüsteemis) näitab, et pöörde kohta teave puudub (vaikimisi).

                        ROT andmeid ei tohiks tuletada COG teabest

                        Põhjakiirus

                        10

                        Põhjakiirus astmetega 1/10 sõlme (0–102,2 sõlme)

                        1023 = pole saadaval; 1022 = 102,2 või enam sõlme (2)

                        Asukoha täpsus

                        1

                        Asukoha täpsuse (PA) tähis tuleks kindlaks määrata ITU-R M. 1371 kohaselt

                        1 = suur (=< 10 m)

                        0 = väike (>10 m)

                        0 = vaikimisi

                        Geograafiline pikkus

                        28

                        Pikkuse täpsus 1/10 000 min (±180 kraadi, ida= positiivne (vastavalt kahe täiendkoodile), lääs = negatiivne (vastavalt kahe täiendkoodile),

                        181 (6791AC0 kuueteistkümnendsüsteemis) = pole saadaval = vaikimisi)

                        Geograafiline laius

                        27

                        Laiuse täpsus 1/10 000 min (± 90 kraadi, põhi= positiivne (vastavalt kahe täiendkoodile), lõuna = negatiivne (vastavalt kahe täiendkoodile), 91= (3412140 kuueteistkümnendsüsteemis) = pole saadaval

                        = vaikimisi)

                        Põhjakurss

                        12

                        Põhjakursi täpsus 1/10 kraadi (0–3599). 3600 (E10 kuueteistkümnendsüsteemis)

                        = pole saadaval = vaikimisi;

                        3601–4095 ei kasutata

                        Tõeline kurss

                        9

                        Kraadid (0–359) (511 tähendab, et pole saadaval = vaikimisi).

                        Ajatempel

                        6

                        UTC sekund, mil elektrooniline asukohamääramissüsteem (EPFS) teate koostas (0–59, või 60, kui ajatempel pole saadaval, mis on ühtlasi vaikimisi seatud väärtus, või 61, kui asukohamääramissüsteem on käsitsi sisestamise režiimis, või 62, kui elektrooniline asukohamääramissüsteem toimib arvestuslikus režiimis (laakimine), või 63, kui asukohamääramissüsteem ei toimi)

                        Erimanöövri indikaator: sinine märk

                        2

                        Näit, kui sinine märk on seatud (3)

                        0 = pole saadaval = vaikimisi,

                        1 = ei osale erimanöövris = sinine märk ei ole seatud

                        2 = osaleb erimanöövris = sinine märk on seatud

                        jah,

                        3 ei kasutata

                        Vaba

                        3

                        Ei kasutata. Seatakse nulli. Jäetud kasutamiseks tulevikus.

                        RAIM tähis

                        1

                        Elektroonilise asukohamääramisseadme vastuvõtja autonoomse tervikluse seire (RAIM) tähis; 0 = RAIMi ei kasutata = vaikimisi; 1 = RAIMi kasutatakse. RAM tähis tuleks kindlaks määrata ITU-R M. 1371 kohaselt

                        Side olek

                        19

                        Side olek tuleks kindlaks määrata ITU-R M. 1371 kohaselt

                        Kokku

                        168

                        Hõivab ühe ajapilu

                        1)Ei kohaldata liidus käesoleva määruse kohaldamisel.

                        2)Sõlmed arvutab km/h-deks pardale paigaldatud välisseade.

                        3)Hinnatakse üksnes juhul, kui teade tuleb sisevete-AISi liikuvalt raadiojaamalt ja kui teave saadakse automaatselt (otseühendus ümberlülitiga).

               3.4.2.Laeva püsi- ja reisiga seotud andmed (sõnum 5)

               Tabel 3.3

               Laeva püsi- ja muutuvandmete teade

                        Parameeter

                        Bittide arv

                        Kirjeldus

                        Sõnumi identifikaator

                        6

                        Sõnumi 5 identifikaator

                        Kordusindikaator

                        2

                        Kasutab repiiter, et näidata, mitu korda on sõnumit korratud

                        0–3; vaikimisi = 0; 3 = enam mitte korrata

                        Kasutaja identifikaator (MMSI)

                        30

                        MMSI number

                        AISi versiooni indikaator

                        2

                        0 = jaam vastab soovitusele ITU-R M. 1371-1;

                        1 = jaam vastab soovitusele ITU-R M. 1371-3 (või hilisemale väljaandele);

                        2 = jaam vastab soovitusele ITU-R M. 1371-5 (või hilisemale väljaandele);

                        3 = jaam vastab järgmistele väljaannetele

                        IMO number

                        30

                        0 = pole saadaval = vaikimisi – ei kohaldata pääste-õhusõiduki puhul

                        0000000001–0000999999 ei kasutata

                        0001000000–0009999999 = kehtiv IMO number;

                        0010000000–1073741823 = ametlik lipuriigi number

                         (1)

                        Raadiokutsung

                        42

                        7 × 6-bitine ASCII kooditabel, „@@@@@@@“ = pole saadaval = vaikimisi

                        Laevaga seotud veesõidukite puhul: „A“, millele järgneb laeva MMSI kuus viimast numbrit. Näiteks pukseeritavad laevad, valvepaadid, saatelaevad, päästepaadid ja päästeparved

                        Nimi

                        120

                        Kuni 20 tähemärki, 6-bitine ASCII, vt ITU-R M. 1371;

                        @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@
                              = pole saadaval = vaikimisi. Pääste-õhusõiduki (SAR) puhul: „SAR AIRCRAFT NNNNNNN“, kus NNNNNNN on õhusõiduki registreerimistunnus

                        Laeva ja lasti tüüp

                        8

                        0 = pole saadaval või laev puudub = vaikimisi;

                        1–99 = ITU-R M. 1371 kohaselt; (2)

                        100–199 = jäetud piirkondlikuks kasutamiseks;

                        200–255 = jäetud tulevaseks kasutamiseks.

                        Ei kohaldata pääste-õhusõiduki puhul

                        Laeva/koosseisu gabariitmõõtmed ja asukoht

                        30

                        Teatatud asukoha lähtepunkt; näitab ka laeva mõõtmeid meetrites (vt ITU-R M. 1371).

                        Pääste-õhusõiduki puhul otsustab selle välja kasutamise üle vastutav ametiasutus. Kui seda välja kasutatakse, siis tuleks märkida veesõiduki maksimaalsed mõõtmed. Vaikimisi peaks A = B = C = D olema „0“

                        (3), (4), (5)

                        Elektroonilise asukohamääramisseadme tüüp

                        4

                        0 = määratlemata (vaikimisi);

                        1 = GPS,

                        2 = GLONASS,

                        3 = kombineeritud GPS/GLONASS,

                        4 = Loran-C,

                        5 = Chayka,

                        6 = ühildatud navigatsioonisüsteem,

                        7 = ülevaatusel,

                        8 = Galileo

                        9–14 = ei kasutata

                        15 = sisemine GNSS

                        ETA

                        20

                        ETA; MMDDHHMM UTC

                        Bitid 19–16: kuu; 1–12; 0 = pole saadaval = vaikimisi;

                        Bitid 15–11: päev; 1–31; 0 = pole saadaval = vaikimisi;

                        Bitid 10–6: tund; 0–23; 24 = pole saadaval = vaikimisi;

                        Bitid 5–0: minutid; 0–59; 60 = pole saadaval = vaikimisi

                        Pääste-õhusõiduki puhul otsustab selle välja kasutamise üle vastutav ametiasutus.

                        Maksimaalne staatiline süvis hetkel

                        8

                        Täpsusega 1/10 m, 255 = süvis 25,5 m või suurem, 0 = pole saadaval = vaikimisi (6)

                        Sihtkoht

                        120

                        Kuni 20 tähemärki, 6-bitine ASCII; @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = pole saadaval (7)

                        Andmeside lõppseadmed (DTE)

                        1

                        Andmeterminal valmis (0 = saadaval, 1 = pole saadaval = vaikimisi)

                        Vaba

                        1

                        Vaba. Ei kasutata. Seatakse nulli. Reserveeritud tulevikus kasutamiseks

                        Kokku

                        424

                        Hõivab kaks ajapilu

                        1)Seatakse sisevetelaevade puhul nulli.

                        2)Sisevetelaevanduses kasutatakse kõige lähedasemat laevatüüpi (vt C liide).

                        3)Mõõtmed tuleb esitada koosseisust moodustuva maksimaalse ristküliku mõõtmetena.

                        4)Sisevetelaeva teabes ümardatakse detsimeetrid suurema väärtuse suunas.

                        5)Lähtepunkti teave tuleb võtta SSD liidese lausungist, eristades selleks välja „allika identifikaator“. Asukoha lähtepunkti teave koos allika rakendusidentifikaatoriga (AI) tuleb salvestada siseteabena. Teised allika identifikaatorid viivad välist lähtepunkti käsitleva lähtepunkti teabeni.

                        6)Sisevetelaeva teabes ümardatakse sentimeetrid suurema väärtuse suunas.

                        7)ISRSi asukohakoode, mis on osa RIS indeksist, tuleks kasutada lähtuvalt Euroopa Komisjoni peetavast Euroopa võrdlusandmete haldussüsteemist (ERDMS).

               Joonis 3.1

               Teatatud asukoha lähtepunkt ja laeva/koosseisu gabariitmõõtmed

                        Bittide arv

                        Bitiväljad

                        Vahemaa (m)

                        A

                        9

                        Bitt 21 – bitt 29

                        0–511
                           511 = 511 m või rohkem

                        Teatatud asukoha lähtepunkt

                        B

                        9

                        Bitt 12 – bitt 20

                        0–511
                           511 = 511 m või rohkem

                        C

                        6

                        Bitt 6 – bitt 11

                        0–63
                           63 = 63 m või rohkem

                        D

                        6

                        Bitt 0 – bitt 5

                        0–63
                           63 = 63 m või rohkem

                        L = A + B

                        Sisevetelaeva FI 10 kohaselt

                        Sisevete-AISi liikuvas raadiojaamas kasutatud gabariitmõõtmed

                        W = C + D

                        Mõõtmed peaksid vastama edastatud suunateabe (vöör) suunale.

                        Teatatud asukoha lähtepunkt pole saadaval, kuid laeva/koosseisu mõõtmed on olemas: A = C = 0 ja B ≠ 0 ja D ≠ 0.

                        Teatatud asukoha lähtepunkt ega laeva/koosseisu mõõtmed pole saadaval: A = B = C = D = 0 (= vaikimisi).

                        Sõnumitabeli kasutamisel: A = kõige olulisem väli; D = kõige vähem oluline väli.

               3.4.3.Ühiskäsk (sõnum 23)

               Sisevete-AISi liikuvatele raadiojaamadele saadetakse ühiskäsk sõnumiga 23, kasutades jaama tüüpi „6 = siseveeteed“.

               3.5.Sisevete-AISi sõnumid

               3.5.1.Sisevete-AISi lisasõnumid

               Teabevajaduse täitmiseks määratakse kindlaks konkreetsed sisevete-AISi sõnumid. Lisaks teabesisule, mida rakendatakse otse sisevete-AISi jaamas, võivad sisevete-AISi liikuvad raadiojaamad edastada rakendusspetsiifiliste sõnumite (ASM) abil lisateavet. Kõnealust teabesisu käsitleb tavaliselt välisrakendus, nagu näiteks sisevete-ECDIS.

               Vastutus sisevete-AISi rakendusspetsiifiliste sõnumite kasutamise eest lasub jõekomisjonil või pädevatel asutustel.

               3.5.2.Rakenduse identifikaator sisevete-AISi rakendusspetsiifiliste sõnumite jaoks

               Rakendusspetsiifilised sõnumid koosnevad AISi A-klassi liikuvate raadiojaamade raamistikust vastavalt soovitusele ITU-R M.1371 (sõnumi identifikaator, kordusindikaator, allika identifikaator, sihtkoha identifikaator), rakenduse identifikaatorist (AI = DAC + FI) ja andmesisust (muutuva pikkusega, etteantud maksimumini).

               16-bitine rakenduse identifikaator (AI = DAC + FI) koosneb järgmistest osadest:

               a)
                     10-bitine määratud piirkonnakood (DAC): rahvusvaheline (DAC=1) või piirkondlik (DAC > 1),

               b)
                     6-bitine funktsiooni identifikaator (FI), mis võimaldab 64 kordumatut rakendusspetsiifilist sõnumit.

               Euroopa ühtlustatud sisevete-AISi rakendusspetsiifiliste sõnumite puhul kasutatakse DAC 200.

               Kohalike rakendusspetsiifiliste sõnumite puhul võib lisaks kasutada ka riiklikku (piirkondlikku) DACi. Sellegipoolest soovitatakse tungivalt vältida piirkondlike rakendusspetsiifiliste sõnumite kasutamist.

               3.5.3.Rakendusspetsiifiliste sõnumite teabesisu

               Sisevete-AISi rakendusspetsiifilisi sõnumeid DAC = 200 FI = 10 (sisevetelaeva püsi- ja reisiga seotud teave) ja DAC = 200 FI = 55 (inimeste arv pardal) rakendatakse otse sisevete-AISi liikuvas raadiojaamas (vt punktid

                  3.5.3.1

                ja

                  3.5.3.2

               ).

               3.5.3.1.Sisevetelaeva püsi- ja reisiga seotud teave (sisevetelaeva spetsiifiline sõnum FI 10)

               Seda sõnumit kasutavad üksnes sisevetelaevad, et edastada laeva püsi- ja reisiga seotud teavet lisaks sõnumile 5. Sõnum edastatakse koos kahendvormingus sõnumiga 8 niipea kui võimalik (AISi vaatenurgast) pärast sõnumit 5.

               Tabel 3.4

               Sisevetelaeva andmete teade

                        Parameeter

                        Bittide arv

                        Kirjeldus

                        Sõnumi identifikaator

                        6

                        Sõnumi 8 identifikaator; alati 8

                        Kordusindikaator

                        2

                        Kasutab repiiter, et näidata teate kuvamiskordade arvu.
                           0–3; vaikimisi = 0; 3 = enam mitte korrata

                        Allika identifikaator

                        30

                        MMSI number

                        Vaba

                        2

                        Ei kasutata. Seatakse nulli. Reserveeritud tulevikus kasutamiseks

                        Kahendvormingus andmed

                        Rakenduse identifikaator

                        16

                        DAC = 200, FI = 10

                        Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI)

                        48

                        8 × 6-bitised ASCII tähemärgid
                           00000000 = ENI ei ole määratud = vaikimisi

                        Laeva/koosseisu pikkus

                        13

                        1–8000 (ülejäänut ei kasutata), laeva/koosseisu pikkus täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

                        Laeva/koosseisu suurim laius

                        10

                        1–1000 (ülejäänut ei kasutata), laeva/koosseisu suurim laius täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

                        Laeva ja koosseisu tüüp

                        14

                        Numbriline laeva ja koosseisu tüüp, nagu on kirjeldatud C liites
                           0 = pole saadaval = vaikimisi

                        Ohtliku lasti märge

                        3

                        Siniste koonuste/tulede arv 0–3; 4 = B-tähis, 5 = vaikimisi = pole teada

                        Maksimaalne staatiline süvis hetkel

                        11

                        1–2000 (ülejäänut ei kasutata), süvise täpsus 1/100 m, 0 = vaikimisi = pole teada

                        Lastitud/lossitud

                        2

                        1 = lastitud, 2 = lossitud, 0 = pole saadaval/vaikimisi, 3 ei kasutata

                        Kiirusteabe kvaliteet

                        1

                        1 = kõrge, 0 = madal/GNSS = vaikimisi (*)

                        Kursiteabe kvaliteet

                        1

                        1 = kõrge, 0 = madal/GNSS = vaikimisi (*)

                        Suunateabe kvaliteet

                        1

                        1 = kõrge, 0 = madal = vaikimisi (*)

                        Vaba

                        8

                        Ei kasutata. Seatakse nulli. Reserveeritud tulevikus kasutamiseks

                        Kokku

                        168

                        Hõivab ühe ajapilu

                        (*)
                              Seatakse nulli, kui transponderiga ei ole ühendatud kinnitatud tüüpi andurit (nt güroskoop).

               3.5.3.2.Inimeste arv pardal (sisevetelaeva spetsiifiline sõnum FI 55)

               Seda sõnumit edastavad üksnes sisevetelaevad, et teatada inimeste (reisijate, meeskonnaliikmete, pardapersonali) arv pardal. See sõnum tuleb edastada koos kahendvormingus sõnumiga 6, eelistatult vajaduse või nõudmise korral, kasutades rahvusvahelise rakendusidentifikaatori kahendvormingus sõnumit 2.

               Tabel 3.5

               Teade inimeste arvu kohta pardal

                        Parameeter

                        Bitid

                        Kirjeldus

                        Sõnumi identifikaator

                        6

                        Sõnumi 6 identifikaator; alati 6

                        Kordusindikaator

                        2

                        Kasutab repiiter, et näidata teate kuvamiskordade arvu.
                           0–3; vaikimisi = 0; 3 = enam mitte korrata

                        Allika identifikaator

                        30

                        Allika jaama MMSI number

                        Järjenumber

                        2

                        0–3

                        Sihtkoha identifikaator

                        30

                        Sihtkoha jaama MMSI number

                        Tähise kordusedastus

                        1

                        Tähise kordusedastus määratakse kordusedastuse korral: 0 = kordusedastus puudub = vaikimisi;
                           1 = kordusedastus teostatud.

                        Vaba

                        1

                        Ei kasutata. Seatakse nulli. Reserveeritud tulevikus kasutamiseks

                        Kahendvormingus andmed

                        Rakenduse identifikaator

                        16

                        DAC = 200, FI = 55

                        Meeskonnaliikmete arv pardal

                        8

                        0–254 meeskonnaliiget, 255 = pole teada = vaikimisi

                        Reisijate arv pardal

                        13

                        0–8190 reisijat, 8191 = pole teada = vaikimisi

                        Pardapersonali arv pardal

                        8

                        0–254 pardapersonali liiget, 255 = pole teada = vaikimisi

                        Vaba

                        51

                        Ei kasutata. Seatakse nulli. Jäetud kasutamiseks tulevikus.

                        Kokku

                        168

                        Hõivab ühe ajapilu

               4.Muud AISi liikuvad raadiojaamad siseveeteedel

               4.1.Sissejuhatus

               Laevad, mis ei ole kohustatud kasutama sisevete-AISi liikuvaid raadiojaamu, võivad kasutada muid AISi liikuvaid raadiojaamu. Kasutada võib järgmisi liikuvaid raadiojaamu:

               a)
                     AISi A-klassi liikuv raadiojaam, mis vastab komisjoni direktiivi 2014/90/EL
                  6
                artikli 35 lõigetele 2 ja 3;

               b)
                     AISi B-klassi liikuv raadiojaam, mis vastab punktile

                  4.2

               .

               Selliste jaamade kasutamise üle otsustab pädev asutus, kes vastutab selles piirkonnas siseveeteedel navigeerimise eest.

               Kui selliste jaamade kasutamine on vabatahtlik, ajakohastab laevakapten käsitsi sisestatud AISi andmeid pidevalt. AISi kaudu ei edastata ebatäpseid andmeid.

               4.2.Üldnõuded veeteedel kasutatavatele AISi B-klassi liikuvatele raadiojaamadele

               AISi B-klassi funktsioonid on piiratud võrreldes sisevete-AISi liikuvate raadiojaamadega. AISi B-klassi liikuva raadiojaamaga saadetud sõnumitele omistatakse madalam prioriteet kui sisevete-AISi liikuva raadiojaamaga saadetud sõnumitele.

               Lisaks muudest liidu õigusaktidest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 1999/5/EÜ
                  7
                ja komisjoni otsusest 2005/53/EÜ
                  8
                tulenevatele nõuetele peavad liidu siseveeteedel sõitvatele laevadele paigaldatud AISi B-klassi liikuvad raadiojaamad vastama nõuetele, mis on sätestatud järgmistes dokumentides:

               a)
                     soovitus ITU-R M. 1371;

               b)
                     IEC rahvusvaheline standard 62287 (sh DSC-kanali haldamine).

               Märkus.
                     Pädev asutus, kes vastutab selles piirkonnas navigeerimise eest, on kohustatud kindlaks tegema AISi B-klassi liikuvate raadiojaamade vastavuse teises lõigus loetletud standarditele ja nõuetele, enne kui ta väljastab laeva raadiojaamaloa ja määrab liikuva mereside raadiosaatja tunnuskoodi (MMSI), kasutades näiteks asjakohase AISi B-klassi liikuva raadiojaama tüübikinnitust.

               5.AISi navigatsioonimärgid sisevetelaevanduses

               5.1.Sissejuhatus

               Navigatsioonimärk (Aids to Navigation, AtoN) on märgistus, mis abistab laevajuhtimisel. Selliste vahendite hulka kuuluvad tuletornide, poide, udusignaalide ja päevamärkide märgistused. Navigatsioonimärkide liigid on loetletud tabelis 5.2.

               AIS-tehnoloogia võimaldab dünaamiliselt edastada navigatsioonimärkide kohta käivat teavet.

               Sisevetelaevanduses kasutamise jaoks on vaja mere-AISi navigatsioonimärkide teadet (sõnum 21) laiendada, et see kajastaks sisevete-märgistussüsteemi üksikasju.

               Mere-AISi navigatsioonimärkide teade põhineb IALA märgistussüsteemil. Sisevetelaevanduse puhul peab AISi navigatsioonimärkide teade kajastama 5. jaos kirjeldatud Euroopa sisevetelaevanduse navigatsioonimärkide süsteemi.

               AISi navigatsioonimärkide teatega edastatakse navigatsioonimärgi asukoht ja tähendus ning teave selle kohta, kas poi on nõutud asukohas (ettenähtud asukohas) või mitte (ettenähtud asukohast ära).

               5.2.Sõnumi 21 kasutamine: navigatsioonimärkide teade

               Siseveeteedel kasutatakse AISi navigatsioonimärkide teadet (sõnum 21), nagu see on kindlaks määratud soovituses ITU-R M.1371. Kodeeritakse Täiendavad Euroopa sisevetelaevanduse navigatsioonimärkide liigid kodeeritakse, kasutades „Navigatsioonimärgi oleku“ bitte.

               Tabel 5.1

               AISi navigatsioonimärkide teade

                        Parameeter

                        Bittide arv

                        Kirjeldus

                        Sõnumi identifikaator

                        6

                        Sõnumi 21 identifikaator

                        Kordusindikaator

                        2

                        Kasutab repiiter, et näidata, mitu korda on sõnumit korratud

                        0–3; vaikimisi = 0; 3 = enam mitte korrata

                        Identifikaator

                        30

                        MMSI number, (vt RR artikkel 19 ja soovitus ITU-R M.585)

                        Navigatsioonimärgi liik

                        5

                        0 = pole saadaval = vaikimisi; viide IALA koostatud asjakohasele määratlusele; vt

                           joonis 5-1

                        (1)

                        Navigatsioonimärgi nimi

                        120

                        Kuni 20 tähemärki, 6-bitine ASCII, nagu on kindlaks määratud tabelis 47 „@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@“ = pole saadaval = vaikimisi.

                        Navigatsioonimärgi nime võib laiendada allpool oleva parameetriga „Navigatsioonimärgi nime laiendus“

                        Asukoha täpsus (PA)

                        1

                        1 = suur (≤10 m) 0 = väike (>10 m) 0 = vaikimisi. Asukoha täpsuse (PA) tähis tuleks kindlaks määrata vastavalt soovituse ITU-R M.1371 tabelile „Asukoha täpsuse teabe kindlaksmääramine“

                        Geograafiline pikkus

                        28

                        Pikkuse täpsus 1/10 000 min navigatsioonimärgi asukohast (±180°, ida= positiivne, lääs = negatiivne 181 = (6791AC0h) = pole saadaval = vaikimisi)

                        Geograafiline laius

                        27

                        Laiuse täpsus 1/10 000 min navigatsioonimärgist (±90 kraadi, põhi = positiivne, lõuna = negatiivne 91 (3412140h) = pole saadaval = vaikimisi)

                        Mõõtmed / asukoha lähtepunkt

                        30

                        Teatatud asukoha lähtepunkt; näitab ka navigatsioonimärgi mõõtmeid (m) (vt joonis 5-1), kui see on asjakohane (2)

                        Elektroonilise asukohamääramisseadme tüüp

                        4

                        0 = määratlemata (vaikimisi);

                        1 = GPS

                        2 = GLONASS

                        3 = kombineeritud GPS/GLONASS

                        4 = Loran-C

                        5 = Chayka

                        6 = integreeritud navigatsioonisüsteem

                        7 = ülevaatusel. Püsi- ja virtuaalnavigatsioonimärgi puhul tuleks kasutada asukohta kaardil. Täpne asukoht parandab selle funktsiooni radarimärgina.

                        8 = Galileo

                        9–14 = ei kasutata.

                        15 = sisemine GNSS

                        Ajatempel

                        6

                        UTC sekund, mil EPFS teate koostas (0–59, või 60, kui ajatempel pole saadaval, mis on ühtlasi vaikimisi seatud väärtus, või 61, kui asukohamääramissüsteem on käsitsi sisestamise režiimis, või 62, kui elektrooniline asukohamääramissüsteem toimib arvestuslikus režiimis (laakimine), või 63, kui asukohamääramissüsteem ei toimi)

                        Indikaator „Ettenähtud asukohast ära“

                        1

                        Üksnes ujuvmärgi jaoks: 0 = ettenähtud asukohas; 1 = ettenähtud asukohast ära.

                        MÄRKUS 1. Selle tähise saab kehtivaks lugeda üksnes teate saanud jaam, kui tegemist on ujuvmärgiga ja kui ajatempel on 59 või alla selle. Ujuvmärgi puhul tuleks valvetsooni parameetrid määrata kindlaks installeerimisel

                        Navigatsioonimärgi olek

                        8

                        Jäetud navigatsioonimärgi oleku näitamiseks

                        00000000 = vaikimisi (3)

                        RAIM tähis

                        1

                        Elektroonilise asukohamääramisseadme vastuvõtja autonoomse tervikluse seire (RAIM) tähis; 0 = RAIMi ei kasutata = vaikimisi; 1 = RAIMi kasutatakse; vt soovituse ITU-R M.1371 tabel „Asukoha täpsuse teabe kindlaksmääramine“

                        Virtuaalmärgi tähis

                        1

                        0 = vaikimisi = tegelik navigatsioonimärk märgitud asukohas; 1 = virtuaalmärk, mida füüsiliselt pole olemas (4)

                        Määratud režiimi tähis

                        1

                        0 = sõltumatul ja pidevrežiimil töötav jaam = vaikimisi; 1 = määratud režiimil töötav jaam

                        Vaba

                        1

                        Vaba. Ei kasutata. Seatakse nulli. Reserveeritud tulevikus kasutamiseks

                        Navigatsioonimärgi nime laiendus

                        0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, ... 84

                        Seda parameetrit, mis koosneb 14 täiendavast tähemärgist (6-bitine ASCII, kahe ajapilu pikkune sõnum), võib kombineerida parameetriga „Navigatsioonimärgi nimi“ selle parameetri lõpus, kui navigatsioonimärgi nime jaoks on vaja rohkem kui 20 tähemärki. See parameeter tuleks ära jätta, kui navigatsioonimärgi nime jaoks ei ole vaja kokku rohkem kui 20 tähemärki. Edastada tuleks üksnes vajalik tähemärkide arv, st et ei tohiks kasutada ühtki @-märki

                        Vaba

                        0, 2, 4 või 6

                        Vaba. Kasutatakse üksnes parameetri „Navigatsioonimärgi nime laiendus“ kasutamise korral. Seatakse nulli. Vabade bittide arvu tuleks kohandada, et järgida baidi piire

                        Kokku

                        272–360

                        Hõivab kaks ajapilu

                        1)Sisevetelaevanduse navigatsioonimärgi liigi koodi edastamisel seatakse selle välja (navigatsioonimärgi liik) väärtuseks 0 = määratlemata.

                        2)Kui navigatsioonimärgi puhul kasutatakse

                           joonist 5-1

                        , tuleb järgida järgmist:

                        ·Püsi- ja virtuaalmärgi ning avamererajatiste puhul peab mõõtega A määratud suund näitama tõelise põhja suunas.

                        ·Ujuvmärkide puhul, mis on suuremad kui 2 m × 2 m, peavad navigatsioonimärgi mõõtmed olema alati lähendatud ringile, st et mõõtmed peavad alati olema A = B = C = D ≠ 0. (See on tingitud asjaolust, et ujuvmärgi orientiiri ei edastata. Teatatud asukoha lähtepunkt on ringi keskel.)

                        ·A = B = C = D = 1 näitab objekte (püsi- või ujuvobjektid) väiksemana kui 2 m × 2 m või sellega võrdsena. (Teatatud asukoha lähtepunkt on ringi keskel.)

                        ·Avamere ujuvrajatised, mis ei ole püsivad, nagu näiteks puurplatvormid, vastavad koodile 31

                           tabelis 5.2

                        . Nende rajatiste parameeter „Mõõtmed / asukoha lähtepunkt“ määratakse kindlaks vastavalt märkusele 1.
                           Püsiavamererajatiste (kood 3

                           tabelist 5.2

                        ) parameeter „Mõõtmed / asukoha lähtepunkt“ määratakse kindlaks vastavalt märkusele 1. Seega määratakse kõikide avamere navigatsioonimärkide ja rajatiste mõõtmed kindlaks samal viisil ning tegelikud mõõtmed sisalduvad sõnumis 21.

                        3)Sisevete-AISi navigatsioonimärgi teate puhul märgitakse sellele väljale sisevetelaevanduse navigatsioonimärgi liik, kasutades lehekülge 001.

                        4)Kui edastatakse virtuaalmärgi teavet, st et virtuaal-/pseudomärgi sihttähise väärtuseks on seatud üks (1), peavad mõõtmed olema A = B = C = D = 0 (vaikimisi). Sama kehtib ka lähtepunkti teabe edastamisel.

               Joonis 5-1

               Meremärkide teatatud asukoha lähtepunkt või meremärgi mõõtmed

               Kui edastatav navigatsioonimärgi liik kuulub olemasolevate IALA koostatud navigatsioonimärkide liikide hulka (vastavalt

                  tabelile 5.2

               ), ei tule kohaldada mingeid muudatusi.

               Tabel 5.2

               Navigatsioonimärkide liigid

                        Kood

                        Merenduslik määratlus

                        0

                        Vaikimisi, navigatsioonimärgi liik täpsustamata

                        1

                        Lähtepunkt

                        2

                        RACON

                        3

                        Püsiavamererajatised, nt naftapuurplatvorm, tuulepark.
                           (MÄRKUS 1. Selle koodiga tuleks identifitseerida takistus, mis on varustatud navigatsioonimärgi AIS jaamaga.)

                        4

                        Ajutine vrakipoi

                        Püsimärk

                        5

                        Tuli, sektoriteta

                        6

                        Tuli, sektoritega

                        7

                        Alumine sihituli

                        8

                        Ülemine sihituli

                        9

                        Põhjamärk

                        10

                        Idamärk

                        11

                        Lõunamärk

                        12

                        Läänemärk

                        13

                        Vasaku külje märk

                        14

                        Parema külje märk

                        15

                        Märk „Eelistatav laevatee vasakul“

                        16

                        Märk „Eelistatav laevatee paremal“

                        17

                        Üksiku ohu märk

                        18

                        Teljemärk

                        19

                        Erimärk

                        Ujuvmärk

                        20

                        Põhjapoi

                        21

                        Idapoi

                        22

                        Lõunapoi

                        23

                        Läänepoi

                        24

                        Vasaku külje poi

                        25

                        Parema külje poi

                        26

                        Poi „Eelistatav laevatee vasakul“

                        27

                        Poi „Eelistatav laevatee paremal“

                        28

                        Üksiku ohu poi

                        29

                        Teljepoi

                        30

                        Eripoi

                        31

                        Tulelaev/hiidpoi/puurplatvorm

               MÄRKUS 1. Eespool loetletud navigatsioonimärkide liigid põhinevad IALA ujuvmärgistuse süsteemil, kui see on kohaldatav.

               MÄRKUS 2. Võib tekkida segadus otsustamisel, kas märk on tulega või tuleta. Pädevad asutused võivad kasutada selle näitamiseks sõnumi piirkondlikku/kohalikku osa.

               5.3.Sõnumi 21 laiendamine sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liigiga

               Sõnumi 21 laiendamiseks sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liigiga kasutatakse parameetri „Navigatsioonimärgi olek“ välja.

               Parameetri „Navigatsioonimärgi olek“ väli koosneb kaheksast leheküljest; lehekülje identifikaator 0 on 0 = vaikimisi, lehekülje identifikaatorid 1–3 on piirkondlikuks kasutuseks ja lehekülje identifikaatorid 4–7 on rahvusvaheliseks kasutuseks. Välja „Navigatsioonimärgi olek“ esimest kolm bitti määravad lehekülje identifikaatori ja ülejäänud viis bitti sisaldavad lehekülje sisu.

               Piirkond, mille puhul kohaldatakse lehekülje identifikaatoreid 1–3, määratakse navigatsioonimärgi edastava AISi jaama MMSI-s sisalduvate mereside tunnuskoodidega. Seega on välja „Navigatsioonimärgi olek“ viie infobiti kodeerimine võimalik ainult selles konkreetses piirkonnas.

               Liidu siseveeteede puhul sisaldab välja „Navigatsioonimärgi olek“ lehekülje identifikaator 1 kasutatud sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liikide loetelu.

               Sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liik seatakse sõnumis 21 kahe sammuga. Esiteks tuleb parameeter „Navigatsioonimärgi liik“ sõnumis 21 seada väärtusele „0 = vaikimisi, navigatsioonimärgi liik täpsustamata“. Teiseks tuleb parameeter „AISi olek“ seada lehekülje identifikaatorile 1 ja vastavale sisevetelaevanduse spetsiifilise navigatsioonimärgi liigi koodile.

               Sõnum 21 – Navigatsioonimärgi olek:

               Bitid:
                      001

                      XXXXX
                     LSB

               kodeerimine:
                     lehekülje identifikaator
                     navigatsioonimärgi liik (0–31)

               A liide
               LÜHENDID

                        AI

                        Rakenduse identifikaator (Application Identifier)

                        AIS

                        Automaatne identifitseerimissüsteem (Automatic Identification System)

                        ADN

                        Ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe

                        ASCII

                        Ameerika Informatsioonivahetuse Standardkood (American Standard Code for Information Interchange)

                        ASM

                        Rakendusspetsiifiline sõnum (Application Specific Message)

                        AtoN

                        Navigatsioonimärgid (Aids to Navigation)

                        DAC

                        Määratud piirkonnakood (Designated Area Code)

                        DGNSS

                        Diferentsiaalne GNSS (Differential GNSS)

                        FI

                        Funktsiooni identifikaator (Functional Identifier)

                        GLONASS

                        (Venemaa) globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem ((Russian) Global Navigation Satellite System)

                        GNSS

                        Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem (Global Navigation Satellite System)

                        GPS

                        Globaalne positsioneerimissüsteem (Global Positioning System)

                        HDG

                        Suund (Heading)

                        IAI

                        Rahvusvaheline rakendusidentifikaator (International Application Identifier)

                        ID

                        Identifikaator (Identifier)

                        ITU

                        Rahvusvaheline Telekommunikatsiooniliit

                        MMSI

                        Liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood vastavalt ITU soovitusele ITU-R M585

                        ROT

                        Pöördekiirus (Rate Of Turn)

                        B-klassi SO/CS

                        B-klassi liikuvad raadiojaamad, mis kasutavad kas liikluse tuvastuse ajajaotusliku ühispöörduse (CSTDMA) meetodit („CO“) või iseorganiseeruva ajajaotusliku ühispöörduse (SOTDMA) meetodit („SO“).

                        SOLAS

                        Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel

                        SQRT

                        Ruutjuur (Square Root)

                        UTC

                        Koordineeritud maailmaaeg

                        VHF

                        Ülikõrgsagedus

                        VTS

                        Laevaliiklusteenused (Vessel Traffic Services)

               B liide
               Digitaalliidese laused sisevete-AISi jaoks

               B.1Sisendlaused

               AISi digitaalset seerialiidest toetavad olemasolevad IEC 61162 laused. Kõnealuseid digitaalliidese lauseid on üksikasjalikult kirjeldatud standardis IEC 61162.

               Lisaks on sisevete-AISi liikuva raadiojaama jaoks kindlaks määratud järgmised digitaalliidese laused.

               B.2Sisevetelaeva püsiandmed

               Seda lauset kasutatakse selliste seadistuste muutmiseks, mida ei hõlma SSD ja VSD.

               $PIWWSSD,cccccccc,xxxx,x.x,x.x,x,x,x,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

               väli                1           2     3   4  5 6 7   8    9   10  11

                        Väli

                        Vorming

                        Kirjeldus

                        1

                        cccccccc

                        ENI number

                        2

                        xxxx

                        Sisevetelaeva liik vastavalt C liitele

                        3

                        x.x

                        Laeva pikkus 0–800,0 meetrit

                        4

                        x.x

                        Laeva laius 0–100,0 meetrit

                        5

                        x

                        Kiirusteabe kvaliteet, 1 = kõrge või 0 = madal

                        6

                        x

                        Kursiteabe kvaliteet, 1 = kõrge või 0 = madal

                        7

                        x

                        Suunateabe kvaliteet, 1 = kõrge või 0 = madal

                        8

                        x.x

                        Sisemise lähtepunkti kauguse väärtus B (kaugus lähtepunktist ahtrini)

                        9

                        x.x

                        Sisemise lähtepunkti kauguse väärtus C (kaugus lähtepunktist vasakpardani)

                        10

                        x.x

                        Välise lähtepunkti kauguse väärtus B (kaugus lähtepunktist ahtrini)

                        11

                        x.x

                        Välise lähtepunkti kauguse väärtus C (kaugus lähtepunktist vasakpardani)

               B.3Sisevetelaeva reisiga seotud andmed

               Sisevetelaeva reisiga seotud andmete sisestamiseks AISi liikuvasse raadiojaama kasutatakse seda lauset. Sisevetelaeva reisiga seotud andmete seadmiseks kasutatakse lauset $PIWWIVD järgmise sisuga:

               $PIWWIVD,x,x,x,x.x,x.x,x,xxx,xxxx,xxx,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

               väli           1  2 3  4    5   6   7      8     9   10 11 12 13

                        Väli

                        Vorming

                        Kirjeldus

                        1

                        x

                        Vt soovitus ITU-R M.1371, sõnum 23, teatamisintervalli seaded, vaikeseade: 0

                        2

                        x

                        Siniste koonuste arv: 0–3, 4 = B-tähis, 5 = vaikimisi = pole teada

                        3

                        x

                        0 = pole saadaval = vaikimisi, 1 = lastitud, 2 = lossitud, ülejäänut ei kasutata

                        4

                        x.x

                        Laeva staatiline süvis 0–20,00 meetrit, 0 = pole teada = vaikimisi, ülejäänut ei kasutata

                        5

                        x.x

                        Laeva kõrgus veepinnast 0–40,00 meetrit, 0 = pole teada = vaikimisi, ülejäänut ei kasutata

                        6

                        x

                        Abistavate puksiiride arv 0–6, 7 = vaikimisi = pole teada, ülejäänut ei kasutata

                        7

                        xxx

                        Meeskonnaliikmete arv pardal 0–254, 255 = pole teada = vaikimisi, ülejäänut ei kasutata

                        8

                        xxxx

                        Reisijate arv pardal 0–8190, 8191 = pole teada = vaikimisi, ülejäänut ei kasutata

                        9

                        xxx

                        Pardapersonali arv pardal 0–254, 255 = pole teada = vaikimisi, ülejäänut ei kasutata

                        10

                        x.x

                        Koosseisu ulatus vööri suunas (meeter.detsimeeter = resolutsioon detsimeetrites)

                        11

                        x.x

                        Koosseisu ulatus ahtri suunas (meeter.detsimeeter = resolutsioon detsimeetrites)

                        12

                        x.x

                        Koosseisu ulatus vasakparda suunas (meeter.detsimeeter = resolutsioon detsimeetrites)

                        13

                        x.x

                        Koosseisu ulatus paremparda suunas (meeter.detsimeeter = resolutsioon detsimeetrites)

               Tühjade väljade („null“) puhul vastavat konfiguratsiooni seadistust ei muudeta.

               C liide
               Sisevetelaeva ja koosseisu tüüp

               See vastavustabel põhineb UNECE soovituse nr 28 „Codes for Types of Means of Transport“ väljavõttel ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu soovituses ITU-R M.1371 „Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band“ määratletud merelaevatüüpidel.

                        Laeva ja koosseisu tüüp

                        Merelaeva tüüp

                        Kood

                        Laeva nimi

                        1. number

                        2. number

                        8000

                        Vessel, type unknown

                        9

                        9

                        8010

                        Motor freighter

                        7

                        9

                        8020

                        Motor tanker

                        8

                        9

                        8021

                        Motor tanker, liquid cargo, type N

                        8

                        0

                        8022

                        Motor tanker, liquid cargo, type C

                        8

                        0

                        8023

                        Motor tanker, dry cargo as if liquid (e.g. cement)

                        8

                        9

                        8030

                        Container vessel

                        7

                        9

                        8040

                        Gas tanker

                        8

                        0

                        8050

                        Motor freighter, tug

                        7

                        9

                        8060

                        Motor tanker, tug

                        8

                        9

                        8070

                        Motor freighter with one or more ships alongside

                        7

                        9

                        8080

                        Motor freighter with tanker

                        8

                        9

                        8090

                        Motor freighter pushing one or more freighters

                        7

                        9

                        8100

                        Motor freighter pushing at least one tank-ship

                        8

                        9

                        8110

                        Tug, freighter

                        7

                        9

                        8120

                        Tug, tanker

                        8

                        9

                        8130

                        Tug, freighter, coupled

                        3

                        1

                        8140

                        Tug, freighter/tanker, coupled

                        3

                        1

                        8150

                        Freightbarge

                        9

                        9

                        8160

                        Tankbarge

                        9

                        9

                        8161

                        Tankbarge, liquid cargo, type N

                        9

                        0

                        8162

                        Tankbarge, liquid cargo, type C

                        9

                        0

                        8163

                        Tankbarge, dry cargo as if liquid (e.g. cement)

                        9

                        9

                        8170

                        Freightbarge with containers

                        8

                        9

                        8180

                        Tankbarge, gas

                        9

                        0

                        8210

                        Pushtow, one cargo barge

                        7

                        9

                        8220

                        Pushtow, two cargo barges

                        7

                        9

                        8230

                        Pushtow, three cargo barges

                        7

                        9

                        8240

                        Pushtow, four cargo barges

                        7

                        9

                        8250

                        Pushtow, five cargo barges

                        7

                        9

                        8260

                        Pushtow, six cargo barges

                        7

                        9

                        8270

                        Pushtow, seven cargo barges

                        7

                        9

                        8280

                        Pushtow, eigth cargo barges

                        7

                        9

                        8290

                        Pushtow, nine or more barges

                        7

                        9

                        8310

                        Pushtow, one tank/gas barge

                        8

                        0

                        8320

                        Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8330

                        Pushtow, three barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8340

                        Pushtow, four barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8350

                        Pushtow, five barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8360

                        Pushtow, six barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8370

                        Pushtow, seven barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8380

                        Pushtow, eight barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8390

                        Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gas barge

                        8

                        0

                        8400

                        Tug, single

                        5

                        2

                        8410

                        Tug, one or more tows

                        3

                        1

                        8420

                        Tug, assisting a vessel or linked combination

                        3

                        1

                        8430

                        Pushboat, single

                        9

                        9

                        8440

                        Passenger ship, ferry, red cross ship, cruise ship

                        6

                        9

                        8441

                        Ferry

                        6

                        9

                        8442

                        Red cross ship

                        5

                        8

                        8443

                        Cruise ship

                        6

                        9

                        8444

                        Passenger ship without accommodation

                        6

                        9

                        8445

                        Day-trip high speed vessel

                        6

                        9

                        8446

                        Day-trip hydrofoil vessel

                        6

                        9

                        8447

                        Sailing cruise ship

                        6

                        9

                        8448

                        Sailing passenger ship without accommodation

                        6

                        9

                        8450

                        Service vessel, police patrol, port service

                        9

                        9

                        8451

                        Service vessel

                        9

                        9

                        8452

                        Police patrol vessel

                        5

                        5

                        8453

                        Port service vessel

                        9

                        9

                        8454

                        Navigation surveillance vessel

                        9

                        9

                        8460

                        Vessel, work maintenance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge

                        3

                        3

                        8470

                        Object, towed, not otherwise specified

                        9

                        9

                        8480

                        Fishing boat

                        3

                        0

                        8490

                        Bunkership

                        9

                        9

                        8500

                        Barge, tanker, chemical

                        8

                        0

                        8510

                        Object, not otherwise specified

                        9

                        9

                        1500

                        General cargo Vessel maritime

                        7

                        9

                        1510

                        Unit carrier maritime

                        7

                        9

                        1520

                        Bulk carrier maritime

                        7

                        9

                        1530

                        Tanker

                        8

                        0

                        1540

                        Liquefied gas tanker

                        8

                        0

                        1850

                        Pleasure craft, longer than 20 metres

                        3

                        7

                        1900

                        Fast ship

                        4

                        9

                        1910

                        Hydrofoil

                        4

                        9

                        1920

                        Catamaran fast

                        4

                        9

                     (1)
                   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT 194, 19.7.2016, lk 1–30).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152–159).

                     (3)

                        Komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 414/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud tehnilisi suuniseid jõeteabeteenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (ELT L 105, 23.4.2007, lk 1).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

                     (5)

                        Komisjoni 10. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 909/2013, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/44/EÜ osutatud sisevetelaevanduse elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevete-ECDIS) tehnilisi kirjeldusi (ELT L 258, 28.9.2013, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 091, 7.4.1999, lk 10).

                     (8)

                        Komisjoni 25. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/53/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkti e kohaldamise kohta raadioseadmete suhtes, mis on ette nähtud osalemiseks automaatses identifitseerimissüsteemis (AIS) (ELT L 22, 26.1.2005, lk 14).