title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/227, 9. jaanuar 2015 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013  EMPs kohaldatav tekst

text:
                  20.2.2015

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 48/1

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/227,
      9. jaanuar 2015,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (1), eriti selle artikli 99 lõike 5 neljandat lõiku, artikli 99 lõike 6 neljandat lõiku, artikli 101 lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 394 lõike 4 kolmandat lõiku,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgmiseks vajaliku asjaomase teabe.

                  (2)

                  Ühtse, täpse ja võrreldava teabe esitamine krediidikahjude katteks tehtud eraldiste ja makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete kohta vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014 on esmatähtis selleks, et saada põhjalik ülevaade krediidiasutuste ja investeerimisasutuste riskiprofiilist ning nende poolt finantssektorile avaldatavast süsteemsest riskist. Seoses ebakindlusega varade kvaliteedi osas kogu liidus ja selleks, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja pädevad asutused saaksid põhjaliku ülevaate krediidiasutuste ja investeerimisühingute tegevuse riskiprofiilist ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu saaks teostada makrotasandi usaldatavusjärelevalvet, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud olema kohustatud esitama teavet makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete ja viivisnõuete kohta.

                  (3)

                  Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed ja viivisnõuded on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (3) ja nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (4) kohaste kehtivate raamatupidamisnõuetega, mis käsitlevad teabe avalikustamist laenude, võlaväärtpaberitega seotud riskipositsioonide ja nende krediidikvaliteedi kohta. Samas puuduvad terviklikud ja ühtsed makseraskuste tõttu restruktureerimise ja viivisnõuete määratlused ning konkreetsed ja üksikasjalikud järelevalvelise aruandluse nõuded.

                  (4)

                  Seepärast tuleks tehniliste standarditega kehtestada konkreetsed makseraskuste tõttu restruktureerimise ja viivisnõuete määratlused ning näha ette aruandevormid, mis võimaldavad EBA-l, pädevatel asutustel ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul tugineda varade kvaliteedi põhimõtetele, mis on praegu kehtivatest põhimõtetest veelgi ühtsemad. See muudaks esitatavad andmed veelgi paremini võrreldavaks, minimeerides erinevused, mis tulenevad makseraskuste tõttu restruktureerimise erinevatest käsitlustest ning makseviivituse ja varade väärtuse languse määratluste erinevast rakendamisest liidus. Sellega seoses peaks viivisnõuete määratlus toimima ühtse varade kvaliteedi indeksina ja klassifitseerimisvahendina, mitte makseviivituse ja varade väärtuse languse kehtivate määratluste asendajana.

                  (5)

                  Selleks et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning pädevatele asutustele piisavalt aega käesoleva määruse kohaste viivisnõudeid ja makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid käsitlevate nõuete rakendamiseks nii, et oleks tagatud andmete kõrge kvaliteet, tuleks kõnealuste aruandlusnõuete puhul kohaldada hilisemat aruannete esitamise kuupäeva.

                  (6)

                  Selleks et tagada rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud nõuete korrektne kohaldamine, tuleks täiendavalt täpsustada krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalveliseks aruandluseks kasutatavaid vorme, juhiseid ja määratlusi. Seepärast on õigusselguse huvides asjakohane asendada mitmed I, III ja IV lisa vormid ning muuta mõningaid II, V, VII ja IX lisas sätestatud juhiseid. Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille EBA esitas komisjonile.

                  (7)

                  EBA on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja viivisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, millel käesolev määrus osaliselt põhineb, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

                  (8)

                  Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 muud vajalikud muudatused ei ole sisulist laadi, ei ole EBA vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 15 lõike 1 teisele lõigule viinud läbi täiendavat avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne.

                  (9)

                  Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta.

                  (10)

                  Tagamaks, et krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järelevalvelised andmed pädevatele asutustele võimalikult aegsasti, et pädevad asutused saaksid krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta põhjaliku ülevaate, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikli 5 punkti b alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

                              „1)

                              teave kõigi väärtpaberistamise positsioonide kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 14, vastavalt II lisa II osa punktis 3.9 sätestatud juhistele.
                              Krediidiasutused ja investeerimisühingud vabastatakse selliste väärtpaberistamist käsitlevate andmete esitamisest, kui nad kuuluvad konsolideerimisgruppi samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid.”

                  2)

                  Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:
                  „Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, on III lisa vormide 18 ja 19 esitamise esimene kuupäev 31. detsember 2014. III lisa vormide 6, 9.1, 20.4, 20.5, ja 20.7 read ja veerud, mis kajastavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid ja viivisnõudeid, tuleb täita aruande esitamise kuupäevaks, 31. detsembriks 2014.”

                  3)

                  I–V lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas oleva tekstiga.

                  4)

                  VII lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas oleva tekstiga.

                  5)

                  IX lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas oleva tekstiga.

            Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 9. jaanuar 2015

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

         (2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 EMPs kohaldatav tekst (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

         (4)  Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

         I LISA
         „
               I LISA

                  OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

                              COREP VORMID

                              Vormi number

                              Vormi kood

                              Vormi / vormide rühma nimi

                              Lühend

                              KAPITALI ADEKVAATSUS

                              CA

                           1

                           C 01.00

                           OMAVAHENDID

                           CA1

                           2

                           C 02.00

                           OMAVAHENDITE NÕUDED

                           CA2

                           3

                           C 03.00

                           OMAVAHENDITE SUHTARVUD

                           CA3

                           4

                           C 04.00

                           MEMOKIRJED:

                           CA4

                              ÜLEMINEKUSÄTTED

                              CA5

                           5.1

                           C 05.01

                              ÜLEMINEKUSÄTTED

                           CA5.1

                           5.2

                           C 05.02

                              INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI

                           CA5.2

                              KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME

                              GS

                           6.1

                           C 06.01

                           KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU

                           GS Total

                           6.2

                           C 06.02

                           KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA

                           GS

                              KREDIIDIRISK

                              CR

                           7

                           C 07.00

                           KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT

                           CR SA

                           KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

                           CR IRB

                           8.1

                           C 08.01

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

                           CR IRB 1

                           8.2

                           C 08.02

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (Jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes)

                           CR IRB 2

                           GEOGRAAFILINE JAOTUS

                           CR GB

                           9.1

                           C 09.01

                              Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodi kohased riskipositsioonid)

                           CR GB 1

                           9.2

                           C 09.02

                              Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

                           CR GB 2

                           9.3

                           C 09.03

                              Tabel 9.3 – Asjakohaste krediidiriski positsioonide krediidiriski omavahendite kogunõuete jaotus riikide lõikes

                           CR GB 3

                           KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                           CR EQU IRB

                           10.1

                           C 10.01

                              KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                           CR EQU IRB 1

                           10.2

                           C 10.02

                              KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

                           CR EQU IRB 2

                           11

                           C 11.00

                           ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                           CR SETT

                           12

                           C 12.00

                           KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                           CR SEC SA

                           13

                           C 13.00

                           KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

                           CR SEC IRB

                           14

                           C 14.00

                           ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA

                           CR SEC Details

                              OPERATSIOONIRISK

                              OPR

                           16

                           C 16.00

                           OPERATSIOONIRISK

                           OPR

                           17

                           C 17.00

                           OPERATSIOONIRISK: KAHJU KOGUSUMMA ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL

                           OPR Details

                              TURURISK

                              MKR

                           18

                           C 18.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

                           MKR SA TDI

                           19

                           C 19.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK

                           MKR SA SEC

                           20

                           C 20.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK

                           MKR SA CTP

                           21

                           C 21.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

                           MKR SA EQU

                           22

                           C 22.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK

                           MKR SA FX

                           23

                           C 23.00

                           TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID

                           MKR SA COM

                           24

                           C 24.00

                           TURURISKI SISEMUDELI MEETODID

                           MKR IM

                           25

                           C 25.00

                           KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

                           CVA

                  C 01.00 - OMAVAHENDID (CA1)

                              Rida

                              ID

                              Kirje

                              Summa

                              010

                              1

                              OMAVAHENDID

                              015

                              1.1

                              ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                              020

                              1.1.1

                              ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                              030

                              1.1.1.1

                              Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                              040

                           1.1.1.1.1

                           Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                              050

                           1.1.1.1.2*

                           Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                              060

                           1.1.1.1.3

                           Ülekurss

                              070

                           1.1.1.1.4

                           (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                              080

                           1.1.1.1.4.1

                           (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              090

                           1.1.1.1.4.2

                           (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              091

                           1.1.1.1.4.3

                           (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              092

                           1.1.1.1.5

                           (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

                              130

                              1.1.1.2

                              Jaotamata kasum

                              140

                           1.1.1.2.1

                           Eelmiste aastate jaotamata kasum

                              150

                           1.1.1.2.2

                           Aktsepteeritav kasum või kahjum

                              160

                           1.1.1.2.2.1

                           Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

                              170

                           1.1.1.2.2.2

                           (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

                              180

                              1.1.1.3

                              Muu akumuleeritud koondkasum

                              200

                              1.1.1.4

                              Muud reservid

                              210

                              1.1.1.5

                              Üldine pangandusreserv

                              220

                              1.1.1.6

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                              230

                              1.1.1.7

                              Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

                              240

                              1.1.1.8

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

                              250

                              1.1.1.9

                              Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

                              260

                           1.1.1.9.1

                           (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

                              270

                           1.1.1.9.2

                           Rahavoogude riskimaandamise reserv

                              280

                           1.1.1.9.3

                           Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

                              285

                           1.1.1.9.4

                           Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                              290

                           1.1.1.9.5

                           (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

                              300

                              1.1.1.10

                              (-) Firmaväärtus

                              310

                           1.1.1.10.1

                           (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

                              320

                           1.1.1.10.2

                           (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

                              330

                           1.1.1.10.3

                           Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                              340

                              1.1.1.11

                              (-) Muu immateriaalne vara

                              350

                           1.1.1.11.1

                           (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                              360

                           1.1.1.11.2

                           Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                              370

                              1.1.1.12

                              (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                              380

                              1.1.1.13

                              (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                              390

                              1.1.1.14

                              (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                              400

                           1.1.1.14.1

                           (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                              410

                           1.1.1.14.2

                           Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                              420

                           1.1.1.14.3

                           Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

                              430

                              1.1.1.15

                              (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                              440

                              1.1.1.16

                              (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

                              450

                              1.1.1.17

                              (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                              460

                              1.1.1.18

                              (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                              470

                              1.1.1.19

                              (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                              471

                              1.1.1.20

                              (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                              472

                              1.1.1.21

                              (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                              480

                              1.1.1.22

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                              490

                              1.1.1.23

                              (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                              500

                              1.1.1.24

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                              510

                              1.1.1.25

                              (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

                              520

                              1.1.1.26

                              Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

                              524

                              1.1.1.27

                              (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

                              529

                              1.1.1.28

                              Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                              530

                              1.1.2

                              TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                              540

                              1.1.2.1

                              Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                              550

                           1.1.2.1.1

                           Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                              560

                           1.1.2.1.2*

                           Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                              570

                           1.1.2.1.3

                           Ülekurss

                              580

                           1.1.2.1.4

                           (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                              590

                           1.1.2.1.4.1

                           (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              620

                           1.1.2.1.4.2

                           (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              621

                           1.1.2.1.4.3

                           (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              622

                           1.1.2.1.5

                           (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                              660

                              1.1.2.2

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                              670

                              1.1.2.3

                              Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                              680

                              1.1.2.4

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                              690

                              1.1.2.5

                              (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                              700

                              1.1.2.6

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                              710

                              1.1.2.7

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                              720

                              1.1.2.8

                              (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

                              730

                              1.1.2.9

                              Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

                              740

                              1.1.2.10

                              Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

                              744

                              1.1.2.11

                              (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                              748

                              1.1.2.12

                              Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                              750

                              1.2

                              TEISE TASEME OMAVAHENDID

                              760

                              1.2.1

                              Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                              770

                           1.2.1.1

                           Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                              780

                           1.2.1.2*

                           Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                              790

                           1.2.1.3

                           Ülekurss

                              800

                           1.2.1.4

                           (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                              810

                           1.2.1.4.1

                           (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              840

                           1.2.1.4.2

                           (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              841

                           1.2.1.4.3

                           (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                              842

                           1.2.1.5

                           (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                              880

                              1.2.2

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

                              890

                              1.2.3

                              Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

                              900

                              1.2.4

                              Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

                              910

                              1.2.5

                              Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

                              920

                              1.2.6

                              Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

                              930

                              1.2.7

                              (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                              940

                              1.2.8

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                              950

                              1.2.9

                              (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                              960

                              1.2.10

                              Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

                              970

                              1.2.11

                              Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

                              974

                              1.2.12

                              (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

                              978

                              1.2.13

                              Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                  C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

                              Rida

                              Kirje

                              Nimetus

                              Summa

                              010

                              1

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              020

                           1*

                              millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

                              030

                           1**

                              millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

                              040

                              1.1

                              RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

                              050

                              1.1.1

                              Standardmeetod

                              060

                           1.1.1.1

                           Standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

                              070

                           1.1.1.1.01

                           Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                              080

                           1.1.1.1.02

                           Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                              090

                           1.1.1.1.03

                           Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                              100

                           1.1.1.1.04

                           Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                              110

                           1.1.1.1.05

                           Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                              120

                           1.1.1.1.06

                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                              130

                           1.1.1.1.07

                           Nõuded äriühingute vastu

                              140

                           1.1.1.1.08

                           Jaenõuded

                              150

                           1.1.1.1.09

                           Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                              160

                           1.1.1.1.10

                           Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                              170

                           1.1.1.1.11

                           Eriti suure riskiga seotud kirjed

                              180

                           1.1.1.1.12

                           Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                              190

                           1.1.1.1.13

                           Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                              200

                           1.1.1.1.14

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                              210

                           1.1.1.1.15

                           Omakapitali investeeringud

                              211

                           1.1.1.1.16

                           Muud kirjed

                              220

                           1.1.1.2

                           Standardmeetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                              230

                           1.1.1.2*

                              millest: edasiväärtpaberistamine

                              240

                              1.1.2

                              Sisereitingute meetod

                              250

                           1.1.2.1

                           Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                              260

                           1.1.2.1.01

                           Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                              270

                           1.1.2.1.02

                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                              280

                           1.1.2.1.03

                           Nõuded äriühingute vastu -VKEd

                              290

                           1.1.2.1.04

                           Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                              300

                           1.1.2.1.05

                           Nõuded äriühingute vastu - muud

                              310

                           1.1.2.2

                           Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                              320

                           1.1.2.2.01

                           Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                              330

                           1.1.2.2.02

                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                              340

                           1.1.2.2.03

                           Nõuded äriühingute vastu -VKEd

                              350

                           1.1.2.2.04

                           Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

                              360

                           1.1.2.2.05

                           Nõuded äriühingute vastu - muud

                              370

                           1.1.2.2.06

                           Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

                              380

                           1.1.2.2.07

                           Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

                              390

                           1.1.2.2.08

                           Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                              400

                           1.1.2.2.09

                           Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

                              410

                           1.1.2.2.10

                           Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

                              420

                           1.1.2.3

                           Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

                              430

                           1.1.2.4

                           Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                              440

                           1.1.2.4*

                              millest: edasiväärtpaberistamine

                              450

                           1.1.2.5

                           Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

                              460

                              1.1.3

                              Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

                              490

                              1.2

                              KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL

                              500

                              1.2.1

                              Kauplemisportfelliväline arveldus/ülekanderisk

                              510

                              1.2.2

                              Kauplemisportfelli arveldus/ülekanderisk

                              520

                              1.3

                              KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

                              530

                              1.3.1

                              Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                              540

                           1.3.1.1

                           Kaubeldavad võlainstrumendid

                              550

                           1.3.1.2

                           Omakapitali instrumendid

                              560

                           1.3.1.3

                           Valuuta

                              570

                           1.3.1.4

                           Kaubad

                              580

                              1.3.2

                              Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                              590

                              1.4

                              KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                              600

                              1.4.1

                              Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

                              610

                              1.4.2

                              Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

                              620

                              1.4.3

                              Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

                              630

                              1.5

                              PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

                              640

                              1.6

                              KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

                              650

                              1.6.1

                              Täiustatud meetod

                              660

                              1.6.2

                              Standardmeetod

                              670

                              1.6.3

                              Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                              680

                              1.7

                              KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

                              690

                              1.8

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                              710

                              1.8.2

                              millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

                              720

                           1.8.2*

                           millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

                              730

                           1.8.2**

                           millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

                              740

                           1.8.2***

                           millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

                              750

                              1.8.3

                              millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

                              760

                              1.8.4

                                 millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

                  C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

                              Rida

                              ID

                              Kirje

                              Summa

                           010

                              1

                              Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           020

                              2

                              Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

                           030

                              3

                              Esimese taseme omavahendite suhtarv

                           040

                              4

                              Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

                           050

                              5

                              Koguomavahendite suhtarv

                           060

                              6

                              Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

                              Memokirjed: II samba kohastest korrigeerimistest tulenevad omavahendite suhtarvud

                           070

                              7

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           080

                              8

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv

                           090

                              9

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv

                           100

                              10

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv

                           110

                              11

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv

                           120

                              12

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

                  C 04.00 - MEMOKIRJED (CA4)

                              Rida

                              ID

                              Kirje

                              Veerg

                              Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused

                              010

                           010

                           1

                              Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

                           020

                           1.1

                           Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

                           030

                           1.2

                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           040

                           1.3

                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           050

                           2

                              Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

                           060

                           2.1

                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           070

                           2.2

                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           080

                           2.2.1

                           Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           090

                           2.2.2

                           Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                              Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju

                           100

                           3

                              Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           110

                           3.1

                           Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

                           120

                           3.1.1

                           Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           130

                           3.1.2

                           Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           131

                           3.1.3

                           Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

                           140

                           3.2

                           Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           145

                           4

                              Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           150

                           4.1

                           Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

                           155

                           4.2

                           Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           160

                           5

                              Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

                           170

                           6

                              Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

                           180

                           7

                              Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

                              Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised

                           190

                           8

                              Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           200

                           9

                              Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

                           210

                           10

                              Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

                           220

                           11

                              Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul ja riskide kontsentreerumise puhul

                              Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           230

                           12

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           240

                           12.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           250

                           12.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           260

                           12.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           270

                           12.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           280

                           12.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           290

                           12.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           291

                           12.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           292

                           12.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           293

                           12.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           300

                           13

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           310

                           13.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           320

                           13.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           330

                           13.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           340

                           13.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           350

                           13.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           360

                           13.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           361

                           13.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           362

                           13.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           363

                           13.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           370

                           14

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           380

                           14.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           390

                           14.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           400

                           14.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           410

                           14.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           420

                           14.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           430

                           14.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           431

                           14.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           432

                           14.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           433

                           14.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                              Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           440

                           15

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           450

                           15.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           460

                           15.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           470

                           15.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           480

                           15.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           490

                           15.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           500

                           15.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           501

                           15.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           502

                           15.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           503

                           15.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           510

                           16

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           520

                           16.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           530

                           16.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           540

                           16.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           550

                           16.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           560

                           16.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           570

                           16.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           571

                           16.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           572

                           16.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           573

                           16.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           580

                           17

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           590

                           17.1

                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           600

                           17.1.1

                           Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           610

                           17.1.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           620

                           17.2

                           Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           630

                           17.2.1

                           Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           640

                           17.2.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           641

                           17.3

                           Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           642

                           17.3.1

                           Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           643

                           17.3.2

                           (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                              Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast:

                           650

                           18

                              Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

                           660

                           19

                              Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                           670

                           20

                              Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

                              Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           680

                           21

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           690

                           22

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           700

                           23

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           710

                           24

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           720

                           25

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           730

                           26

                              Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                              Kapitalipuhvrid

                           740

                           27

                              Kombineeritud puhvri nõue

                           750

                              Kapitali säilitamise puhver

                           760

                              Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

                           770

                              Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

                           780

                              Süsteemse riski puhver

                           790

                              Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           800

                              Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           810

                              Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                              II samba kohased nõuded

                           820

                           28

                              II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

                              Täiendav teave investeerimisühingute puhul

                           830

                           29

                              Algkapital

                           840

                           30

                              Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

                              Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega

                           850

                           31

                              Riigivälised esmased riskipositsioonid

                           860

                           32

                              Esmane koguriskipositsioon

                              Basel I alampiir

                           870

                              Omavahendite kogusumma korrigeerimised

                           880

                              Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

                           890

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

                           900

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul - standardmeetodi alternatiiv

                  C 05.01 - ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)

                              Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

                              Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

                              Teise taseme omavahendite korrigeerimine

                              Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

                              Memokirjed

                              Ettenähtud osa

                              Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

                              Kood

                              ID

                              Kirje

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           010

                           1

                              KORRIGEERIMISED KOKKU

                           020

                           1.1

                              INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

                           link: {CA1;r220}

                           link: {CA1;r660}

                           link: {CA1;r880}

                           030

                           1.1.1

                              Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

                           040

                           1.1.1.1

                           Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

                           050

                           1.1.1.2

                           Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

                           060

                           1.1.2

                              Instrumendid, mis ei ole riigiabi

                           link: {CA5.2;r010;c060}

                           link: {CA5.2;r020;c060}

                           link: {CA5.2;r090;c060}

                           070

                           1.2

                              VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID

                           link: {CA1;r240}

                           link: {CA1;r680}

                           link: {CA1;r900}

                           080

                           1.2.1

                              Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

                           090

                           1.2.2

                              Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           091

                           1.2.3

                           Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           092

                           1.2.4

                           Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           100

                           1.3

                              MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED

                           link: {CA1;r520}

                           link: {CA1;r730}

                           link: {CA1;r960}

                           110

                           1.3.1

                              Realiseerimata kasum ja kahjum

                           120

                           1.3.1.1

                           Realiseerimata kasum

                           130

                           1.3.1.2

                           Realiseerimata kahjum

                           133

                           1.3.1.3.

                           Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

                           136

                           1.3.1.4.

                           Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

                           138

                           1.3.1.5.

                           Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                           140

                           1.3.2

                              Mahaarvamised

                           150

                           1.3.2.1

                           Jooksva majandusaasta kahjum

                           160

                           1.3.2.2

                           Immateriaalne vara

                           170

                           1.3.2.3

                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           180

                           1.3.2.4

                           Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                           190

                           1.3.2.5

                           Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           194

                           1.3.2.5*

                           millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

                           198

                           1.3.2.5**

                           millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

                           200

                           1.3.2.6

                           Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           210

                           1.3.2.6.1

                           Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           211

                           1.3.2.6.1**

                           millest: otsesed osalused

                           212

                           1.3.2.6.1*

                           millest: kaudsed osalused

                           220

                           1.3.2.6.2

                           Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           221

                           1.3.2.6.2**

                           millest: otsesed osalused

                           222

                           1.3.2.6.2*

                           millest: kaudsed osalused

                           230

                           1.3.2.6.3

                           Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           231

                           1.3.2.6.3*

                           millest: otsesed osalused

                           232

                           1.3.2.6.3**

                           millest: kaudsed osalused

                           240

                           1.3.2.7

                           Vastastikune ristosalus

                           250

                           1.3.2.7.1

                           Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                           260

                           1.3.2.7.1.1

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           270

                           1.3.2.7.1.2

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           280

                           1.3.2.7.2

                           Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                           290

                           1.3.2.7.2.1

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           300

                           1.3.2.7.2.2

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           310

                           1.3.2.7.3

                           Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                           320

                           1.3.2.7.3.1

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           330

                           1.3.2.7.3.2

                           Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           340

                           1.3.2.8

                           Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           350

                           1.3.2.8.1

                           Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           360

                           1.3.2.8.2

                           Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           370

                           1.3.2.8.3

                           Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           380

                           1.3.2.9

                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           390

                           1.3.2.10

                           Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           400

                           1.3.2.10.1

                           Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           410

                           1.3.2.10.2

                           Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           420

                           1.3.2.10.3

                           Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           425

                           1.3.2.11

                           Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

                           430

                           1.3.3

                              Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

                  C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)

                              CA 5.2 Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis ei ole riigiabi

                              Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

                              Piirmäära arvutamise alus

                              Ettenähtud osa

                              Piirmäär

                              (-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

                              Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

                              Kood

                              ID

                              Kirje

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           010

                           1.

                              Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

                           link: {CA5.1;r060;c010)

                           020

                           2.

                              Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

                           link: {CA5.1;r060;c020)

                           030

                           2.1

                           Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

                           040

                           2.2.

                           Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           050

                           2.2.1

                           Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           060

                           2.2.2

                           Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           070

                           2.2.3

                           Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           080

                           2.3

                           Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           090

                           3

                              Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

                           link: {CA5.1;r060;c030)

                           100

                           3.1

                           Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

                           110

                           3.2

                           Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           120

                           3.2.1

                           Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           130

                           3.2.2

                           Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           140

                           3.2.3

                           Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           150

                           3.3

                           Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                  C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)

                              TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                              KAPITALIPUHVRID

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                              KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                              OPERATSIOONIRISK

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                              MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                              MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                              MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                              MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

                              MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                              KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

                              KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

                              LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

                              SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

                              SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           460

                           470

                           480

                           010

                           KOKKU

                  C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

                              KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

                              TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

                              TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                              KAPITALIPUHVRID

                              NIMI

                              KOOD

                              LEI Kood

                              KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH / EI)

                              ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

                              RIIGIKOOD

                              OSALUSE MÄÄR (%)

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              OMAVAHENDID

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                              KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                              OPERATSIOONIRISK

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                              ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

                              TEISE TASEME OMAVAHENDID

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                              OPERATSIOONIRISK

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                              MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                              MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                              MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                              MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

                              MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                              KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

                              KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

                              LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMISETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

                              SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

                              SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                              ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                              TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                              VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                                 MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

                                 SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

                                 MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                                 SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

                                 MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

                                 SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

                                 MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                                 MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           010

                           020

                           025

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           460

                           470

                           480

                  C 07.00 - KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)

                  Standardmeetodi kohane riskipositsiooni klass

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              (-) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

                              OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE

                              (-) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam)

                              0 %

                              20 %

                              50 %

                              100 %

                              MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

                              MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

                              MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

                              (-) GARANTIID

                              (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              (-) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD

                              (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KOGUSISSEVOOL (+)

                              MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE

                           010

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           215

                           220

                           230

                           240

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                              millest: VKEd

                           030

                              millest: VKEd, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

                           040

                              millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

                           050

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

                           060

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

                              KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           070

                              Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           080

                              Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           090

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           100

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           110

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           120

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           130

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                              KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

                           140

                              0 %

                           150

                              2 %

                           160

                              4 %

                           170

                              10 %

                           180

                              20 %

                           190

                              35 %

                           200

                              50 %

                           210

                              70 %

                           220

                              75 %

                           230

                              100 %

                           240

                              150 %

                           250

                              250 %

                           260

                              370 %

                           270

                              1 250 %

                           280

                              Muud riskikaalud

                              MEMOKIRJED

                           290

                              Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           300

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

                           310

                              Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           320

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

                  C 08.01 - KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1)

                  Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

                  Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

                              KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              MEMOKIRJED:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              OODATAV KAHJU

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              VÕLGNIKE ARV

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              (-) GARANTIID

                              (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KOGUSISSEVOOL (+)

                              MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

                              MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

                              MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              GARANTIID

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

                              MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

                              MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              KINNISVARA

                              MUU FÜÜSILINE TAGATIS

                              NÕUDED

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           255

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              Vormiga CA seotud lahter

                              KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           020

                              Bilansilised krediidiriskiga kirjed

                           030

                              Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

                              Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

                           040

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           050

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           060

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                           070

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

                           080

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

                           090

                              RISKIKAAL: 0 %

                           100

                              50 %

                           110

                              70 %

                           120

                              millest: 1. kategoorias

                           130

                              90 %

                           140

                              115 %

                           150

                              250 %

                           160

                              ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

                           170

                              REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           180

                              LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

                  C 08.02 - KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT: JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (CR IRB 2)

                  Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

                  Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

                              KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              MEMOKIRJED:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              OODATAV KAHJU

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              VÕLGNIKE ARV

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              (-) GARANTIID

                              (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KOGUSISSEVOOL (+)

                              MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

                              MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

                              MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              GARANTIID

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

                              MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

                              MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                              KINNISVARA

                              MUU FÜÜSILINE TAGATIS

                              NÕUDED

                           005

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           255

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                  C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)

                  Riik:

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                              millest: mahakandmine

                              Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           010

                           020

                           040

                           050

                           055

                           060

                           070

                           075

                           080

                           090

                           010

                           Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           020

                           Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                           030

                           Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                           040

                           Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                           050

                           Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                           060

                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           070

                           Nõuded äriühingute vastu

                           075

                           millest: VKEd

                           080

                           Jaenõuded

                           085

                           millest: VKEd

                           090

                           Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           095

                           millest: VKEd

                           100

                           Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           110

                           Eriti suure riskiga seotud kirjed

                           120

                           Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                           130

                           Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                           140

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                           150

                           Omakapitali investeeringud

                           160

                           Muud kirjed

                              Koguriskipositsioon

                  C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)

                  Riik:

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                              millest: mahakandmine

                              Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                              millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                              OODATAV KAHJU

                           010

                           030

                           040

                           050

                           055

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           105

                           110

                           120

                           125

                           130

                           010

                           Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           020

                           Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           030

                           Nõuded äriühingute vastu

                           040

                           millest: eriotstarbelised nõuded

                           050

                           millest: VKEd

                           060

                           Jaenõuded

                           070

                           Tagatud kinnisvaraga

                           080

                           VKEd

                           090

                           muud kui VKEd

                           100

                           Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                           110

                           Muud jaenõuded

                           120

                           VKEd

                           130

                           muud kui VKEd

                           140

                           Omakapitali investeeringud

                              Koguriskipositsioon

                  C 09.03 – ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI OMAVAHENDITE KOGUNÕUETE JAOTUS RIIKIDE LÕIKES (CR GB 3)

                  Riik:

                           Summa

                           010

                           010

                           Krediidiriskiriski omavahendite nõuded

                  C 10.01 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR EQU IRB 1)

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                              MEMOKIRJE:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              OODATAV KAHJU

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                              (-) GARANTIID

                              (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           010

                              SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAKAPITALI INVESTEERINGUTE RISKIPOSITSIOONID KOKKU

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                              RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

                           050

                              LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

                           060

                              LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           070

                           RISKIKAAL: 190 %

                           080

                           290 %

                           090

                           370 %

                           100

                              SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

                           110

                              OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                  C 10.02 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES (CR EQU IRB 2)

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR

                              (%)

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                              MEMOKIRJE:

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              OODATAV KAHJU

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSILE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS

                              (%)

                              (-) GARANTIID

                              (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                           005

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                  C 11.00 – ARVELDUS/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

                              ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

                              ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

                           010

                           020

                           030

                           040

                           010

                              Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                           030

                           5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                           040

                           16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                           050

                           31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                           060

                           46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                           070

                              Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

                           Vormiga CA seotud lahter

                           080

                           Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                           090

                           5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                           100

                           16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                           110

                           31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                           120

                           46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                  C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                              SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

                              MEMOKIRJE:

                              RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva)

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga)

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              0 %

                              > 0 % ja <= 20 %

                              > 20 % ja <= 50 %

                              > 50 % ja <= 100 %

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD

                              KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                              REITINGU SAANUD POSITSIOONID

                              (KREDIIDIKVALITEEDI ASTE)

                              1 250 %

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              (-) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KOGUSISSEVOOL

                              ASTE 1

                              ASTE 2

                              ASTE 3

                              ASTE 4

                              KÕIK MUUD ASTMED

                              REITINGUTA

                              MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

                              MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                              ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           Vormiga CA seotud lahter

                           030

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                           040

                           BILANSILISED KIRJED

                           050

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           060

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           070

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           080

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           090

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           100

                           ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                           110

                              INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           120

                           BILANSILISED KIRJED

                           130

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           140

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           150

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           160

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           170

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           180

                              SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           190

                           BILANSILISED KIRJED

                           200

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           210

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           220

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           230

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           240

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                              AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES:

                           250

                           ASTE 1

                           260

                           ASTE 2

                           270

                           ASTE 3

                           280

                           ASTE 4

                           290

                           KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

                  C 13.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS KREDIIDIRISKI ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

                              MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva)

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Ga)

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              0 %

                              > 0 % ja <=20 %

                              > 20 % ja <= 50 %

                              > 50 % ja <= 100 %

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD

                              KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                              VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

                              1 250 %

                              REGULATIIVNE MEETOD

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              (-) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                              KOGUSISSEVOOL

                              ASTE 1 & LÜHIAJALINE ASTE 1

                              ASTE 2

                              ASTE 3

                              ASTE 4 & LÜHIAJALINE ASTE 2

                              ASTE 5

                              ASTE 6

                              ASTE 7 & LÜHIAJALINE ASTE 3

                              ASTE 8

                              ASTE 9

                              ASTE 10

                              ASTE 11

                              KÕIK MUUD ASTMED

                              REITINGUTA

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                              ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           460

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           Vormiga CA seotud lahter

                           030

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                           040

                           BILANSILISED KIRJED

                           050

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           060

                           B

                           070

                           C

                           080

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           090

                           E

                           100

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           110

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           120

                           B

                           130

                           C

                           140

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           150

                           E

                           160

                           ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                           170

                              INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           180

                           BILANSILISED KIRJED

                           190

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           200

                           B

                           210

                           C

                           220

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           230

                           E

                           240

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           250

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           260

                           B

                           270

                           C

                           280

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           290

                           E

                           300

                              SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           310

                           BILANSILISED KIRJED

                           320

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           330

                           B

                           340

                           C

                           350

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           360

                           E

                           370

                           BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           380

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           A

                           390

                           B

                           400

                           C

                           410

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           D

                           420

                           E

                              AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES:

                           430

                           ASTE 1 & LÜHIAJALINE ASTE 1

                           440

                           ASTE 2

                           450

                           ASTE 3

                           460

                           ASTE 4 & LÜHIAJALINE ASTE 2

                           470

                           ASTE 5

                           480

                           ASTE 6

                           490

                           ASTE 7 & LÜHIAJALINE ASTE 3

                           500

                           ASTE 8

                           510

                           ASTE 9

                           520

                           ASTE 10

                           530

                           ASTE 11

                           540

                           KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

                  C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC Details)

                              REA NUMBER

                              SISEKOOD

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS

                              VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK;

                              (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

                              RAAMATUPIDAMISKÄSITLUS: Kas väärtpaberistatud riskipositsioone kajastatakse bilansis või need arvatakse bilansist välja?

                              MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid?

                              VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

                              SÄILITAMINE

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL:

                              (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR)

                              VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

                              VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

                              KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

                              SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

                              SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (kk/aaaa)

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

                              KOGUSUMMA

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

                              LIIK

                              KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

                              RISKIPOSITSIOONIDE ARV

                              RIIK

                              NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%)

                              BILANSILISED KIRJED

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                              LÕPPTÄHTAEG

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                              MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                              ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                              KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

                              NETOPOSITSIOONID

                              STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA

                              MEZZANINE

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA

                              MEZZANINE

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU

                              VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

                              LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

                              BILANSILISED KIRJED

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                              OTSESED FINANTSGARANTIID

                              INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

                              AKTSEPTEERITUD LIKVIIDUSE TAGAMISE TEHINGUD

                              MUUD (sealhulgas mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud)

                              KOHALDATAV ÜMBERHINDLUSTEGUR

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA

                              MEZZANINE

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA

                              MEZZANINE

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU

                              ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              SPETSIIFILINE RISK

                           005

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           460

                           470

                           480

                  C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)

                              PANGANDUSTEGEVUS

                              ASJAOMANE NÄITAJA

                              LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              Koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul

                              VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

                              AASTA-3

                              AASTA-2

                              EELMINE AASTA

                              AASTA-3

                              AASTA-2

                              EELMINE AASTA

                              MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OOTATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

                              010

                              020

                              030

                              040

                              050

                              060

                              070

                              070

                              080

                              090

                              100

                              110

                              120

                           010

                                       1.

                                       PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

                           Vormiga CA2 seotud lahter

                           020

                                       2.

                                       PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

                           Vormiga CA2 seotud lahter

                                 KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT:

                           030

                           FINANTSNÕUSTAMINE

                           040

                           KAUPLEMINE JA MÜÜK

                           050

                           JAEKLIENDIMAAKLERLUS

                           060

                           ÄRIPANGANDUS

                           070

                           JAEPANGANDUS

                           080

                           MAKSED JA ARVELDUSED

                           090

                           HOIDMISTEENUSED

                           100

                           VARAHALDUS

                                 KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT:

                           110

                           ÄRIPANGANDUS

                           120

                           JAEPANGANDUS

                           130

                                       3.

                                       PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

                           Vormiga CA2 seotud lahter

                  C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJU KOGUSUMMA ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR Details)

                              KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE

                              JUHTUMILIIGID

                              JUHTUMILIIGID KOKKU

                              MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

                              SISEPETTUS

                              VÄLISPETTUS

                              TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS

                              KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD

                              VARALINE KAHJU

                              MAJANDUSTEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED

                              TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE

                              MADALIAM

                              KÕRGEIM

                           Rida

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           010

                              FINANTSNÕUSTAMINE

                           Juhtumite arv

                           020

                           Kahju kogusumma

                           030

                           Suurim ühekordne kahju

                           040

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           110

                              KAUPLEMINE JA MÜÜK

                           Juhtumite arv

                           120

                           Kahju kogusumma

                           130

                           Suurim ühekordne kahju

                           140

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           210

                              JAEKLIENDIMAAKLERLUS

                           Juhtumite arv

                           220

                           Kahju kogusumma

                           230

                           Suurim ühekordne kahju

                           240

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           310

                              ÄRIPANGANDUS

                           Juhtumite arv

                           320

                           Kahju kogusumma

                           330

                           Suurim ühekordne kahju

                           340

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           410

                              JAEPANGANDUS

                           Juhtumite arv

                           420

                           Kahju kogusumma

                           430

                           Suurim ühekordne kahju

                           440

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           510

                              MAKSED JA ARVELDUSED

                           Juhtumite arv

                           520

                           Kahju kogusumma

                           530

                           Suurim ühekordne kahju

                           540

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           610

                              HOIDMISTEENUSED

                           Juhtumite arv

                           620

                           Kahju kogusumma

                           630

                           Suurim ühekordne kahju

                           640

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           710

                              VARAHALDUS

                           Juhtumite arv

                           720

                           Kahju kogusumma

                           730

                           Suurim ühekordne kahju

                           740

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           810

                              ETTEVÕTTEÜLENE

                           Juhtumite arv

                           820

                           Kahju kogusumma

                           830

                           Suurim ühekordne kahju

                           840

                           Viie suurima kahju kogusumma

                           910

                              ÄRILIINID KOKKU

                           Juhtumite arv

                           920

                           Kahju kogusumma

                           930

                           Suurim ühekordne kahju

                           940

                           Viie suurima kahju kogusumma

                  C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

                  Valuuta:

                              POSITSIOONID

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              KÕIK POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           010

                              KAUPLEMISPORFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                           Vormiga CA2 seotud lahter

                           011

                              Üldrisk

                           012

                           Tuletisinstrumendid

                           013

                           Muud varad ja kohustused

                           020

                           Lõpptähtajal põhinev meetod

                           030

                           Tsoon 1

                           040

                           0 ≤ 1 kuu

                           050

                           > 1 ≤ 3 kuud

                           060

                           > 3 ≤ 6 kuud

                           070

                           > 6 ≤ 12 kuud

                           080

                           Tsoon 2

                           090

                           > 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           100

                           > 2 ≤ 3 (gt; 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           110

                           > 3 ≤ 4 (gt; 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           120

                           Tsoon 3

                           130

                           > 4 ≤ 5 (gt; 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           140

                           > 5 ≤ 7 (gt; 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           150

                           > 7 ≤ 10 (gt; 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           160

                           > 10 ≤ 15 (gt; 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           170

                           > 15 ≤ 20 (gt; 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           180

                           > 20 (gt; 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           190

                           (gt; 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           200

                           (gt; 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

                           210

                           Kestusel põhinev meetod

                           220

                           Tsoon 1

                           230

                           Tsoon 2

                           240

                           Tsoon 3

                           250

                              Spetsiifiline risk

                           251

                           Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

                           260

                           Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                           270

                           Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                           280

                           Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud

                           290

                           Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud

                           300

                           Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud

                           310

                           Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                           320

                           Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

                           321

                           Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid

                           325

                           Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

                           330

                           Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

                           340

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           350

                           Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                           360

                           Lihtsustatud meetod

                           370

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                           380

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                           390

                           Stsenaariumi maatriksmeetod

                  C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)

                              KÕIK POSITSIOONID

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONIDE (PIKAD) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

                              NETOPOSITSIOONIDE (LÜHIKESED) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                              ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                              RISKIKAALUD < 1 250 %

                              1 250 %

                              REGULATIIVNE MEETOD

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              RISKIKAALUD < 1 250 %

                              1 250 %

                              REGULATIIVNE MEETOD

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              (-) PIKAD

                              (-) LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              7–10 %

                              12–18 %

                              20–35 %

                              40–75 %

                              100 %

                              150 %

                              200 %

                              225 %

                              250 %

                              300 %

                              350 %

                              425 %

                              500 %

                              650 %

                              750 %

                              850 %

                              REITINGUGA

                              REITINGUTA

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              7–10 %

                              12–18 %

                              20–35 %

                              40–75 %

                              100 %

                              150 %

                              200 %

                              225 %

                              250 %

                              300 %

                              350 %

                              425 %

                              500 %

                              650 %

                              750 %

                              850 %

                              REITINGUGA

                              REITINGUTA

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA

                              KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           460

                           470

                           480

                           490

                           500

                           510

                           520

                           530

                           540

                           550

                           560

                           570

                           580

                           590

                           600

                           610

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Lahter seotud: MKR SA TDI {325:060}

                           020

                           millest: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           030

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                           040

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           050

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           060

                              INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           070

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           080

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           090

                              SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           100

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           110

                           EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                              KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES:

                           120

                                       1.

                                       Elamukinnisvarale seatud hüpoteegid

                           130

                                       2.

                                       Ärikinnisvarale seatud hüpoteegid

                           140

                                       3.

                                       Krediitkaardinõuded

                           150

                                       4.

                                       Liising

                           160

                                       5.

                                       Äriühingutele või VKEdele antud laenud

                           170

                                       6.

                                       Tarbimislaenud

                           180

                                       7.

                                       Nõuded klientide vastu

                           190

                                       8.

                                       Muud varad

                           200

                                       9.

                                       Pandikirjad

                           210

                                       10.

                                       Muud kohustused

                  C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

                              KÕIK POSITSIOONID

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONI (PIKK) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

                              NETOPOSITSIOONI (LÜHIKE) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

                              ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                              RISKIKAALUD < 1 250 %

                              1 250 %

                              REGULATIIVNE MEETOD

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              RISKIKAALUD < 1 250 %

                              1 250 %

                              REGULATIIVNE MEETOD

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              (-) PIKAD

                              (-) LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              7–10 %

                              12–18 %

                              20–35 %

                              40–75 %

                              100 %

                              250 %

                              350 %

                              425 %

                              650 %

                              Muud

                              REITINGUGA

                              REITINGUTA

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              7–10 %

                              12–18 %

                              20–35 %

                              40–75 %

                              100 %

                              250 %

                              350 %

                              425 %

                              650 %

                              Muud

                              REITINGUGA

                              REITINGUTA

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KESKMINE RISKIKAAL (%)

                              KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

                              KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           190

                           200

                           210

                           220

                           230

                           240

                           250

                           260

                           270

                           280

                           290

                           300

                           310

                           320

                           330

                           340

                           350

                           360

                           370

                           380

                           390

                           400

                           410

                           420

                           430

                           440

                           450

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Lahter seotud: MKR SA TDI {330:060}

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID:

                           020

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                           030

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           040

                           MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                           050

                              INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           060

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           070

                           MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                           080

                              SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                           090

                           VÄÄRTPABERISTAMISED

                           100

                           MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                              N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID:

                           110

                           N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           120

                           MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                  C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

                  Riigisisene turg:

                              POSITSIOONID

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              KÕIK POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           010

                              KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           Üldrisk

                           021

                           Tuletisinstrumendid

                           022

                           Muud varad ja kohustused

                           030

                           Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           040

                           Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

                           050

                           Spetsiifiline risk

                           080

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           090

                           Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                           100

                           Lihtsustatud meetod

                           110

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                           120

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                           130

                           Stsenaariumi maatriksmeetod

                  C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

                              KÕIK POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              POSITIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                              (sealhulgas selliste tasakaalustamata valuutapositsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust)

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              TASAKAALUSTATUD

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           010

                              MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           Tugeva korrelatsiooniga valuutad

                           030

                           Kõik muud valuutad (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

                           040

                           Kuld

                           050

                           Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                           060

                           Lihtsustatud meetod

                           070

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                           080

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                           090

                           Stsenaariumi maatriksmeetod

                              KOGUPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           100

                           Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

                           110

                           Bilansivälised kirjed

                           120

                           Tuletisinstrumendid

                              Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID

                           130

                           Euro

                           140

                           Lek

                           150

                           Argentina peeso

                           160

                           Austraalia dollar

                           170

                           Brasiilia real

                           180

                           Bulgaaria lev

                           190

                           Kanada dollar

                           200

                           Tšehhi kroon

                           210

                           Taani kroon

                           220

                           Egiptuse nael

                           230

                           Naelsterling

                           240

                           Forint

                           250

                           Jeen

                           270

                           Leedu litt

                           280

                           Dinaar

                           290

                           Mehhiko peeso

                           300

                           Zlott

                           310

                           Rumeenia leu

                           320

                           Vene rubla

                           330

                           Serbia dinaar

                           340

                           Rootsi kroon

                           350

                           Šveitsi frank

                           360

                           Türgi liir

                           370

                           Grivna

                           380

                           USA dollar

                           390

                           Islandi kroon

                           400

                           Norra kroon

                           410

                           Hongkongi dollar

                           420

                           Uus Taiwani dollar

                           430

                           Uus-Meremaa dollar

                           440

                           Singapuri dollar

                           450

                           Vonn

                           460

                           Renminbi-jüaan

                           470

                           Muud

                  C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)

                              KÕIK POSITSIOONID

                              NETOPOSITSIOONID

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                              PIKAD

                              LÜHIKESED

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           010

                              KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

                           Vormiga CA seotud lahter

                           020

                           Väärismetallid (välja arvatud kuld)

                           030

                           Mitteväärismetallid

                           040

                           Põllumajanduskaubad

                           050

                           Muud

                           060

                           Millest energiatooted (nafta, gaas)

                           070

                           Lõpptähtajal põhinev meetod

                           080

                           Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod

                           090

                           Lihtsustatud meetod: Kõik positsioonid

                           100

                           Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

                           110

                           Lihtsustatud meetod

                           120

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

                           130

                           Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

                           140

                           Stsenaariumi maatriksmeetod

                  C 24.00 – TURURISKI SISEMUDELI MEETODID (MKR IM)

                              VaR RISKIVÄÄRTUS

                              STRESSIOLUKORRA VaR RISKIVÄÄRTUS

                              TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

                              KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              Ületamiste arv eelneva 250 tööpäeva jooksul

                              VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc)

                              Stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

                              EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

                              VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

                              VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

                              12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

                              VIIMANE VÄÄRTUS

                              ALAMPIIR

                              12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

                              VIIMANE VÄÄRTUS

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           150

                           160

                           170

                           180

                           010

                              KOGUPOSITSIOON

                           Vormiga CA seotud lahter

                              Memokirjed: TURURISKI JAOTUS

                           020

                              Kaubeldavad võlainstrumendid

                           030

                              Kaubeldavad võlainstrumendid – üldrisk

                           040

                              Kaubeldavad võlainstrumendid – spetsiifiline risk

                           050

                              Omakapitali instrumendid

                           060

                              Omakapitali instrumendid – üldrisk

                           070

                              Omakapitali instrumendid – spetsiifiline risk

                           080

                              Valuutarisk

                           090

                              Kaubarisk

                           100

                              Üldriski kogusumma

                           110

                              Spetsiifilise riski kogusumma

                  C 25.00 - KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                              VaR RISKIVÄÄRTUS

                              STRESSIOLUKORRA VaR RISKIVÄÄRTUS

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                              MEMOKIRJED

                              KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISKI MAANDUSE TINGLIK VÄÄRTUS

                              millest: börsivälised tuletisinstrumendid

                              millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

                              VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

                              VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

                              Vastaspoolte arv

                              millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

                              KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

                              ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                              INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                           010

                           020

                           030

                           040

                           050

                           060

                           070

                           080

                           090

                           100

                           110

                           120

                           130

                           140

                           010

                              Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

                           link: {CA2;r640;c010)

                           020

                              Täiustatud meetodi kohaselt

                           link: {CA2;r650;c010)

                           030

                              Standardmeetodi kohaselt

                           link: {CA2;r660;c010)

                           040

                              Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                           link: {CA2;r670;c010)

               II LISA

                  OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

                  Sisukord

                                          I OSA:

                                       ÜLDISED JUHISED

                        127

                           1.

                        STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED
                        127

                           1.1.

                        STRUKTUUR
                        127

                           1.2.

                        NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED
                        127

                           1.3.

                        MÄRGI PÕHIMÕTTED
                        127

                                          II OSA:

                                       VORMIDE TÄITMISE JUHISED

                        127

                           1.

                        KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)
                        127

                           1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        127

                           1.2.

                        C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)
                        129

                           1.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        129

                           1.3.

                        C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)
                        143

                           1.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        143

                           1.4.

                        C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)
                        149

                           1.4.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        149

                           1.5.

                        C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)
                        150

                           1.5.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        150

                           1.6.

                        ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)
                        165

                           1.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        165

                           1.6.2.

                        C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)
                        165

                           1.6.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        166

                           1.6.3.

                        C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)
                        174

                           1.6.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        174

                           2.

                        KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
                        176

                           2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        176

                           2.2.

                        ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA
                        176

                           2.3.

                        TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES
                        176

                           2.4.

                        C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)
                        177

                           2.5.

                        C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
                        177

                           3.

                        KREDIIDIRISKI VORMID
                        185

                           3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        185

                           3.1.1.

                        SELLISTE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KAJASTAMINE, MILLEL ON ASENDUSMÕJU
                        185

                           3.1.2.

                        VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KAJASTAMINE
                        185

                           3.2.

                        C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)
                        186

                           3.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        186

                           3.2.2.

                        VORMI CR SA ULATUS
                        186

                           3.2.3.

                        RISKIPOSITSIOONIDE MÄÄRAMINE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE STANDARDMEETODI KOHASELT
                        187

                           3.2.4.

                        SELGITUSED KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLIS 112 OSUTATUD TEATAVATE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE ULATUSE KOHTA
                        190

                           3.2.4.1.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „NÕUDED KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE VASTU”
                        190

                           3.2.4.2.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „PANDIKIRJADEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID”
                        190

                           3.2.4.3.

                        RISKIPOSITSIOONI KLASS „ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJA AKTSIATEST JA OSAKUTEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID”
                        191

                           3.2.5.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        191

                           3.3.

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB)
                        198

                           3.3.1.

                        VORMI CR IRB ULATUS
                        198

                           3.3.2.

                        VORMI CR IRB JAOTUS
                        199

                           3.3.3.

                        C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1)
                        200

                           3.3.3.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        200

                           3.3.4.

                        C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (VORM CR IRB 2)
                        208

                           3.4.

                        KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA (CR GB)
                        209

                           3.4.1.

                        C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)
                        209

                           3.4.1.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        209

                           3.4.2.

                        C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)
                        211

                           3.4.2.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        211

                           3.4.3.

                        C 09.03 – ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI OMAVAHENDITE KOGUNÕUETE JAOTUS RIIKIDE LÕIKES (CR GB 3)
                        214

                           3.4.3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        214

                           3.4.3.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        214

                           3.5.

                        C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)
                        214

                           3.5.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        214

                           3.5.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA (KEHTIVAD NII VORMI CR EQU IRB 1 KUI KA VORMI CR EQU IRB 2 KOHTA)
                        215

                           3.6.

                        C 11.00 – ARVELDUS/ÜLEKANDERISK (CR SETT)
                        218

                           3.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        218

                           3.6.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        219

                           3.7.

                        C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)
                        221

                           3.7.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        221

                           3.7.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        221

                           3.8.

                        C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)
                        228

                           3.8.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        228

                           3.8.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        228

                           3.9.

                        C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)
                        235

                           3.9.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        235

                           3.9.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        236

                           4.

                        OPERATSIOONIRISKI VORMID
                        246

                           4.1.

                        C 16.00 – OPERATSIOONIRISK
                        246

                           4.1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        246

                           4.1.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        246

                           4.2.

                        C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJU KOGUSUMMA ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS)
                        249

                           4.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        249

                           4.2.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        249

                           5.

                        TURURISKI VORMID
                        251

                           5.1.

                        C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)
                        251

                           5.1.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        251

                           5.1.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        252

                           5.2.

                        C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)
                        254

                           5.2.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        254

                           5.2.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        254

                           5.3.

                        C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)
                        256

                           5.3.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        256

                           5.3.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        257

                           5.4.

                        C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)
                        259

                           5.4.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        259

                           5.4.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        259

                           5.5.

                        C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)
                        261

                           5.5.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        261

                           5.5.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        261

                           5.6.

                        C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)
                        264

                           5.6.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        264

                           5.6.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        264

                           5.7.

                        C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)
                        265

                           5.7.1.

                        ÜLDISED MÄRKUSED
                        265

                           5.7.2.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        265

                           5.8.

                        C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)
                        267

                           5.8.1.

                        JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA
                        267

                  I OSA:   ÜLDISED JUHISED

               1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED
               1.1.   STRUKTUUR

                           1.

                           Raamistik koosneb kokku viiest vormide kogumist:

                                       a)

                                       kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon;

                                       b)

                                       konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid;

                                       c)

                                       krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk);

                                       d)

                                       tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk);

                                       e)

                                       operatsioonirisk.

                           2.

                           Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ning näited ja valideerimiseeskirjad on esitatud ühise aruandlusraamistiku rakendamise suunistes.

                           3.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks kasutatava lähenemisviisi seisukohast.

                     1.2.   NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED

                           4.

                           Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmises tabelis kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel.

                           5.

                           Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}.

                           6.

                           Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}.

                           7.

                           Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm;rida}.

                           8.

                           Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg.

                     1.3.   MÄRGI PÕHIMÕTTED

                           9.

                           Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu.

                  II OSA:   VORMIDE TÄITMISE JUHISED

               1.   KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)
               1.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           10.

                           CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ja üleminekusätete kohta ning koosnevad viiest vormist:

                                       a)

                                       Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes.

                                       b)

                                       Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 92 lõikes 3).

                                       c)

                                       Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed.

                                       d)

                                       Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega.

                                       e)

                                       Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse.

                           11.

                           Vorme kohaldatakse kõigi aruandvate üksuste suhtes, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega.

                           12.

                           Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid.

                           13.

                           Üleminekusätteid käsitletakse CA vormides järgmiselt:

                                       a)

                                       Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

                                       b)

                                       Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju.

                                       c)

                                       Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks.

                           14.

                           II samba nõudeid võib ELis kohaldada erinevalt (IV kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Kapitalinõuete määruse kohases maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta. Üksikasjalike aruannete esitamine II samba nõuete kohta ei ole kapitalinõuete määruse artikliga 99 ette nähtud.

                                       a)

                                       Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta.

                                       b)

                                       Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5.

                                       c)

                                       Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul.

                     1.2.   C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)
               1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           Viited õigussätetele ja juhised

                           010

                           1.   Omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

                           015

                           1.1   Esimese taseme omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 25.
                           Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

                           020

                           1.1.1   Esimese taseme põhiomavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 50.

                           030

                           1.1.1.1   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           040

                           1.1.1.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31
                           See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute ja samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).
                           Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
                           Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

                           050

                           1.1.1.1.2*   Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           060

                           1.1.1.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

                           070

                           1.1.1.1.4   (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all.

                           080

                           1.1.1.1.4.1   (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.
                           Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a.

                           090

                           1.1.1.1.4.2   (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           091

                           1.1.1.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

                           092

                           1.1.1.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus”.

                           130

                           1.1.1.2   Jaotamata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2
                           Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

                           140

                           1.1.1.2.1   Eelmiste aastate jaotamata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses”.

                           150

                           1.1.1.2.2   Aktsepteeritav kasum või kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
                           Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

                           160

                           1.1.1.2.2.1   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.
                           Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum.

                           170

                           1.1.1.2.2.2   (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2
                           Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).
                           Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid.

                           180

                           1.1.1.3   Muu akumuleeritud koondkasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4.

                           200

                           1.1.1.4   Muud reservid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
                           Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis”.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           210

                           1.1.1.5   Üldine pangandusreserv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f
                           Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond”) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib”.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           220

                           1.1.1.6   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           230

                           1.1.1.7   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

                           240

                           1.1.1.8   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
                           Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           250

                           1.1.1.9   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35

                           260

                           1.1.1.9.1   (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1
                           Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
                           See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti.

                           270

                           1.1.1.9.2   Rahavoogude riskimaandamise reserv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

                           280

                           1.1.1.9.3   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

                           285

                           1.1.1.9.4   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2
                           Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
                           Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

                           290

                           1.1.1.9.5   (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105
                           Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest.

                           300

                           1.1.1.10   (-) Firmaväärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

                           310

                           1.1.1.10.1   (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
                           Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa.

                           320

                           1.1.1.10.2   (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43

                           330

                           1.1.1.10.3   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           340

                           1.1.1.11   (-) Muu immateriaalne vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
                           Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

                           350

                           1.1.1.11.1   (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
                           Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
                           Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale.

                           360

                           1.1.1.11.2   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           370

                           1.1.1.12   (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

                           380

                           1.1.1.13   (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159
                           Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40).

                           390

                           1.1.1.14   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41

                           400

                           1.1.1.14.1   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e
                           Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist”.
                           Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi).

                           410

                           1.1.1.14.2   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

                           420

                           1.1.1.14.3   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b
                           Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.
                           Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal.

                           430

                           1.1.1.15   (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid.

                           440

                           1.1.1.16   (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
                           Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid”. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

                           450

                           1.1.1.17   (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91
                           Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele”.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

                           460

                           1.1.1.18   (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3
                           Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

                           470

                           1.1.1.19   (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3
                           Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

                           471

                           1.1.1.20   (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

                           472

                           1.1.1.21   (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

                           480

                           1.1.1.22   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79
                           Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.
                           Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3).

                           490

                           1.1.1.23   (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest).

                           500

                           1.1.1.24   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt i, artiklid 43, 45 ja 47, artikli 48 lõike 1 punkt b, artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.
                           Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3).

                           510

                           1.1.1.25   (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

                           520

                           1.1.1.26   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.
                           Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           524

                           1.1.1.27   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           529

                           1.1.1.28   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                           530

                           1.1.2   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 61.

                           540

                           1.1.2.1   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           550

                           1.1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           560

                           1.1.2.1.2   (*) Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           570

                           1.1.2.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

                           580

                           1.1.2.1.4   (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all.

                           590

                           1.1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

                           620

                           1.1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           621

                           1.1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

                           622

                           1.1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”.

                           660

                           1.1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           670

                           1.1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.
                           Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

                           680

                           1.1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           690

                           1.1.2.5   (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid.

                           700

                           1.1.2.6   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79
                           Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

                           710

                           1.1.2.7   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

                           720

                           1.1.2.8   (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
                           Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)”.

                           730

                           1.1.2.9   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           740

                           1.1.2.10   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
                           Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.
                           Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

                           744

                           1.1.2.11   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           748

                           1.1.2.12   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                           750

                           1.2   TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 71.

                           760

                           1.2.1   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           770

                           1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           780

                           1.2.1.2   (*) Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64
                           Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
                           Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

                           790

                           1.2.1.3   Ülekurss

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65
                           Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
                           Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

                           800

                           1.2.1.4   (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.
                           Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
                           Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
                           Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohutusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all.

                           810

                           1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

                           840

                           1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           841

                           1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

                           842

                           1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohutused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”.

                           880

                           1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491
                           Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           890

                           1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88
                           Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.
                           Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

                           900

                           1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

                           910

                           1.2.5   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

                           920

                           1.2.6   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

                           930

                           1.2.7   (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68
                           Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
                           Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid.

                           940

                           1.2.8   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79
                           Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata.

                           950

                           1.2.9   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79
                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

                           960

                           1.2.10   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.
                           Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

                           970

                           1.2.11   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
                           Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.
                           Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga.

                           974

                           1.2.12   (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3

                           978

                           1.2.13   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

                           Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.
                           Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

                     1.3.   C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)
               1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           Viited õigussätetele ja juhised

                           010

                           1.   KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98

                           020

                           1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul.

                           030

                           1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul.

                           040

                           1.1   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f

                           050

                           1.1.1   Standardmeetod

                           Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel.

                           060

                           1.1.1.1   Standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid.

                           070

                           1.1.1.1.01   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           080

                           1.1.1.1.02   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           090

                           1.1.1.1.03   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           100

                           1.1.1.1.04   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           110

                           1.1.1.1.05   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           120

                           1.1.1.1.06   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           130

                           1.1.1.1.07   Nõuded äriühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           140

                           1.1.1.1.08   Jaenõuded

                           Vt vorm CR SA.

                           150

                           1.1.1.1.09   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           160

                           1.1.1.1.10   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           170

                           1.1.1.1.11   Eriti suure riskiga seotud kirjed

                           Vt vorm CR SA.

                           180

                           1.1.1.1.12   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           190

                           1.1.1.1.13   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                           Vt vorm CR SA.

                           200

                           1.1.1.1.14   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vorm CR SA.

                           210

                           1.1.1.1.15   Omakapitali investeeringud

                           Vt vorm CR SA.

                           211

                           1.1.1.1.16   Muud kirjed

                           Vt vorm CR SA.

                           220

                           1.1.1.2   Standardmeetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           230

                           1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

                           Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           240

                                       1.1.2

                                       Sisereitingute meetod

                           250

                           1.1.2.1   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                           Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

                           260

                           1.1.2.1.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           270

                           1.1.2.1.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           280

                           1.1.2.1.03   Nõuded äriühingute vastu -VKEd

                           Vt vorm CR IRB.

                           290

                           1.1.2.1.04   Nõuded äriühingute vastu – Eriotstarbelised nõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           300

                           1.1.2.1.05   Nõuded äriühingute vastu – Muud

                           Vt vorm CR IRB.

                           310

                           1.1.2.2   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

                           Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

                           320

                           1.1.2.2.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           330

                           1.1.2.2.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           340

                           1.1.2.2.03   Nõuded äriühingute vastu -VKEd

                           Vt vorm CR IRB.

                           350

                           1.1.2.2.04   Nõuded äriühingute vastu – Eriotstarbelised nõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           360

                           1.1.2.2.05   Nõuded äriühingute vastu – Muud

                           Vt vorm CR IRB.

                           370

                           1.1.2.2.06   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

                           Vt vorm CR IRB.

                           380

                           1.1.2.2.07   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

                           Vt vorm CR IRB.

                           390

                           1.1.2.2.08   Jaenõuded – Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                           Vt vorm CR IRB.

                           400

                           1.1.2.2.09   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           410

                           1.1.2.2.10   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

                           Vt vorm CR IRB.

                           420

                           1.1.2.3   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

                           Vt vorm CR EQU IRB.

                           430

                           1.1.2.4   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

                           Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           440

                           1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

                           Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

                           450

                           1.1.2.5   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

                           Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156.

                           460

                           1.1.3   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309

                           490

                           1.2   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b

                           500

                           1.2.1   Kauplemisportfelliväline arveldus/ülekanderisk

                           Vt vorm CR SETT.

                           510

                           1.2.2   Kauplemisportfelli arveldus/ülekanderisk

                           Vt vorm CR SETT.

                           520

                           1.3   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b

                           530

                                       1.3.1

                                       Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                           540

                           1.3.1.1   Kaubeldavad võlainstrumendid

                           Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel.

                           550

                           1.3.1.2   Omakapitali instrumendid

                           Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel.

                           560

                           1.3.1.3   Valuuta

                           Vt vorm MKR SA FX.

                           570

                           1.3.1.4   Kaubad

                           Vt vorm MKR SA COM.

                           580

                           1.3.2   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

                           Vt vorm MKR IM.

                           590

                           1.4   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b
                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga.

                           600

                           1.4.1   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           610

                           1.4.2   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           620

                           1.4.3   Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

                           Vt vorm OPR.

                           630

                           1.5   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a
                           Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5 ga.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.

                                       —

                                       Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga.

                                       —

                                       Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga.

                           640

                           1.6   KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d. Vt vorm CVA.

                           650

                           1.6.1   Täiustatud meetod

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 383. Vt vorm CVA.

                           660

                           1.6.2   Standardmeetod

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 384. Vt vorm CVA.

                           670

                           1.6.3.   Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                           Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 385. Vt vorm CVA.

                           680

                           1.7   KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt ii ja artiklid 395–401

                           690

                           1.8   MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 3, 458 ja 459 ning riskipositsioonid, mida ei saa kajastada kirjete 1.1–1.7 all.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad summasid, mida on vaja järgneva järgimiseks.
                           Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 458 ja 459.
                           Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.
                           Käesolev kirje ei ole seotud üksikasju sisaldava (Details) vormiga.

                           710

                           1.8.2   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458.

                           720

                           1.8.2*   millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           730

                           1.8.2**   millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           740

                           1.8.2***   millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 458

                           750

                           1.8.3   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 459

                           760

                           1.8.4   millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 3
                           Kajastatav täiendav riskipositsioon hõlmab ainult täiendavaid summasid (nt kui riskipositsioonil 100 on riskikaal 20 % ning krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab kapitalinõuete määruse artikli 3 põhjal riskikaalu 50 %, on kajastatav summa 30).

                     1.4.   C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)
               1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           010

                           1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a
                           Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           020

                           2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           030

                           3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b
                           Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           040

                           4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           050

                           5   Koguomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c
                           Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

                           060

                           6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

                           Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

                           070

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu.

                           080

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarvu.

                           090

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme omavahendite suhtarvu.

                           100

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme omavahendite sihtsuhtarvu.

                           110

                              II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab koguomavahendite suhtarvu.

                           120

                              II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat koguomavahendite sihtsuhtarvu.

                     1.5.   C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)
               1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           010

                           1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

                           Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

                           020

                           1.1   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 39
                           Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu.

                           030

                           1.2   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38
                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest).

                           040

                           1.3   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
                           Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %.

                           050

                           2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

                           Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

                           060

                           2.1   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all.

                           070

                           2.2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 38

                           080

                           2.2.1   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

                           090

                           2.2.2   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
                           Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

                           100

                           3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           110

                           3.1   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           120

                           3.1.1   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           130

                           3.1.2   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           131

                           3.1.3   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           140

                           3,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

                           145

                           4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           150

                           4.1   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

                           155

                           4,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
                           Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

                           160

                           5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
                           Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.
                           Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

                           170

                           6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.
                           Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

                           180

                           7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

                           Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,
                           Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

                           190

                           8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a
                           Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

                           200

                           9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b
                           Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
                           Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

                           210

                           10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

                           Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
                           Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
                           Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

                           220

                           11   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul ja riskide kontsentreerumise puhul

                           Artikli 4 lõike 1 punkt 71
                           Väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul ja riskide kontsentreerumise puhul määratletakse „aktsepteeritud kapital” kui esimese taseme omavahendid, millele on liidetud teise taseme omavahendid, mis on võrdsed ühe kolmandikuga esimese taseme omavahenditest või sellest väiksemad.

                           230

                           12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49.

                           240

                           12.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49

                           250

                           12.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

                                       b)

                                       summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

                                       c)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           260

                           12.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikliga 45 on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           270

                           12.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

                           280

                           12.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           290

                           12.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           291

                           12.3.1   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           292

                           12.1.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           293

                           12.3.3   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

                           300

                           13   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58–60

                           310

                           13.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59 ning artikli 60 lõige 2

                           320

                           13.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 58 ja artikli 60 lõige 2
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           330

                           13.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           340

                           13.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

                           350

                           13.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           360

                           13.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           361

                           13.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           362

                           13.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           363

                           13.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

                           370

                           14.   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68–70

                           380

                           14.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69 ning artikli 70 lõige 2

                           390

                           14.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 68 ja artikli 70 lõige 2
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           400

                           14.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           410

                           14.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

                           420

                           14.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           430

                           14.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           431

                           14.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           432

                           14.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           433

                           14.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

                           440

                           15   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

                           450

                           15.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

                           460

                           15.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

                                       b)

                                       summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

                                       c)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           470

                           15.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           480

                           15.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

                           490

                           15.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           500

                           15.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45
                           Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           501

                           15.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           502

                           15.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

                           503

                           15.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

                           510

                           16   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

                           520

                           16.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

                           530

                           16.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 58
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           540

                           16.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           550

                           16.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

                           560

                           16.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           570

                           16.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59
                           Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           571

                           16.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           572

                           16.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

                           573

                           16.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

                           580

                           17   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

                           590

                           17.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

                           600

                           17.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 68
                           Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

                                       a)

                                       väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning

                                       b)

                                       osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           610

                           17.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           620

                           17.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

                           630

                           17.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69
                           Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.
                           Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           640

                           17.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69
                           Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

                           641

                           17.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           642

                           17.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

                           643

                           17.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

                           650

                           18   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 46 punkt 4

                           660

                           19   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 60 lõige 4

                           670

                           20   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 70 lõige 4

                           680

                           21   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 12,1 all.

                           690

                           22   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 15,1 all.

                           700

                           23   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 13,1 all.

                           710

                           24   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 16,1 all.

                           720

                           25   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 14,1 all.

                           730

                           26   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 79
                           Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.
                           Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 17,1 all.

                           740

                           27   Kombineeritud puhvri nõue

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

                           750

                              Kapitali säilitamise puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129
                           Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

                           760

                              Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

                           Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv
                           Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

                           770

                              Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2 ning artiklid 130 ja 135–140

                           780

                              Süsteemse riski puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

                           790

                              Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad süsteemselt olulise ettevõtja sellise puhvri summat, mida kohaldatakse konsolideeritud alusel.

                           800

                              Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

                           810

                              Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

                           820

                           28   II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
                           Kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab tulenevalt II sambast arvutama täiendavad omavahendite nõuded, kajastatakse kõnealuseid täiendavaid omavahendite nõudeid selles lahtris.

                           830

                           29   Algkapital

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 12 ja artiklid 28–31 ning kapitalinõuete määruse artikkel 93

                           840

                           30   Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõike 2 punkt b, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

                           850

                           31   Riigivälised esmased riskipositsioonid

                           Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.
                           Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

                           860

                           32   Esmane koguriskipositsioon

                           Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.
                           Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

                           870

                              Omavahendite kogusumma korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4

                           880

                              Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike1 punkt b ja lõige 4

                           890

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike1 punkt b

                           900

                              Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul - standardmeetodi alternatiiv

                           Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiked 2 ja 3

                     1.6.   ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)
               1.6.1.   Üldised märkused

                           15.

                           Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaseid üleminekusätteid.

                           16.

                           Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:

                                       a.

                                       Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena”, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju.

                                       b.

                                       Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi.

                           17.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama ettenähtud osa veerus 050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 060.

                           18.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt kapitalinõuete määruse X osale.

                           19.

                           Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest.

                     1.6.2.   C 05.01 – Üleminekusätted (CA5.1)

                           20.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tabelis 5.1 teavet seoses kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega.

                           21.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 rea 060 veergudes 010–030 kajastatavad andmed saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest.

                           22.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 070–092 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 479 ja 480).

                           23.

                           Alates reast 100 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi ning täiendavaid filtreid ja mahaarvamisi.

                           24.

                           Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju.

                     1.6.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

                           020

                              Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

                           030

                              Teise taseme omavahendite korrigeerimine

                           040

                              Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

                           Veerus 050 kajastatakse asjaomast jääki, st enne kapitalinõuete määruse III osa 2. või 3. peatüki sätete kohaldamist.
                           Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis riskiga kaalutud vara korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on riskiga kaalutud varas tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB või CR EQU IRB. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed.

                           050

                              Ettenähtud osa

                           060

                              Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

                           Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat.

                           Rida

                           010

                           1.   Korrigeerimised kokku

                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

                           020

                           1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491
                           Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid.

                           030

                           1.1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 483

                           040

                           1.1.1.1   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6.

                           050

                           1.1.1.2   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8.

                           060

                           1.1.2   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

                           Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060.

                           070

                           1.2   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena.

                           080

                           1.2.1   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 479
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena.

                           090

                           1.2.2   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           091

                           1.2.3   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           092

                           1.2.4   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480
                           Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

                           100

                           1.3   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

                           110

                           1.3.1   Realiseerimata kasum ja kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile.

                           120

                           1.3.1.1   Realiseerimata kasum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1

                           130

                           1.3.1.2   Realiseerimata kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1

                           133

                           1.3.1.3   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 468

                           136

                           1.3.1.4   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 467

                           138

                           1.3.1.5   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 468

                           140

                           1.3.2   Mahaarvamised

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele.

                           150

                           1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.
                           Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:

                                       —

                                       kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või

                                       —

                                       kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha.

                           160

                           1.3.2.2.   Immateriaalne vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt b, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 4 ja artikkel 478
                           Mahaarvamisele kuuluva immateriaalse vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 37 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile b.

                           170

                           1.3.2.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile c.

                           180

                           1.3.2.4.   Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 6 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva sisereitingute meetodil põhineva eraldiste puudujäägi võrreldes oodatava kahjuga kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 40 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile d.

                           190

                           1.3.2.5.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

                           Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt e, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 7 ning artiklid 473 ja 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 41 sätteid.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile e.

                           194

                           1.3.2.5.*   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 473

                           198

                           1.3.2.5.* *   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 473

                           200

                           1.3.2.6.   Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

                           210

                           1.3.2.6.1   Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 42 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist, jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

                           211

                           1.3.2.6.1**   millest: otsesed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt a).

                           212

                           1.3.2.6.1*   millest: kaudsed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt b).

                           220

                           1.3.2.6.2   Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a, artikkel 474, artikli 475 lõige 2 ja artikkel 478
                           Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 57 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 475 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a.

                           221

                           1.3.2.6.2**   millest: otsesed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt a).

                           222

                           1.3.2.6.2*   millest: kaudsed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt b).

                           230

                           1.3.2.6.3   Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a, artikkel 476, artikli 477 lõige 2 ja artikkel 478
                           Mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 67 sätteid.
                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 477 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a.

                           231

                              millest: otsesed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: Otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt a).

                           232

                              millest: kaudsed osalused

                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt b).

                           240

                           1.3.2.7.   Vastastikune ristosalus

                           Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt sellest, kas finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused on olulised või mitte (kapitalinõuete määruse artikli 472 lõige 9, artikli 475 lõige 3 ja artikli 477 lõige 3), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastastikused ristosalused oluliste investeeringute ja mitteoluliste investeeringute lõikes.

                           250

                           1.3.2.7.1   Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 9 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

                           260

                           1.3.2.7.1.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

                           270

                           1.3.2.7.1.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

                           280

                           1.3.2.7.2   Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

                           290

                           1.3.2.7.2.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

                           300

                           1.3.2.7.2.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

                           310

                           1.3.2.7.3   Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõige 3 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

                           320

                           1.3.2.7.3.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt a ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

                           330

                           1.3.2.7.3.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt b ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

                           340

                                       1.3.2.8.

                                       Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           350

                           1.3.2.8.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt h, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 10 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile h.

                           360

                           1.3.2.8.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt c, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile c.

                           370

                           1.3.2.8.3   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt c, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile c.

                           380

                           1.3.2.9   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 470 lõiked 2 ja 3
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: Kapitalinõuete määruse artikli 470 lõige 1

                           390

                                       1.3.2.10

                                       Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           400

                           1.3.2.10.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt i, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 11 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile i.

                           410

                           1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt d, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile d.

                           420

                           1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

                           Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt d, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478
                           Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile d.

                           425

                           1.3.2.11   Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 471

                           430

                           1.3.3   Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 481
                           Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.

                           25.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 481 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ja mis ei ole ette nähtud II osaga.

                     1.6.3.   C 05.02 – Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis ei ole riigiabi (CA5.2)

                           26.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (kapitalinõuete määruse artiklid 484–491).

                     1.6.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5
                           Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga.

                           020

                              Piirmäära arvutamise alus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4

                           030

                              Ettenähtud osa

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5

                           040

                              Piirmäär

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

                           050

                              (-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

                           Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

                           060

                              Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

                           Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega.

                           Rida

                           010

                           1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           020

                           2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4

                           030

                           2.1   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 489
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           040

                           2.2   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 489

                           050

                           2.2.1   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           060

                           2.2.2   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           070

                           2.2.3   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           080

                           2.3   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1
                           Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse.

                           090

                           3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

                           Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5

                           100

                           3.1   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 490

                           110

                           3.2   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 490

                           120

                           3.2.1   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           130

                           3.2.2   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           140

                           3.2.3   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

                           Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
                           Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

                           150

                           3.3   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2
                           Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse.

                     2.   KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)
               2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           27.

                           Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Käesolev vorm koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sealhulgas aruandev krediidiasutus või investeerimisühing) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:

                                       a)

                                       konsolideerimise alla kuuluvad üksused;

                                       b)

                                       üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta;

                                       c)

                                       teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes;

                                       d)

                                       teave kapitalipuhvrite kohta.

                           28.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 010–060 ja 250–400.

                     2.2.   ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA

                           29.

                           Käesoleva vormi teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 070–210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid maksevõimenõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks.

                           30.

                           Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid.

                     2.3.   TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                           31.

                           Käesoleva vormi kolmanda osa (teave kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid maksevõimenõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 250–400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda.

                           32.

                           Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid.

                           33.

                           Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele”, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta.

                           34.

                           Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime” vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsest seost vormiga CA.

                           35.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju.

                           36.

                           On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS.

                           37.

                           Krediidiasutus või investeerimisühing esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites.

                     2.4.   C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)

                           Veerg

                           Juhised

                           250–400

                              KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

                           Vt vormis C 06.02 antud juhised.

                           410–480

                              KAPITALIPUHVRID

                           Vt vormis C 06.02 antud juhised.

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              KOKKU

                           Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat.

                     2.5.   C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

                           Veerg

                           Juhised

                           010–060

                              KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

                           Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile.

                           010

                              NIMI

                           Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi.

                           020

                              KOOD

                           See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.
                           Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.
                           Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist.

                           025

                              LEI KOOD

                           LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.
                           Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee –ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.
                           Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks.

                           030

                              KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS: JAH/EI

                           „JAH” märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.
                           Muul juhul märgitakse „EI”.

                               Vähemusosalused:
                           Kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii
                           Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid.

                           040

                              ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

                           „SF” märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.
                           „SP” märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

                           050

                              RIIGIKOOD

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2.

                           060

                              OSALUSE MÄÄR (%)

                           See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtja tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada.

                           070–240

                              TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

                           Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 070–240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse kapitalinõuete määruse kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 030 märgitud „JAH”).
                           Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.
                           Selles osas esitatakse teave vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad kapitalinõuete määruse kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste või investeerimisühingute tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest krediidiasutustest või investeerimisühingutest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

                              Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

                           Investeerimisühingud võtavad kapitalinõuete määruse artiklite 95, 96, 97 ja 98 kohasel omavahendite suhtarvu arvutamisel arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.
                           Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi 2. osa veerus 100.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Märgitakse veergude 080–110 summa.

                           080

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud vara, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL”, ja omavahendite nõuete, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL”, summale.

                           090

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL”.

                           100

                              OPERATSIOONIRISK

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL”.
                           Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON”.

                           110

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 640, 680 ja 690 summa.

                           120–240

                              ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           120

                              OMAVAHENDID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 010 „OMAVAHENDID”.

                           130

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 82
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
                           Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           140

                              SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

                           Kapitalinõuete määruse artikli 87 lõike 1 punkt b

                           150

                              ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 25

                           160

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 82
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
                           Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           170

                              SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 85 lõike 1 punkt b

                           180

                              ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 50

                           190

                              MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 81
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           200

                              SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

                           Kapitalinõuete määruse artikli 84 lõike 1 punkt b

                           210

                              TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 61

                           220

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           230

                              TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 71

                           240

                              MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
                           Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 87 artiklis 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
                           Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
                           Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju, st see peab olema aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

                           250–400

                              TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

                           250–290

                              OSA RISKIS

                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           250

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Märgitakse veergude 260–290 summa.

                           260

                              KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

                           Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määrusele, välja arvatud mis tahes summa, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel.

                           270

                              POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

                           Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt kapitalinõuete määrusele. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma vastab konsolideeritud aruande real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL” kajastatud summale.

                           280

                              OPERATSIOONIRISK

                           Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.
                           Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid.

                           290

                              MUUD RISKIPOSITSIOONID

                           Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud.

                           300–400

                              OSA OMAVAHENDITES

                           Selles vormi osas ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.
                           Veergudes 300–350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites vähemusosaluse kaudu, samas kui veergudes 360–400 kajastatakse andmeid kõigi muude konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.
                           Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites, st peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve.
                           Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

                           300–350

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                           Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA” all kajastatakse kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad mis tahes omavahendid.

                           300

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 87

                           310

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 85

                           320

                              VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 84
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

                           330

                              KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 86
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

                           340

                              KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 89
                           Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

                           350

                              MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-)/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                           360–400

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 18
                           Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID” all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad mis tahes omavahendid.

                           360

                              KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

                           370

                              MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

                           380

                              MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

                           390

                              MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

                           Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (-)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi.

                           400

                              MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

                           Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga.

                           410–480

                              KAPITALIPUHVRID

                           Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid pärast kapitalipuhvri nõuete arvutamist, st sõltuvalt sellest, kas nõuded arvutatakse konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil.

                           410

                              KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2

                           420

                              KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129
                           Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

                           430

                              KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 7, artikkel 130 ja artiklid 135–140
                           Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat.

                           440

                              LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

                           Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv
                           Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

                           450

                              SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artiklid 133 ja 134
                           Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat.

                           460

                              SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4
                           Selles lahtris kajastatakse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                           470

                              GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
                           Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                           480

                              MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

                           Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
                           Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

                     3.   KREDIIDIRISKI VORMID
               3.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

                           38.

                           Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta.

                     3.1.1.   Selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju

                           39.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 235 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega.

                           40.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul.

                           41.

                           Kapitalinõuete määruse artiklitega 196, 197 ja 200 reguleeritakse otsest krediidiriski kaitset.

                           42.

                           Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja krediidiriski kaitse andjate vastu olevaid selliseid nõudeid, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest.

                           43.

                           Riskipositsiooni liik ei muutu kaudsest krediidiriski kaitse tõttu.

                           44.

                           Kui riskipositsioon on kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu.

                           45.

                           COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA.

                     3.1.2.   Vastaspoole krediidiriski kajastamine

                           46.

                           Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid.

                     3.2.   C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)
               3.2.1.   Üldised märkused

                           47.

                           Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:

                                       a)

                                       riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes;

                                       b)

                                       krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik.

                     3.2.2.   Vormi CR SA ulatus

                           48.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112 määratakse standardmeetodi kohaselt arvutatav iga riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded.

                           49.

                           Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu on kindlaks määratud standardmeetodi puhul. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes.

                           50.

                           Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:

                                       a)

                                       riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed”, mida kajastatakse vormides CR SEC;

                                       b)

                                       omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid.

                           51.

                           Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

                                       a)

                                       kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

                                       b)

                                       kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

                                       c)

                                       reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379.

                           52.

                           Käesolevas vormis kajastatakse kõiki riskipositsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesolevas vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli kuuluvaid positsioone, kui nad kohaldavad kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis.

                           53.

                           Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 290–320), et koguda täiendavat teavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta.

                           54.

                           Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:

                                       a)

                                       nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a);

                                       b)

                                       nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b);

                                       c)

                                       nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c);

                                       d)

                                       nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f);

                                       e)

                                       nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g);

                                       f)

                                       jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h).

                           55.

                           Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavat riskiga kaalutud vara arvutamist ei kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul.

                           56.

                           Memokirjed annavad täiendavat teavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Nende kirjete all kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu”, „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu”, „nõuded avaliku sektori asutuste vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”, „nõuded äriühingute vastu” ja „jaenõuded”.

                           57.

                           Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid”. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu, kajastatakse seda teavet ka real 320 riskipositsiooni klassis „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”.

                     3.2.3.   Riskipositsioonide määramine riskipositsiooni klassidesse standardmeetodi kohaselt

                           58.

                           Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.

                                       a)

                                       Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

                                       b)

                                       Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu.

                           59.

                           Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

                           60.

                           Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul.

                           61.

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks lahutamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f) või „nõuded äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kapitalinõuete määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu”, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „nõuded äriühingute vastu” puhul. Vastasel korral on selge, et kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine.

                           62.

                           Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud kapitalinõuete määruses riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või järelevalveasutuse mis tahes otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega oleksid aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise protsessi tulemused kooskõlas kapitalinõuete määruse sätetega. See ei takista krediidiasutustel ja investeerimisühingutel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste kapitalinõuete määruse sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid.

                           63.

                           Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See oleks nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel oleks üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmelise protsessi raames.

                           64.

                           Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:

                                       1.

                                       väärtpaberistamise positsioonid;

                                       2.

                                       eriti suure riskiga seotud kirjed;

                                       3.

                                       omakapitali investeeringud;

                                       4.

                                       makseviivituses olevad riskipositsioonid;

                                       5.

                                       ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid);

                                       6.

                                       kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid;

                                       7.

                                       muud kirjed;

                                       8.

                                       nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu;

                                       9.

                                       kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid.

                           65.

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ja kapitalinõuete määruse artikli 132 lõigete 3–5 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamisel võetakse arvesse üksikuid aluspositsioone ja liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele, kuid kõik üksikud riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid”.

                           66.

                           Kapitalinõuete määruse artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed”. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud” (kasutatav riskikaal on kapitalinõuete määruse artikli 134 lõikes 6 osutatud summa).

                           67.

                           Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.
                           OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT KAPITALINÕUETE MÄÄRUSELE STANDARDMEETODI KOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                                       Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Väärtpaberistamise positsioonid

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128)

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133)

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse?

                                    JAH

                                       Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.
                                       Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).
                                       Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124)

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Muud kirjed

                                 EI

                                       Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi?

                                    JAH

                                       Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                                 EI

                                       Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.
                                       Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu
                                       Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu
                                       Nõuded avaliku sektori asutuste vastu
                                       Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu
                                       Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu
                                       Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
                                       Nõuded äriühingute vastu
                                       Jaenõuded

                     3.2.4.   Selgitused kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud teatavate riskipositsiooni klasside ulatuse kohta
               3.2.4.1.   Riskipositsiooni klass „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”

                           68.

                           Grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 järgmiselt.

                           69.

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid.

                           70.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 „võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda käesoleva artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest nõuete suhtes, mis neil on vastaspoole vastu, kes on asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja”. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata krediidiasutused või investeerimisühingud, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi, nt krediidiasutuse või investeerimisühingu abiettevõtjad või ettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses. Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis.

                     3.2.4.2.   Riskipositsiooni klass „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid”

                           71.

                           Standardmeetodi kohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” järgmiselt.

                           72.

                           Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mille puhul on täidetud kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid”. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikest 6.

                     3.2.4.3.   Riskipositsiooni klass „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid”

                           73.

                           Kui kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 132 lõikega 5 ette nähtud võimalust, kajastatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele.

                     3.2.5.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Riskipositsiooni väärtus, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.
                           Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.
                           Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.
                           Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010.

                           030

                              (-) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 110
                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele.

                           040

                              Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

                           Veergude 010 ja 030 summa.

                           050–100

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine”.
                           Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
                           Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:

                                       —

                                       tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile;

                                       —

                                       aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

                                 Vt ka punktis 4.1.1 esitatud juhiseid.

                           050–060

                              Kaudne krediidiriski kaitse: korrigeeritud väärtused (Ga)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 235
                           Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõikes 3 on määratletud kaudse krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtus Ga.

                           050

                              Garantiid

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artikkel 203

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 määratletud kaudne krediidiriski kaitse, mis ei ole krediidituletisinstrumentide vormis.

                           060

                              Krediidituletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 204

                           070–080

                              Otsene krediidiriski kaitse

                           Nendes veergudes osutatakse otsesele krediidiriski kaitsele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 58 ning artiklitele 196, 197 ja 200. Summades ei võeta arvesse tasaarvestuse raamlepinguid (juba võetud arvesse esmases riskipositsioonis enne ümberhindlustegurite kohaldamist).
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

                           070

                              Finantstagatis: lihtmeetod

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõiked 1–2

                           080

                              Muu otsene krediidiriski kaitse

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 232

                           090–100

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1–2 ja artikkel 236
                           Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.
                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.
                           Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

                           110

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Riskipositsiooni summa, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised, võttes arvesse väljavoolu ja sissevoolu seoses krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

                           120–140

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE, FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 223, 224, 225, 226, 227 ja 228. See hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Tagatuse mõju, mis tuleneb finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodist, mida kohaldatakse riskipositsiooni suhtes, mis on tagatud aktsepteeritud rahalise tagatisega, arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 223, 224, 225, 226, 227 ja 228.

                           120

                              Riskipositsiooni volatiilsusega korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõiked 2–3
                           Kajastatava summa puhul kajastatakse volatiilsusega korrigeerimise mõju riskipositsioonile (EVA-E) = E*He.

                           130

                              (-) Finantstagatise korrigeeritud väärtus (Cvam)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõige 2
                           Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see rahalist tagatist ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f.
                           Kajastatav summa vastab järgmisele: Cvam = C*(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*). Tähised C, Hc, Hfx, t, T ja t* on määratletud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. ja 5. jaos.

                           140

                              millest: Volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimine

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõige 1 ja artikli 239 lõige 2
                           Kajastatav summa on volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimiste ühismõju (Cvam-C) = C*[(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*)-1], kus volatiilsusega korrigeerimiste mõju on (Cva-C) = C*[(1-Hc-Hfx)-1] ja lõpptähtajaga korrigeerimiste mõju on (Cvam-Cva) = C*(1-Hc-Hfx)*[(t-t*)/(T-t*)-1].

                           150

                              Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtus (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 220 lõige 4, artikli 223 lõiked 2–5 ja artikli 228 lõige 1

                           160–190

                              Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuse jaotus ümberhindlustegurite lõikes

                           Kapitalinõuete määruse artikli 111 lõige 1 ja artikli 4 lõike 1 punkt 56. Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ja artikli 228 lõige 1.

                           200

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jagu
                           Selline riskipositsiooni väärtus, pärast korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, millele määratakse riskikaal vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 113 ja III osa II jaotise 2 peatüki 2. jaole.

                           210

                              millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

                           Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, arvutatakse selles kirjes kajastatav vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtus vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 2., 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetoditele.

                           215

                              Riskiga kaalutud vara enne VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võtmata arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 501.

                           220

                              Riskiga kaalutud vara pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võttes arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 500.

                           230

                              millest: krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnanguga

                           240

                              millest: keskvalitsusest tuletatud krediidikvaliteedi hinnanguga

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              Koguriskipositsioon

                           020

                              millest: VKEd

                           Sellel real kajastatakse andmeid ainult vormi „Kokku” ning riskipositsiooni klasside „jaenõuded”, „nõuded äriühingute vastu” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid” puhul.
                           Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu.

                           030

                              millest: VKEd, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

                           Sellel real kajastatakse andmeid ainult vormi „Kokku” ning riskipositsiooni klasside „jaenõuded”, „nõuded äriühingute vastu” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid” puhul.
                           Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid VKEde vastu, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

                           040

                              millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 125
                           Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”.

                           050

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

                           Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

                           060

                              millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

                           070–130

                              KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.
                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

                           070

                              Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
                           Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

                           080

                              Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

                           Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
                           Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

                           090

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

                           100

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
                           Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

                           110

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.
                           Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.
                           Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real.

                           120

                              millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
                           Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

                           130

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                           Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11 ja mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud” või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud” alla.

                           140–280

                              RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           140

                              0 %

                           150

                              2 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1

                           160

                              4 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3

                           170

                              10 %

                           180

                              20 %

                           190

                              35 %

                           200

                              50 %

                           210

                              70 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c

                           220

                              75 %

                           230

                              100 %

                           240

                              150 %

                           250

                              250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

                           260

                              370 %

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 471

                           270

                              1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

                           280

                              Muud riskikaalud

                           Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu”, „nõuded äriühingute vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „jaenõuded” puhul.
                           Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5
                           Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed”.
                           Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b

                           290–320

                              Memokirjed

                           Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos.

                           290

                              Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
                           See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga.

                           300

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
                           Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

                           310

                              Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
                           See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga.

                           320

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
                           Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

                     3.3.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB)
               3.3.1.   Vormi CR IRB ulatus

                           74.

                           Vorm CR IRB hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

                                       i.

                                       kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:

                                                   —

                                                   kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk;

                                                   —

                                                   ostetud nõuete lahjendusrisk;

                                       ii.

                                       kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk;

                                       iii.

                                       kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded.

                           75.

                           Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod).

                           76.

                           Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:

                                       i.

                                       omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB;

                                       ii.

                                       väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details;

                                       iii.

                                       „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA;

                                       iv.

                                       Krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.
                                       Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.

                           77.

                           Selleks et täpsustada, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

                                       „EI”

                                       –

                                       kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod);

                                       „JAH”

                                       –

                                       kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod);

                                 Igal juhul tuleb jaenõuete portfellide puhul märkida „JAH”.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total.

                     3.3.2.   Vormi CR IRB jaotus

                           78.

                           Vorm CR IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsiooni jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus. Vormid CR IRB 1 ja CR IRB 2 esitatakse eraldi järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside puhul:

                                       1)

                                       Koguriskipositsioon
                                       (Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.)

                                       2)

                                       Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

                                       3)

                                       Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

                                       4.1)

                                       Nõuded äriühingute vastu – VKEd
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

                                       4.1)*

                                       Nõuded äriühingute vastu – VKEd, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c koostoimes artikli 501 lõikega 2)

                                       4.2)

                                       Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8)

                                       4.3)

                                       Nõuded äriühingute vastu – muud
                                       (Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all).

                                       5.1)

                                       Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga).

                                       5.1)*

                                       Jaenõuded – tagatud selliste VKEde kinnisvaraga, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga).

                                       5.2)

                                       Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all).

                                       5.3)

                                       Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

                                       5.4)

                                       Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all).

                                       5.4)*

                                       Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 501 lõikega 2 koostoimes olevad nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all).

                                       5.5)

                                       Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu
                                       (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all).

                                 Riskipositsiooni alamklasside 4.1*, 5.1* ja 5.4* puhul kajastatakse ainult rida 010 (koguriskipositsioon). Need on asjaomaste riskipositsiooni klasside alamklassid (st „millest”), mille andmeid võetakse arvesse ka riskipositsiooni klassides 4.1, 5.1 ja 5.4).

                     3.3.3.   C 08.01 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (CR IRB 1)
               3.3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           Juhised

                           010

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
                           Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
                           Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.
                           Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.
                           Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 010 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

                           020

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.
                           Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.

                           030

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           040–080

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE”.

                           040–050

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
                           Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

                           040

                              GARANTIID

                           Kui garantii krediidiriski maandamise tehnika mõju arvutatakse asendusmõju arvessevõtmise kaudu, esitatakse korrigeeritud väärus (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse garantiide nimiväärtust.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.

                           050

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

                           060

                              MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: Kapitalinõuete määruse artikkel 232
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170.

                           070–080

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.
                           Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.
                           Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

                           090

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

                           100, 120

                              millest: Bilansivälised kirjed

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           110

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.
                           I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.
                           Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist”.

                           130

                              millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           140

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           150–210

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

                           Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:

                                       —

                                       kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3. Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2;

                                       —

                                       otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

                           150

                              GARANTIID

                           Vt juhised veerus 040.

                           160

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Vt juhised veerus 050.

                           170

                              MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.
                           Krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.

                           180

                              AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

                           Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantsinstrumente ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f. Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jao kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 193 lõigetele 1–4 ja artikli 194 lõikele 1. Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 223 lõike 2 kohast korrigeeritud väärtust (Cvam).
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: finantstagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. Kajastatav summa on tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           190–210

                              MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 199 lõiked 1–8 ja artikkel 229.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: muu tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

                           190

                              KINNISVARA

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 2–4 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 229.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa hinnanguline turuväärtus.

                           200

                              MUU FÜÜSILINE TAGATIS

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 6–8 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse muu vara kui kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 229 lõige 3.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           210

                              NÕUDED

                           Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 5 ja artikli 229 lõike 2 kohaseid väärtuseid.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

                           220

                              KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Garantiid ja krediidituletisinstrumendid, millega kaetakse riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 202 ja artikli 217 lõikele 1. Vt ka veerud 040 „Garantiid” ja 050 „Krediidituletisinstrumendid”.

                           230

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Arvesse võetakse krediidiriski maandamise tehnikate kogu mõju makseviivitusest tingitud kahjumääradele, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis. Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.
                           Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
                           Võetakse arvesse kogu mõju (kajastamisel võetakse arvesse hüpoteekide alampiiri).
                           Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 228 lõikele 2.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on seotud iga „võlgniku reitinguklassi või kogumi” makseviivituse tõenäosusega, tuleneb kõnealusesse makseviivituse tõenäosuse klassi või kogumisse kuuluvatele riskipositsioonidele määratud usaldatavusnõuete kohaste makseviivitusest tingitud kahjumäärade keskmisest, mida on kaalutud vastava (veerus 110 esitatud) riskipositsiooni väärtusega.
                           Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.
                           Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.
                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.
                           Nõudeid suurte reguleeritud finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu ning vastavaid makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ei võeta arvesse veeru 230 andmete arvutamisel; neid võetakse arvesse ainult veeru 240 andmete arvutamisel.

                           240

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

                           Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           250

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

                           Kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 162. Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110). Keskmist lõpptähtaega kajastatakse päevades.
                           Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse. See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded” puhul.

                           255

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.
                           Arvesse ei võeta kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

                           260

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.
                           Arvesse võetakse kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

                           270

                              MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

                           Riskiga kaalutud vara jaotus pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

                           280

                              OODATAV KAHJU

                           Oodatava kahju määr on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 5 punktis 3 ja selle arvutamine on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 158. Kajastatav oodatav kahju põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

                           290

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 159 kohaseid väärtuse korrigeerimisi ning spetsiifilisi ja üldisi eraldisi. Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

                           300

                              VÕLGNIKE ARV

                           Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõiked 1 ja 2
                           Kõigi riskipositsiooni klasside puhul, välja arvatud jaenõuded, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste juriidiliste isikute/võlgnike arvu, kellele on eraldi määratud reiting, olenemata erinevate antud laenude või asjakohaste nõuete arvust.
                           Riskipositsiooni klassis „jaenõuded” kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste riskipositsioonide arvu, mis on eraldi määratud teatavasse reitinguklassi või kogumisse. Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 2 kohaldamise korral võib võlgnik kuuluda mitmesse reitinguklassi.
                           Kuna selles veerus käsitletakse reitingusüsteemide struktuuri elementi, on see seotud selliste esmaste riskipositsioonidega enne ümberhindlusteguri kohaldamist, mis on määratud igasse võlgnikku reitinguklassi või kogumisse, võtmata arvesse krediidiriski maandamise tehnikate mõju (eelkõige ümberjaotamise mõju).

                           Rida

                           Juhised

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           020–060

                           KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

                           020

                              Bilansilised krediidiriskiga kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
                           Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

                           030

                              Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

                           Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
                           Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
                           Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

                           040–060

                              Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

                           040

                              Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.
                           Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

                           050

                              Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

                           Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

                           060

                              Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

                           Vt vormi CR SA juhised.

                           070

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

                           Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.
                           Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.
                           Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.
                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
                           Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise.

                           080

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

                           Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul.

                           090–150

                              ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           120

                              millest: 1. kategoorias

                           Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1.

                           160

                              ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3

                           170

                              REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real.

                           180

                              LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

                           Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist.

                     3.3.4.   C 08.02 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes (vorm CR IRB 2)

                           Veerg

                           Juhised

                           005

                              Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

                           See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010–300

                           Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta.

                           Rida

                           Juhised

                           010–001 – 010-NNN

                           Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis.

                     3.4.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA (CR GB)

                           79.

                           Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist ületavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe koduriigi ja mis tahes välisriigi kohta. Kõnealust künnist kohaldatakse ainult tabelite 1 ja 2 suhtes.

                           80.

                           Mõiste „võlgniku asukoht” osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „Muud riigid” alla, olenemata riskipositsiooni klassist, kuhu rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded on määratud.

                           81.

                           Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus” ja „riskiga kaalutud vara” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik.

                     3.4.1.   C 09.01 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: standardmeetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 1)
               3.4.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 010.

                           020

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla.
                           See memokirje annab täiendavat teavet riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid”.
                           Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j.

                           040

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                           Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

                           050

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           055

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           060

                              Mahakandmised

                           Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

                           070

                              Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                           Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

                           075

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Määratletud vormi CR SA veerus 200.

                           080

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 215.

                           090

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR SA veerus 220.

                           Rida

                           010

                              Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a

                           020

                              Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b

                           030

                              Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c

                           040

                              Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d

                           050

                              Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e

                           060

                              Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f

                           070

                              Nõuded äriühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g

                           075

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           080

                              Jaenõuded

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h

                           085

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           090

                              Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

                           095

                              millest: VKEd

                           Määratletud vormi CR SA real 020.

                           100

                              Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

                           110

                              Eriti suure riskiga seotud kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k

                           120

                              Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l

                           130

                              Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n

                           140

                              Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o

                           150

                              Omakapitali investeeringud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p

                           160

                              Muud kirjed

                           Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q

                     3.4.2.   C 09.02 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 2)
               3.4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 020.

                           030

                              Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           040

                              Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

                           Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

                           050

                              Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           055

                              Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

                           Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

                           060

                              Mahakandmised

                           Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

                           070

                              Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

                           Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

                           080

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 010.

                           090

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 230. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

                           100

                              millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           105

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 110.

                           110

                              RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 255.

                           120

                              Millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

                           Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

                           125

                              RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 260.

                           130

                              OODATAV KAHJU

                           Määratletud vormi CR IRB veerus 280.

                           Rida

                           010

                              Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

                           020

                              Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

                           030

                              Nõuded äriühingute vastu

                           (Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c)

                           040

                              millest: Eriotstarbelised nõuded

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)
                           Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

                           050

                              millest: VKEd

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

                           060

                              Jaenõuded

                           Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d.

                           070

                              Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           080

                              VKEd

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           090

                              muud kui VKEd

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

                           100

                              Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

                           (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

                           110

                              Muud jaenõuded

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100.

                           120

                              VKEd

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded.

                           130

                              muud kui VKEd

                           Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded.

                           140

                              Omakapitali investeeringud

                           Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud.

                     3.4.3.   C 09.03 – Asjakohaste krediidiriski positsioonide krediidiriski omavahendite kogunõuete jaotus riikide lõikes (CR GB 3)
               3.4.3.1.   Üldised märkused

                           82.

                           Vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktile 7 kooskõlas artikliga 130 ja artikli 140 lõikega 1 on vastutsüklilise kapitalipuhvri määr „selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides”. Kaalutud keskmine arvutatakse järgmiselt.

                                       a)

                                       Lugeja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele ja mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomasel territooriumil.

                                       b)

                                       Nimetaja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega.

                           83.

                           Seda tabelit kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab omavahendite nõudeid, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotisele ning mis hõlmavad krediidiriski ja väärtpaberistamisi, mis on arvutatud riikide lõikes jaotatud asjakohaste krediidiriski positsioonide alusel.

                           84.

                           Teave esitatakse iga riigi kohta. Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnis ei ole oluline kõnealuse jaotuse kajastamisel.

                     3.4.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Rida

                           010

                              Krediidiriskiriski omavahendite nõuded

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotis.

                     3.5.   C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)
               3.5.1.   Üldised märkused

                           85.

                           Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB” vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2.

                           86.

                           Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb sisereitingute meetodi (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükk) kohast riskiga kaalutud vara arvutamist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt a).

                           87.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:

                                       a)

                                       muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või

                                       b)

                                       võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul.

                           88.

                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse kapitalinõuete määruse artiklis 152 osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB.

                           89.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 151 lõikele 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest kapitalinõuete määruse artiklis 155 osutatud meetodist:

                                       —

                                       lihtsustatud riskikaalu meetod,

                                       —

                                       riskiparameetritel põhinev meetod või

                                       —

                                       sisemudelitel põhinev meetod.

                                 Lisaks kajastavad sisereitingute meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormis CR EQU IRB riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma, et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt (nt omakapitali investeeringud, millele on määratud riskikaal 250 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, vastavalt riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2)).

                           90.

                           Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.

                                       —

                                       Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94).

                                       —

                                       Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas:

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1;

                                       —

                                       omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga” (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1);

                                       —

                                       omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48.

                     3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta (kehtivad nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka vormi CR EQU IRB 2 kohta)

                           Veerg

                           005

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

                           Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010

                              SISEREITINGUTE SÜSTEEM

                              VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

                           Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.
                           Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
                           Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060).

                           020

                              ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).
                           Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone.

                           030–040

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

                              GARANTIID

                              KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

                           050

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

                           060

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).
                           Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167).

                           070

                              RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid.

                           080

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.
                           Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).
                           Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3).

                           090

                              MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9.

                           91.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 155 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad kõnealuseid erinevaid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR EQU IRB 1 riskiga kaalutud vara ka selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma, et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt).

                                       Rida

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 020

                                          RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

                                       Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090

                                          LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

                                          LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                                       Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 100

                                          SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

                                       Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100.

                                       Vormi CR EQU IRB 1 rida 110

                                          OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                                       Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma, et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:

                                                   —

                                                   finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti

                                                   —

                                                   omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2, kajastatakse real 110.

                                       Vorm CR EQU IRB 2

                                          RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

                                       Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormis CR EQU IRB 2.
                                       Kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad ainulaadset reitingusüsteemi või saavad andmeid kajastada vastavalt sisemisele põhiskaalale, kajastavad nad vormis CR EQU IRB 2 asjaomase ainulaadse reitingusüsteemi või põhiskaalaga seotud reitinguklasse või kogumeid. Mis tahes muul juhul erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid või kogumid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni.

                     3.6.   C 11.00 – ARVELDUS/ÜLEKANDERISK (CR SETT)
               3.6.1.   Üldised märkused

                           92.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378.

                           93.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega.

                           94.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 ei võeta arveldus/ülekanderiski arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

                           95.

                           Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.

                           96.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad selle hinnavahe kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et määrata kindlaks vastavad omavahendite nõuded.

                           97.

                           Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5 ga.

                           98.

                           Tuleb silmas pidada, et kapitalinõuete määruse artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT, vaid krediidiriski vormides (CR SA, CR IRB).

                     3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.
                           Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis.

                           020

                              ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.
                           Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid.

                           030

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

                           040

                              ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

                           Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5 ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b.

                           Rida

                           010

                              Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

                           020–060

                              Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                              5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                              16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                              31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                              46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
                           Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

                           070

                              Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

                           080–120

                              Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

                              5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

                              16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

                              31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

                              46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
                           Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

                     3.7.   C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)
               3.7.1.   Üldised märkused

                           99.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt. Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

                           100.

                           Vormis CR SEC SA kogutakse koondteavet kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta, mis on määratletud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

                     3.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                           Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.
                           Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid.

                           020–040

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust.

                           020

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

                           030

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                           „Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
                           Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

                           040

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                           Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
                           Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

                           050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
                           Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
                           Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

                           060

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

                           070

                              RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 040.

                           080–110

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
                           Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           080

                              (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

                           Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           090

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.
                           Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
                           Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

                           100–110

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

                           100

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2
                           Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 090 [(-) koguväljavool].

                           110

                              KOGUSISSEVOOL

                           Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 100 (kogusissevool).

                           120

                              NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 110.

                           130

                              (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                           See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veergudega 120 ja 130.

                           140

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 150.

                           150–180

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.
                           Vt vormi CR SA „Kokku” veerud 160–190.
                           Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

                           190

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 200.

                           200

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

                           210

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus.

                           220–320

                              SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           220–260

                              REITINGU SAANUD POSITSIOONID

                           Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.
                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1).

                           270

                              RISKIKAAL 1 250 % (REITINGUTA POSITSIOONID)

                           Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7.

                           280

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5
                           Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

                           290

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.
                           Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 249 lõikes 9.

                           300

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           310

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt.

                           320

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           330

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           340

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

                           350

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, milleks on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele.

                           360

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           370–380

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist.

                           390

                              MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                           Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

                           101.

                           Vorm CR SEC SA on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste lõikes.

                           102.

                           Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

                                       Rida

                                       010

                                          KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

                                       020

                                          MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                                       Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

                                       030

                                          VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

                                       040–060

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
                                       Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes.

                                       070–090

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
                                       Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
                                       Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
                                       Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.
                                       Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1.

                                       100

                                          ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                                       Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

                                       110

                                          INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
                                       Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                                       120–140

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       150–170

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       180

                                          SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                                       190–210

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       220–240

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       250–290

                                          AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

                                       Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
                                       Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190–270 ja 330–340.

                     3.8.   C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)
               3.8.1.   Üldised märkused

                           103.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt.

                           104.

                           Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

                           105.

                           Vormi CR SEC IRB ulatus on sama kui vormi CR SEC SA puhul. Selles esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta.

                     3.8.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

                           Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.
                           Vt vormi CR SEC SA veerg 010.

                           020–040

                              SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250
                           Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust.

                           020

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

                           030

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

                           „Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
                           Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

                           040

                              KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

                           Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
                           Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

                           050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
                           Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
                           Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

                           060–090

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
                           Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

                           060

                              (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

                           Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
                           Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050.

                           070

                              (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

                           Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.
                           Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060.

                           080–090

                              KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

                           Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

                           080

                              (-) KOGUVÄLJAVOOL

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 236
                           Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070.

                           090

                              KOGUSISSEVOOL

                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080.

                           100

                              RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090.

                           110

                              (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

                           120

                              RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

                           130–160

                              BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.
                           Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.
                           Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

                           170

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
                           Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110.

                           180

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

                           190

                              RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

                           200–320

                              VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 261
                           Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.
                           Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4.

                           330

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.
                           Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

                           340

                              REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

                           Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100 ga).
                           Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria nö. paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.
                           Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

                           350

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).
                           Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.
                           Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid” all.
                           Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.
                           Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265.

                           360

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

                           Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

                           370

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod.

                           380

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

                           Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

                           390

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

                           Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.
                           Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

                           400

                              RISKIGA KAALUTUD VARA

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

                           410

                              MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

                           420

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, milleks on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

                           430

                              LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.
                           Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

                           440–450

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul).

                           460

                              MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

                           Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

                           106.

                           Vorm CR SEC IRB on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste riskikaalu rühmade lõikes.

                           107.

                           Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

                                       Rida

                                       010

                                          KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

                                       020

                                          MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                                       Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

                                       030

                                          VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

                                       040–090

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.
                                       Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

                                       100–150

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
                                       Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
                                       Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
                                       Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.
                                       Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

                                       160

                                          ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

                                       Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

                                       170

                                          INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
                                       Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                                       180–230

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

                                       240–290

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       300

                                          SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

                                       Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                                       310–360

                                          BILANSILISED KIRJED

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       370–420

                                          BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                                       Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

                                       430–540

                                          AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

                                       Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
                                       Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170–320 ja 400–410.

                     3.9.   C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)
               3.9.1.   Üldised märkused

                           108.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC ja MKR SA CTP) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid, nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded.

                           109.

                           Käesolevat vormi täidetakse järgmistel juhtudel.

                                       a.

                                       Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone.

                                       b.

                                       Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni.

                                       c.

                                       Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160.

                                       d.

                                       Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).

                           110.

                           Käesoleva vormi esitavad konsolideerimisgrupid ja eraldiseisvad krediidiasutused ja investeerimisühingud (2), mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes.

                           111.

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 406 lõikele 1, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 010–040, 070–110, 160, 190, 290–400 ja 420–470.

                           112.

                           Algse laenuandjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid.

                     3.9.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           005

                              REA NUMBER

                           Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

                           010

                              SISEKOOD

                           Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

                           020

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)

                           Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus kaheksat tähemärki, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

                           030

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)
                           Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.
                           Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud. Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

                           040

                              VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       –

                                       T

                                       –

                                       traditsiooniline väärtpaberistamine;

                                       —

                                       –

                                       S

                                       –

                                       sünteetiline väärtpaberistamine.

                                 Traditsioonilise väärtpaberistamise ja sünteetilise väärtpaberistamise määratlused on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

                           050

                              RAAMATUPIDAMISKÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       –

                                       K

                                       –

                                       kui kajastatakse täielikult;

                                       —

                                       –

                                       P

                                       –

                                       kui arvatakse osaliselt välja;

                                       —

                                       –

                                       R

                                       –

                                       kui arvatakse täielikult välja;

                                       —

                                       –

                                       N

                                       –

                                       kui ei kohaldata.

                                 Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult tehingu raamatupidamiskäsitlust.
                           Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul märgivad väärtpaberistamise tehingu algatajad, et väärtpaberistatud riskipositsioonid on bilansist välja arvatud.
                           Investorid märgivad igal juhul tähise N (ei kohaldata).
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.
                           Lühend P (osaliselt välja arvatud) märgitakse juhul, kui väärtpaberistatud vara kajastatakse bilansis sel määral, mil aruandev üksus on sellega jätkuvalt seotud, vastavalt IAS 39 punktidele 30–35.

                           060

                              MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID?

                           Ainult väärtpaberistamise tehingu algatajad kajastavad järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       –

                                       N

                                       –

                                       omavahendite nõudeid ei kohaldata;

                                       —

                                       –

                                       B

                                       –

                                       kauplemisportfelliväline;

                                       —

                                       –

                                       T

                                       –

                                       kauplemisportfelli kuuluv;

                                       —

                                       –

                                       A

                                       –

                                       osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv.

                                 Kapitalinõuete määruse artiklid 109, 243 ja 244
                           Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult väärtpaberistamise tehingu algataja poolset väärtpaberistamise skeemi maksevõimekäsitlust. Selles märgitakse, kas omavahendite nõudeid arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele või väärtpaberistamise positsioonidele (kauplemisportfelliväline/kauplemisportfelli kuuluv).
                           Kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (ei ole riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SA, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab standardmeetodit, või vormis CR IRB, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisereitingute meetodit.
                           Kui aga omavahendite nõuded põhinevad kauplemisportfellivälistel väärtpaberistamise positsioonidel (riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormides CR SEC SA või CR SEC IRB. Kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamise positsioonide puhul kajastatakse tururiski omavahendite nõuete arvutamist vormis MKR SA TDI (standarditud üldine positsioonirisk) ja vormides MKR SA SEC või MKR SA CTP (standarditud spetsiifiline positsioonirisk) või vormis MKR IM (sisemudelid).
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

                           070

                              VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 61–64 sätestatud „väärtpaberistamise” ja „edasiväärtpaberistamise” määratlustele kajastatakse alusvara liiki järgmiste lühenditega:

                                       —

                                       –

                                       S

                                       –

                                       väärtpaberistamine;

                                       —

                                       –

                                       R

                                       –

                                       edasiväärtpaberistamine.

                           080–100

                              SÄILITAMINE

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 404–410

                           080

                              KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

                           Iga algatatud väärtpaberistamise skeemi puhul kajastatakse asjakohast neto majandusliku huvi säilitamise liiki vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 405.

                                       A

                                       —

                                       vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest”;

                                       V

                                       —

                                       vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega.

                                       B

                                       —

                                       uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”;

                                       C

                                       —

                                       bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100”;

                                       D

                                       —

                                       esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”;

                                       E

                                       —

                                       vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3.

                                       N

                                       —

                                       ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404.

                                       U

                                       —

                                       nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral.

                           090

                              SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

                           Väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja säilitab vähemalt 5 % olulise neto majandusliku huvi (väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga).
                           Olenemata kapitalinõuete määruse artikli 405 lõikest 1, võib väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmist tavapäraselt tõlgendada selle mõõtmisena riskipositsioonide esmasel väärtpaberistamisel ja mitte riskipositsioonide esmasel loomisel (nt mitte siis, kui alusvaraks olevad laenud esimest korda anti). Väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmine tähendab, et säilitamise määr 5 % peab olema täidetud sellise säilitamise taseme mõõtmise ajal (nt riskipositsioonide esmase väärtpaberistamise ajal). Säilitamise määra pidev taasmõõtmine ja korrigeerimine tehingu kehtivusajal ei ole ilmtingimata nõutud.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

                           100

                              SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

                           Kapitalinõuete määruse artikli 405 lõige 1
                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       Y

                                       —

                                       jah;

                                       N

                                       —

                                       ei.

                                 Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

                           110

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA/SPONSOR/ALGNE LAENUANDJA/INVESTOR)

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       –

                                       O

                                       –

                                       väärtpaberistamise tehingu algataja;

                                       —

                                       –

                                       S

                                       –

                                       sponsor;

                                       —

                                       –

                                       L

                                       –

                                       algne laenuandja;

                                       —

                                       –

                                       I

                                       –

                                       investor.

                                 Vt väärtpaberistamise tehingu algataja ja sponsori määratlused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 13 ja 14. Investorina käsitatakse krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 406 ja 407.

                           120–130

                              VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

                           Tulenevalt varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmide (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 9) erilaadist, mis on seotud asjaoluga, et need hõlmavad mitut individuaalset väärtpaberistamise positsiooni, ei kajastata kõnealuseid programme veergudes 120 ja 130.

                           120

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (kk/aaaa)

                           Väärtpaberistamise tehingu algatamise kuud ja aastat (st nõuete kogumi koostamise lõppkuupäev) kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: kk/aaaa.
                           Aruandekuupäevade vahel ühegi väärtpaberistamise skeemi algatamise kuupäev ei muutu. Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul on algatamise kuupäevaks väärtpaberite esmase emiteerimise kuupäev.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           130

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

                           Selles veerus esitatakse väärtpaberistatud portfelli kogusumma (vastavalt esmastele riskipositsioonidele enne ümberhindlustegurite kohaldamist) väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga.
                           Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul kajastatakse seda summat väärtpaberite esmase emiteerimise algatamise kuupäeva seisuga. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Kohustuste väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandva üksuse emiteeritud summat.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           140–220

                              VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

                           Veergudes 140–220 esitab aruandev üksus teabe väärtpaberistatud portfelli tunnuste kohta.

                           140

                              KOGUSUMMA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väärtpaberistatud portfelli väärtust aruandekuupäeva seisuga, st väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummat. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul (st väärtpaberistatud varade portfelli ei saa pärast väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva laiendada) summat järk-järgult vähendatakse.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           150

                              KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

                           Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu osa (protsendina kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud portfellis aruandekuupäeva seisuga. Selles veerus kajastatav näitaja on vaikimisi 100 %, välja arvatud mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul. Sel juhul kajastab aruandev üksus oma praegust osa väärtpaberistatud portfellis (samaväärne veeruga 140 suhtelisest seisukohast).
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

                           160

                              LIIK

                           Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud portfelli varade (numbrikoodid 1–8) või kohustuste (numbrikoodid 9 ja 10) liigi kohta. Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab ühte järgmistest numbrikoodidest:

                                       1

                                       —

                                       elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       2

                                       —

                                       ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       3

                                       —

                                       krediitkaardinõuded;

                                       4

                                       —

                                       liising;

                                       5

                                       —

                                       äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

                                       6

                                       —

                                       tarbimislaenud;

                                       7

                                       —

                                       nõuded klientide vastu;

                                       8

                                       —

                                       muud varad;

                                       9

                                       —

                                       pandikirjad;

                                       10

                                       —

                                       muud kohustused.

                                 Kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kogum koosneb eespool osutatud eri liiki varadest või kohustustest, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisemat liiki. Edasiväärtpaberistamiste puhul võtab krediidiasutus või investeerimisühing aluseks esmase alusvarakogumi. Liik numbrikoodiga 10 (muud kohustused) hõlmab riigivõlakirju ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju.
                           Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul ei saa liiki aruandekuupäevade vahel muuta.

                           170

                              KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

                           Selles veerus kogutakse teavet meetodi kohta, mida krediidiasutus või investeerimisühing väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes aruandekuupäeval kohaldaks.
                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       —

                                       –

                                       S

                                       –

                                       standardmeetod;

                                       —

                                       –

                                       I

                                       –

                                       sisereitingute meetod;

                                       —

                                       –

                                       M

                                       –

                                       standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod.

                                 Kui standardmeetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC SA.
                           Kui sisereitingute meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC IRB.
                           Kui standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhineva kombineeritud meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist nii vormis CR SEC SA kui ka vormis CR SEC IRB.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sellest hoolimata ei kohaldata seda veergu kohustuste väärtpaberistamiste suhtes. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           180

                              RISKIPOSITSIOONIDE ARV

                           Kapitalinõuete määruse artikli 261 lõige 1
                           Selle veeru täitmine on kohustuslik ainult nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kasutavad väärtpaberistamise positsioonide puhul sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Krediidiasutus või investeerimisühing esitab riskipositsioonide tegeliku arvu.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Selles veerus ei kajastata andmeid investorid.

                           190

                              RIIK

                           Kajastatakse tehingu esmase alusvara päritoluriigi (st algsete väärtpaberistatud nõuete vahetu võlgniku riik) riigikoodi (ISO 3166-1 alpha-2) (aluspositsioonide arvessevõtmine). Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri riike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisema riigi. Kui ühegi riigi puhul ei ole ületatud künnis 20 % varadest/kohustustest, märgitakse lühend OT (muu).

                           200

                              NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

                           Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära kajastavad ainult need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad regulatiivset meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 262 lõikele 1.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Samuti ei kajastata selles veerus andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           210

                              (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

                           Vt vormi CR SEC SA veerg 060 ja vormi CR SEC IRB veerg 390.
                           Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes kohaldatud väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste kohta. Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta.
                           Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.
                           Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           220

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%)

                           Selles veerus kogutakse teavet selle kohta, millised oleksid väärtpaberistatud portfelli omavahendite nõuded, kui väärpaberistamist ei oleks toimunud, millele on liidetud kõnealuste riskidega seotud oodatav kahju (kirb), ja seda kajastatakse protsendina (kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud riskipositsioonide kogusummast väärtpaberistamise tehingu kuupäeva seisuga. kirb on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 4.
                           Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.
                           Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

                           230–300

                              VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

                           Selles kuues veerus kogutakse teavet väärtpaberistamise struktuuri kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele, väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) ja lõpptähtajale.
                           Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriate puhul ainult aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavat või temale omistatavat summat.

                           230–250

                              BILANSILISED KIRJED

                           Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiliste kirjete kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

                           230

                              KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik väärtpaberistamise seeriad, mis ei kvalifitseeru mezzanine-seeriatena või esimese järjekoha kahju seeriatena.

                           240

                              MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Vt kapitalinõuete määruse artikli 242 lõige 3 (traditsioonilised väärtpaberistamised) ja artikli 244 lõige 3 (sünteetilised väärtpaberistamised).

                           250

                              ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

                           Esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 15.

                           260–280

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.
                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

                           290

                              VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

                           Kogu väärtpaberistamise tõenäoline lõpetamise kuupäev, võttes arvesse väärtpaberistamise lepingutingimusi ja praegu prognoositavaid finantstingimusi. Üldiselt on see varasem kuupäev järgmistest kuupäevadest:

                                       i)

                                       varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist;

                                       ii)

                                       varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine.

                                 Varaseima prognoositava lõpetamise kuupäeva kuu ja aasta kajastatakse järgmises vormingus: kk/aaaa.

                           300

                              LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

                           Kuupäev, mil kõik väärtpaberistamise põhisummad ja intressid peavad olema lepingukohaselt tagasi makstud (põhineb tehingu dokumentatsioonil).
                           Lepingukohase lõpptähtaja kuu ja aasta kajastatakse järgmises vormingus: kk/aaaa.

                           310–400

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

                           Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele ning väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga.

                           310–330

                              BILANSILISED KIRJED

                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

                           340–360

                              BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiväliste kirjete puhul.

                           370–400

                              MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

                           Nendes veergudes kogutakse täiendavat teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 340–360) kogusumma kohta.

                           370

                              OTSESED FINANTSGARANTIID

                           Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:

                                       —

                                          finantsgarantiid;

                                       —

                                          finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid.

                           380

                              INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD/VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

                           Kõnealused tuletisinstrumendid on loetletud kapitalinõuete määruse II lisas.

                           390

                              AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD

                           Selleks et kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 3 määratletud likviidsuse tagamise tehinguid saaks aktsepteerida, peavad need vastama kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 sätestatud kuuele tingimusele (olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab standardmeetodit või sisereitingute meetodit).

                           400

                              MUUD (SEALHULGAS MITTEAKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD)

                           Selles veerus kajastatakse ülejäänud bilansiväliseid kirjeid, nt mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud (st likviidsuse tagamise tehingud, mis ei vasta kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 loetletud tingimustele).

                           410

                              ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE: KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT

                           Kapitalinõuete määruse artikli 242 punktiga 12 ja artikli 256 lõikega 5 (standardmeetod) ning artikli 265 lõikega 1 (sisereitingute meetod) on ette nähtud ümberhindlustegurid, mida kohaldatakse investoritele kuuluva osaluse suhtes (et arvutada riskiga kaalutud vara).
                           Selles veerus kajastatakse andmeid ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate väärtpaberistamise skeemide kohta (nt uuenevate nõuete väärtpaberistamised).
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikele 6 määratakse kohaldatav ümberhindlustegur kindlaks tegeliku kolme kuu keskmise ületulu taseme alusel.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata. Kõnealune teave on seotud vormi CR SEC SA reaga 100 ja vormi CR SEC IRB reaga 160.

                           420

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

                           Kõnealune teave on tihedalt seotud vormi CR SEC SA veeruga 200 ja vormi CR SEC IRB veeruga 180.
                           Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

                           430

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta enne väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

                           440

                              RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta pärast väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.
                           Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

                           450–510

                              VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

                           450

                              KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

                           Kajastatakse järgmisi lühendeid:

                                       C

                                       —

                                       korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell;

                                       N

                                       —

                                       mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell.

                           460–470

                              NETOPOSITSIOONID – PIKK/LÜHIKE

                           Vt vastavalt vormide MKR SA SEC või MKR SA CTP veerud 050ja 060.

                           480

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD) – SPETSIIFILINE RISK

                           Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 610 või vormi MKR SA CTP veerg 450.

                     4.   OPERATSIOONIRISKI VORMID
               4.1.   C 16.00 – OPERATSIOONIRISK
               4.1.1.   Üldised märkused

                           113.

                           Käesolevas vormis esitatakse teave, mis käsitleb kapitalinõuete määruse artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil.

                           114.

                           Baasmeetodit, standardmeetodit ja/või alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud auditeeritud andmeid, mis peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse” põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised.

                           115.

                           Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kohandaks oma arvutust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad.

                           116.

                           Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele.

                           117.

                           Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul.

                           118.

                           Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid.

                     4.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–030

                              ASJAOMANE NÄITAJA

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.
                           Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja” elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.
                           Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).
                           Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose.

                           040–060

                              LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

                           Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus” ja „äripangandus” puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).
                           Äriliini „äripangandus” puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärpabereid.

                           070

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070.

                           071

                              KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           080

                              MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju.

                           090–120

                              VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

                           090

                              OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

                           Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist.

                           100

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

                           Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a).

                           110

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

                           Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet”, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega.

                           120

                              (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

                           Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju.

                           Rida

                           010

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

                           Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316).

                           020

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

                           Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319).

                           030–100

                              KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

                           Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid.

                           110–120

                              KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

                           Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” kohta ridades 110 ja 120.
                           Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit.

                           130

                              PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

                           Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).
                           Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

                     4.2.   C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJU KOGUSUMMA ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS)
               4.2.1.   Üldised märkused

                           119.

                           Käesolevas vormis esitatakse kokkuvõtlikult teave krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise aasta kahju kogusummade kohta juhtumiliikide ja äriliinide lõikes, võttes aluseks kahju esmase arvestuspäeva.

                           120.

                           Teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahju kogusummad kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülene” ja kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes, kusjuures ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel.

                           121.

                           Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära.

                           122.

                           Ridades esitatakse äriliinid ja iga äriliini puhul teave juhtumite arvu, kahju kogusumma, suurima ühekordse kahju ja viie suurima kahju kogusumma kohta (olenemata kahjude arvust).

                           123.

                           Käesolevas vormis kajastavad andmeid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad omavahendite nõuete arvutamiseks täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit või standardmeetodit/alternatiivset standardmeetodit.

                           124.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti ii, võivad vormi OPR Details veerus 080 kõigi juhtumiliikide summa puhul kajastada ainult järgmist teavet:

                                       a)

                                       juhtumite arv (rida 910);

                                       b)

                                       kahju kogusumma (rida 920);

                                       c)

                                       suurim ühekordne kahju (rida 930); ning

                                       d)

                                       viie suurima kahju kogusumma (rida 940).

                     4.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–070

                              JUHTUMILIIGID

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.
                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, veerus 080.

                           080

                              JUHTUMILIIGID KOKKU

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarvu ja kahju kogusummat, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu ja kahju kogusummad. Veerus 080 kajastatav „suurim ühekordne kahju” võrdub veergudes 010–070 kajastatud „suurimate ühekordsete kahjusummade” suurima näitajaga. Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat.

                           090–100

                              MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090. Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100).

                           Rida

                           010–840

                              ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

                           Kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud iga äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene”, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv, kahju kogusumma, suurim ühekordne kahju ja viie suurima kahju kogusumma. Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse kahju kogusumma kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.

                           910–940

                              ÄRILIINID KOKKU

                           Iga juhtumiliigi (veerud 010–080) puhul kajastatakse äriliinide kohta kokku järgmist kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktide b, c ja e kohast teavet.

                                       —

                                       Juhtumite arv (rida 910): miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina.

                                       —

                                       Kahju kogusumma (rida 920): liidetakse kokku kõigi äriliinide kahju kogusummad.

                                       —

                                       Suurim ühekordne kahju (rida 930): miinimummäära ületav suurim kahju iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.

                                       —

                                       Viie suurima kahju kogusumma (rida 940): kajastatakse viie suurima kahju kogusummat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.

                           910–940/080

                              ÄRILIINID KOKKU – JUHTUMILIIGID KOKKU

                                       —

                                       Juhtumite arv: võrdub rea 910 juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina. See arv ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.

                                       —

                                       Kahju kogusumma: võrdub nii rea 920 juhtumiliikide kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega kui ka veeru 080 äriliinide kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.

                                       —

                                       Suurim ühekordne kahju: nagu eespool märgitud, võib mitut eri äriliini mõjutava juhtumi korral asjaomase juhtumiliigi puhul rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa olla suurem kui iga äriliini puhul real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa. Seega võrdub selles lahtris kajastatav summa rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatava suurima summaga, mis ei pruugi tingimata võrduda äriliinide puhul veerus 080 kajastatud suurima ühekordse kahjuga.

                                       —

                                       Viie suurima kahju kogusumma: kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi tingimata võrduda real „äriliinid kokku” kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega ega veerus 080 kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega.

                     5.   TURURISKI VORMID

                           125.

                           Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiapositsiooni riski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormis MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt.

                           126.

                           Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – see on asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 326–333.

                     5.1.   C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)
               5.1.1.   Üldised märkused

                           127.

                           Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1). Ridades kajastatakse erinevaid riske ja kapitalinõuete määruse kohaseid meetodeid. Vormides MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormis „Kokku”. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {325;060} (väärtpaberistamised) ja {330;060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell).

                           128.

                           Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta.

                     5.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           Rida

                           010–350

                              KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                           Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist.

                           011

                              ÜLDRISK.

                           012

                           Tuletisinstrumendid
                           Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331.

                           013

                           Muud varad ja kohustused
                           Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

                           020–200

                              LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes.

                           210–240

                              ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3.

                           250

                              SPETSIIFILINE RISK

                           Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.
                           Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset.

                           251–321

                              Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

                           Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.
                           Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine”). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.
                           Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:
                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.
                           Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347.

                           325

                              Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

                           Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil.

                           330

                              Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

                           Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil.

                           340

                              ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 348–350. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis sätestatud meetodite kohaselt. Vajaduse korral võetakse arvesse omavahendite nõuete suhtes kohaldatavate ülempiiride mõju.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

                           350–390

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.2.   C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)
               5.2.1.   Üldised märkused

                           129.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohase kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta.

                           130.

                           Vormis MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

                           131.

                           Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

                     5.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 258

                           050–060

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           070–520

                              NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul.

                           230–240 ja 460–470

                              1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           250–260 ja 480–490

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262
                           Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal.

                           270 ja 500

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
                           Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

                           280–290/510–520

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.
                           Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga.

                           530–540

                              HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2

                           550–570

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

                           580–600

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           610

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                           Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600).

                           Rida

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

                           040, 070 ja 100

                              VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62

                           020, 050, 080 ja 110

                              EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63

                           030–050

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13

                           060–080

                              INVESTOR

                           Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                           090–110

                              SPONSOR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                           120–210

                              KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause
                           Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik”) kasutatud klassifikatsiooni:

                                       —

                                       1 – elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       —

                                       2 – ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

                                       —

                                       3 – krediitkaardinõuded;

                                       —

                                       4 – liising;

                                       —

                                       5 – äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

                                       —

                                       6 – tarbimislaenud;

                                       —

                                       7 – nõuded klientide vastu;

                                       —

                                       8 – muud varad;

                                       —

                                       9 – pandikirjad;

                                       —

                                       10 – muud kohustused.

                                 Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri varaliike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing iga väärtpaberistamise puhul kõige olulisema varaliigi.

                     5.3.   C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)
               5.3.1.   Üldised märkused

                           132.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

                           133.

                           Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

                           134.

                           Selles vormis kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Seega kajastatakse väärtpaberistamise positsioone alati ridades 030, 060 või 090 (sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid” ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikes 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). Seepärast määratakse need alamrubriiki „väärtpaberistamine” või „n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrument”.

                           135.

                           Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

                     5.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           030–040

                              (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 258

                           050–060

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

                           070–400

                              NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           160 ja 330

                              MUUD

                           Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.
                           Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu.

                           170–180 ja 360–370

                              1 250 %

                           Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

                           190–200 ja 340–350

                              REGULATIIVNE MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

                           210/380

                              ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

                           Standardmeetod: Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5 Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
                           Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

                           220–230 ja 390–400

                              SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4

                           410–420

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           430–440

                              KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

                           450

                              OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

                           Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes.

                           Rida

                           010

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

                           020–040

                              VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13

                           050–070

                              INVESTOR

                           Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

                           080–100

                              SPONSOR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

                           030, 060 ja 090

                              VÄÄRTPABERISTAMISED

                           Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
                           Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid”.

                           110

                              N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

                           Sellel real ei kajastata selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega.
                           N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes.

                           040, 070, 100 ja 120

                              MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

                           Kajastatakse järgmisi positsioone:

                                       —

                                       väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid;

                                       —

                                       korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346;

                                       —

                                       muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele.

                     5.4.   C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)
               5.4.1.   Üldised märkused

                           136.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta.

                           137.

                           Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Austria, Belgia, Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Egiptus, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Island, Iirimaa, Itaalia, Läti, Leedu, Liechtenstein, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile.

                     5.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause).

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           Rida

                           010–130

                              KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                           Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

                           020–040

                              ÜLDRISK

                           Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.
                           Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.
                           Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus.

                           021

                              Tuletisinstrumendid

                           Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332.

                           022

                              Muud varad ja kohustused

                           Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

                           030

                              Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

                           Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050.

                           040

                              Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

                           Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3.

                           050

                              SPETSIIFILINE RISK

                           Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4.

                           080

                              ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

                           Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla kuuluvana. Aruandluse eesmärgid kajastatakse neid positsioone vormis MKR SA EQU.
                           Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis (sisemudelite kasutamine omavahendite nõuete arvutamiseks) sätestatud meetodite kohaselt.
                           Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.
                           Kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 350 kohaseid erimeetodeid, järgitakse kõnealuste positsioonide kajastamisel alusvaraks olevaid investeeringuid. Seepärast kajastatakse kõnealuseid positsioone vormide MKR SA TDI või MKR SA EQU vastavates ridades.

                           090–130

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.5.   C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)
               5.5.1.   Üldised märkused

                           138.

                           Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe standardmeetodi kohase iga valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul. Käesoleva vormi ridades 100–470 esitatakse andmed isegi juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 351.

                           139.

                           Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

                     5.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           020–030

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud.

                           040–050

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353
                           Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid.

                           060–080

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354

                           060–070

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.
                           Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.
                           Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.
                           Tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad.

                           080

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

                           Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid.

                              RISKI OMAVAHENDITE NÕUE (%)

                           Nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklites 351 ja 354; riski omavahendite nõuded protsentides.

                           090

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile.

                           100

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           Rida

                           010

                              MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

                           Muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse).

                           020

                              TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded.

                           030

                              KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

                           Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.
                           Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena.
                           Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:

                                       1.

                                       kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile);

                                       2.

                                       kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast).

                                 Omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid kajastatakse.

                           040

                              KULD

                           Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

                           050–090

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõiked 5 ja 6
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                           100–120

                              Kogupositsioonide (sealhulgas aruandlusvaluuta) jaotus riskipositsiooni liikide lõikes

                           Kogupositsioonid jaotatakse tuletisinstrumentide, muude varade ja kohustuste ning bilansiväliste kirjete lõikes.

                           100

                              Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

                           Sellel real kajastatakse positsioone, mida ei ole arvesse võetud ridades 110 või 120.

                           110

                              Bilansivälised kirjed

                           Kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, välja arvatud need, mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena.

                           120

                              Tuletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikli 352 kohaselt hinnatavad positsioonid.

                           130–470

                              MEMOKIRJED: VALUUTAPOSITSIOONID

                           Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

                     5.6.   C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)
               5.6.1.   Üldised märkused

                           140.

                           Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

                     5.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010–020

                              KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1).

                           030–040

                              NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

                           Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3.

                           050

                              POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

                           Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

                           060

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile.

                           070

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           Rida

                           010

                              KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

                           Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile.

                           020–060

                              POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

                           Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma.

                           070

                              LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit.

                           080

                              LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit.

                           090

                              LIHTSUSTATUD MEETOD

                           Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit.

                           100–140

                              TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4
                           Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

                     5.7.   C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)
               5.7.1.   Üldised märkused

                           141.

                           Käesolevas vormis esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ja muu omavahendite arvutamiseks vajalik teave.

                           142.

                           Üldiselt sõltub kajastamine krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatava mudeli struktuurist, st kas üldriski ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või koos. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, kaubarisk ja valuutarisk). Krediidiasutus või investeerimisühing võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav.

                     5.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           030–040

                              VaR riskiväärtus

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul.

                           030

                              Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

                                       —

                                       Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

                           040

                              VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

                           050–060

                              Stressiolukorra VaR riskiväärtus

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele.

                           050

                              Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

                           060

                              Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

                           070–080

                              TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

                           See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           070

                              12 nädala keskmine väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           080

                              Viimane väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

                           090–110

                              KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

                           090

                              ALAMPIIR

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c
                           8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel.

                           100–110

                              12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b

                           110

                              VIIMANE VÄÄRTUS

                           Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a

                           120

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2.

                           130

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                           140

                              Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

                           Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

                           150–160

                              VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

                           Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

                           170–180

                              EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

                           Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

                           Rida

                           010

                              KOGUPOSITSIOON

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.
                           Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed.

                           020

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega.

                           030

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

                           040

                              KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

                           050

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID

                           Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega.

                           060

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

                           070

                              OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

                           080

                              VALUUTARISK

                           Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

                           090

                              KAUBARISK

                           Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

                           100

                              ÜLDRISKI KOGUSUMMA

                           Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

                           110

                              SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

                           Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

                     5.8.   C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)
               5.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

                           Veerg

                           010

                              Riskipositsiooni väärtus

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382
                           Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

                           020

                              millest: börsivälised tuletisinstrumendid

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1
                           Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

                           030

                              millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2
                           Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

                           040

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d
                           VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal.

                           050

                              VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

                           Vt juhised veerus 040.

                           060

                              KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

                           Vt juhised veerus 040.

                           070

                              VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

                           Vt juhised veerus 040.

                           080

                              OMAVAHENDITE NÕUDED

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.
                           Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded.

                           090

                              KOGURISKIPOSITSIOON

                           Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b
                           Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5 ga.

                              Memokirjed

                           100

                              Vastaspoolte arv

                           Kapitalinõuete määruse artikkel 382
                           Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.
                           Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks.

                           110

                              millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

                           Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat.

                           120

                              KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

                           Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised.

                           130

                              ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a
                           Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

                           140

                              INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

                           Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.
                           Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

                           Rida

                           010

                              Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

                           Ridade 020–040 summa.

                           020

                              Täiustatud meetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod.

                           030

                              Standardmeetodi kohaselt

                           Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod.

                           040

                              Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

                           Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385.

               III LISA

                  FINANTSTEABE ESITAMINE IFRSi KOHASELT

                              FINREP VORMID IFRSi PUHUL

                              VORMI NUMBER

                              VORMI KOOD

                              VORMI VÕI VORMIDE RÜHMA NIMI

                              1. OSA [KORD KVARTALIS]

                              Bilanss [finantsseisundi aruanne]

                           1.1

                           F 01.01

                           Bilanss: varad

                           1.2

                           F 01.02

                           Bilanss: kohustused

                           1.3

                           F 01.03

                           Bilanss: omakapital

                           2

                           F 02.00

                              Kasumiaruanne

                           3

                           F 03.00

                              Koondkasumiaruanne

                              Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa

                           4.1

                           F 04.01

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: kauplemiseks hoitavad finantsvarad

                           4.2

                           F 04.02

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           4.3

                           F 04.03

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: müügivalmis finantsvarad

                           4.4

                           F 04.04

                           Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa: laenud ja nõuded ning lõpptähtajani hoitavad investeeringud

                           4.5

                           F 04.05

                           Allutatud finantsvarad

                           5

                           F 05.00

                              Laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa

                           6

                           F 06.00

                              Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete jaotus NACE koodide alusel

                           7

                           F 07.00

                              Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust

                              Finantskohustuste jaotus

                           8.1

                           F 08.01

                           Finantskohustuste jaotus toodete ja vastaspoole sektorite kaupa

                           8.2

                           F 08.02

                           Allutatud finantskohustused

                              Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused

                           9.1

                           F 09.01

                           Bilansivälised riskipositsioonid: võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused

                           9.2

                           F 09.02

                           Siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees

                           10

                           F 10.00

                              Tuletisinstrumendid – Kauplemine

                              Tuletisinstrumendid – Riskimaandamise arvestus

                           11.1

                           F 11.01

                           Tuletisinstrumendid – Riskimaandamise arvestus: jaotus riski liigi ja riskimaanduse liigi alusel

                           12

                           F 12.00

                              Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes

                              Saadud tagatised ja garantiid

                           13.1

                           F 13.01

                           Laenude ja ettemaksete jaotus tagatiste ja garantiide kaupa

                           13.2

                           F 13.02

                           Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad]

                           13.3

                           F 13.03

                           Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara]

                           14

                           F 14.00

                              Õiglase väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid

                           15

                           F 15.00

                              Kajastamise lõpetamine ja ülekantud finantsvaradega seotud finantskohustused

                              Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

                           16.1

                           F 16.01

                           Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

                           16.2

                           F 16.02

                           Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           16.3

                           F 16.03

                           Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

                           16.4

                           F 16.04

                           Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

                           16.5

                           F 16.05

                           Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes

                           16.6

                           F 16.06

                           Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

                           16.7

                           F 16.07

                           Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

                              Raamatupidamisarvestuse kohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: Bilanss

                           17.1

                           F 17.01

                           Raamatupidamisarvestuse kohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: Varad

                           17.2

                           F 17.02

                           Raamatupidamisarvestuse kohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: Bilansivälised riskipositsioonid – võetud siduvad laenuandmiskohustused, antud finantsgarantiid ning muud võetud siduvad kohustused

                           17.3

                           F 17.03

                           Raamatupidamisarvestuse kohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine: Kohustused

                           18

                           F 18.00

                              Nõuetekohaselt teenindatavad nõuded ja viivisnõuded

                           19

                           F 19.00

                              Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded

                              2. OSA [KORD KVARTALIS VASTAVALT PIIRMÄÄRALE: KAS KORD KVARTALIS VÕI ARUANNET EI ESITATA]

                              Geograafiline jaotus

                           20.1

                           F 20.01

                           Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.2

                           F 20.02

                           Kohustuste geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.3

                           F 20.03

                           Kasumiaruande peamiste kirjete geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

                           20.4

                           F 20.04

                           Varade geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.5

                           F 20.05

                           Bilansiväliste riskipositsioonide geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.6

                           F 20.06

                           Kohustuste geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel

                           20.7

                           F 20.07

                           Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete geograafiline jaotus NACE koodide ja vastaspoole residentsuse alusel

                           21

                           F 21.00

                              Materiaalne ja immateriaalne vara: kasutusrendil olevad varad

                              Varahaldus, hoidmine ja muud teenuste osutamise funktsioonid

                           22.1

                           F 22.01

                           Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste lõikes

                           22.2

                           F 22.02

                           Osutatud teenustega seotud varad

                              3. OSA [KORD POOLAASTAS]

                              Bilansivälised tegevused: osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                           30.1

                           F 30.01

                           Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes

                           30.2

                           F 30.02

                           Konsolideerimata struktureeritud üksustes olevate osaluste jaotus tegevuste laadi kaupa

                              Seotud osapooled

                           31.1

                           F 31.01

                           Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad

                           31.2

                           F 31.02

                           Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega

                              4. OSA [KORD AASTAS]

                              Konsolideerimisgrupi struktuur

                           40.1

                           F 40.01

                           Konsolideerimisgrupi struktuur: „üksuste lõikes”

                           40.2

                           F 40.02

                           Konsolideerimisgrupi struktuur: „instrumentide lõikes”

                              Õiglane väärtus

                           41.1

                           F 41.01

                           Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid

                           41.2

                           F 41.02

                           Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine

                           41.3

                           F 41.03

                           Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

                           42

                           F 42.00

                              Materiaalne ja immateriaalne vara: bilansiline väärtus mõõtmismeetodi alusel

                           43
[cell cut: 4873557 characters, first 2000000 kept]