title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 307/2013, 2. aprill 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               3.4.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 91/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 307/2013,
   2. aprill 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. aprill 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  69,7

                  TN

                  99,6

                  TR

                  126,7

                  ZZ

                  98,7

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  TR

                  145,4

                  ZZ

                  169,8

                  0709 93 10

                  MA

                  46,3

                  TR

                  107,4

                  ZZ

                  76,9

                  0805 10 20

                  EG

                  54,1

                  IL

                  65,2

                  MA

                  57,6

                  TN

                  58,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  60,9

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0808 10 80

                  AR

                  108,9

                  BR

                  93,3

                  CL

                  131,0

                  CN

                  78,7

                  MK

                  27,7

                  US

                  180,6

                  ZA

                  111,6

                  ZZ

                  104,5

                  0808 30 90

                  AR

                  117,1

                  CL

                  145,2

                  TR

                  208,9

                  US

                  158,2

                  ZA

                  129,2

                  ZZ

                  151,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1246/2011, 29. november 2011 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ „Mantecados de Estepa” (KGT)]

text:
               2.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 319/32

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1246/2011,
   29. november 2011,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Mantecados de Estepa” (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Mantecados de Estepa” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. november 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 32, 1.2.2011, lk 22.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

         Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

      HISPAANIA
      Mantecados de Estepa (KGT)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/545, 7. aprill 2016, raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise raamkokkuleppeid käsitlevate menetluste ja kriteeriumide kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               8.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/545,
   7. aprill 2016,
   raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise raamkokkuleppeid käsitlevate menetluste ja kriteeriumide kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, (1) eriti selle artikli 42 lõiget 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Raamkokkulepete sõlmimisel peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad olemasolevat raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimet optimaalse tõhususega kasutama. Samal ajal võivad raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime taotlejad teenustesse investeerimiseks vajada suuremat õiguskindlust seoses olemasoleva läbilaskevõimega rohkem kui üheks liiklusgraafikuperioodiks.

               (2)

               Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad reserveerima läbilaskevõime iga-aastase liiklusgraafiku koostamise jaoks, et tagada ettevalmistatud rongiliinide toimimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (2) artikli 14 lõigetele 3 ja 5. Täiendavalt võidakse neilt nõuda reservläbilaskevõime tagamist ühekordsete taotluste jaoks vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 48 lõikele 2. Lisaks ei tohiks raamkokkulepetega välistada iga-aastase liiklusgraafiku koostamist vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 42. Seepärast peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad sellist reservläbilaskevõimet vähemalt planeerima ja võtma neid piiranguid arvesse, enne kui nad osa ülejäänud läbilaskevõimest raamkokkulepete alusel ära jaotavad.

               (3)

               Võimalike taotlejate jaoks on oluline tagada läbipaistvus seoses raamkokkuleppele vastava läbilaskevõimega ja raudteeliini ülejäänud eeldatava läbilaskevõimega. Selleks et vältida raamkokkulepetega seotud halduskoormust, peaksid võimalikud taotlejad saama esialgse ülevaate sellest, kuivõrd tõenäoline on see, et nende taotlus heaks kiidetakse. Seepärast peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad avaldama raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaanded oma raudteevõrgustiku teadaannetes. Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaandes tuleks vajaduse korral täpsustada, kas raamkokkulepped on sõlmitud kauba- või reisijateveoks või mõlemaks.

               (4)

               Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele ja taotlejatele peaks jääma teatav paindlikkus seoses raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime taotluste esitamise ajaga. Samas on olemasoleva läbilaskevõime optimaalse kasutamise tagamise kriteeriumid kõige tõhusamad siis, kui neid kohaldatakse samaaegselt võimalikult paljude taotluste suhtes. Seepärast peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, kes ei kohalda aastast ega mitmeaastast tähtaega, enne raamkokkuleppe sõlmimist konsulteerima taotlejatega, kes võivad olla raamkokkulepetest huvitatud.

               (5)

               Taotlejad peaksid teadma, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel on kohustus kasutada olemasolevat raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimet optimaalselt ja tõhusalt nii üksikutes võrgustikes kui ka ühiselt kogu ühtses Euroopa raudteepiirkonnas. See kohustus peaks kehtima kogu raamkokkuleppe kestuse ajal ja seda tuleks kohaldada ka raamkokkulepete alusel eraldatud rongiliinide suhtes. Seega, kui nad otsustavad sõlmida uue raamkokkuleppe, peaksid mõlemad kokkuleppeosalised olema arvesse võtnud käesolevas määruses sätestatud kriteeriume, et tagada raudteeinfrastruktuuri olemasoleva läbilaskevõime optimaalne kasutamine.

               (6)

               Raamkokkuleppes ei ole vaja täpsustada konkreetset rongiliini, vaid kehtestada ajavahemik, mis tagab piisava paindlikkuse kuni rongiliinide iga-aastase kavandamiseni. Samal ajal võib rongiliikluse jaoks olla vaja erinevat täpsust seoses sellega, millal see toimub, ning seda tuleks kajastada eri ajavahemikena.

               (7)

               Uute raudteeveoteenuste kasutuselevõtmiseks on vaja eelnevat tehnilist luba ja ohutusluba või veeremi hankimist või mõlemat, mis võib võtta aastaid. Investorid vajavad olemasoleva läbilaskevõime suhtes kindlustunnet, enne kui nad teevad otsuseid sellekohaste investeeringute kohta. Seega on põhjendatud teatav aeg, mis antakse taotlejatele raamkokkuleppe sõlmimise ja kokkuleppe kohaste teenuste osutamise alustamise vahel; selle aja jooksul võivad nad muu hulgas muretseda vajalikud load ja tunnistused ning hankida veeremi. Taotlejaid, kellel on ilmselgelt vaja enne tegevuse alustamist aega, ei tohiks karistada sellega, et nende raamkokkuleppe kestust lühendatakse.

               (8)

               Raamkokkulepete sõlmimise kriteeriumide kehtestamine peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel võimaldama olemasolevat raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimet turustada ja optimaalse tõhususega kasutada vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 26.

               (9)

               Raamkokkulepped peaksid võimaldama vastuolulisi taotlusi edukalt kooskõlastada ning seepärast peaksid need vastama teatavatele kriteeriumidele, kui see puudutab olemasoleva läbilaskevõime eraldamist teistele taotlejatele ning raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime muutmist ja loovutamist.

               (10)

               Kooskõlastamine ja konsulteerimine taotlejatega, kes on juba raamkokkuleppe osalised, võib tekitada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele ja taotlejatele koormust. See koormus võib olla raudteeliinidel ja päeva eri aegadel ebaproportsionaalne, kui raamkokkulepete alusel kasutatakse läbilaskevõimet olemasolevast maksimumvõimsusest märkimisväärselt vähem. Sellest tulenevalt tuleks sel juhul anda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele võimalus teha erandeid käesolevas määruses sätestatud menetlustest või kriteeriumidest. Kui aga leitakse, et sellise maksimumvõimsuse arvutamine või künniste rakendamine on keeruline või meelevaldne, võivad liikmesriigid olla huvitatud sellest, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ei kasuta kõnealust erandit. Viimati nimetatud juhul peaks reguleeriv organ kõik raamkokkulepped enne nende sõlmimist heaks kiitma, et vähendada halduskoormust.

               (11)

               Vastuolud võivad tekkida uute raamkokkulepete taotluste ja kehtivate raamkokkulepete vahel või raamkokkuleppe kohaselt taotletavate rongiliinide ja rongiliinide iga-aastasel kavandamisel väljaspool raamkokkulepet taotletavate rongiliinide vahel. Sel juhul peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad osalistevahelisi suhteid koordineerima ja kutsuma neid üles muutma oma nõudeid eesmärgiga neid ühitada. Ühitamine võib hõlmata ajavahemike jaotamise või marsruudi muutmist. Direktiivi 2012/34/EL artiklis 46 on sätestatud menetlus rongiliinide taotlustega seotud vastuolude lahendamiseks ja seda tuleks kasutada raamkokkulepete puhul näidisena.

               (12)

               Kui vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 47 lõigetele 3–6 sätestatud ja avaldatud prioriteetsuskriteeriumid liiklusgraafiku koostamisel on tähtsamad kui küsimus, kas iga-aastase liiklusgraafiku koostamise menetluse kohane taotlus on esitatud raamkokkuleppe alusel või mitte, ei peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olema kohustatud kohaldama raamkokkulepete jaoks kehtestatud kriteeriume, vaid pigem kohaldama iga-aastase liiklusgraafiku koostamise menetluse jaoks kehtestatud kriteeriume.

               (13)

               Oluline on muuta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime eraldamine võimalikult paindlikuks, ent see peaks olema tasakaalus taotleja mõistlike nõudmiste rahuldamisega. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid uue raamkokkuleppe sõlmimisel lähtuma objektiivsetest kriteeriumidest.

               (14)

               Taotlejad peaksid taotlema raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet üksnes nii palju, kui nad tegelikult vajavad. Kui raamkokkuleppele vastav läbilaskevõime jääb täielikult või osaliselt teatava aja jooksul kasutamata, tuleks raamkokkulepe läbi vaadata, et taotleja loovutaks kasutamata läbilaskevõime (põhimõte „kasuta või kaota”), kui ta ei suuda tõendada, et läbilaskevõime kasutamata jätmine tulenes temast sõltumatutest põhjustest.

               (15)

               Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid edendama omavahelist koostööd nii, et rohkem kui ühte raudteevõrgustikku läbiva rongiliiniga seotud raamkokkulepped oleksid sidusad ja tagaksid sellise kvaliteediga rongiliikluse, mida taotlejad võivad mõistlikult eeldada. Sellist sidusust on vaja alates raamkokkulepete sõlmimisest kuni rongiliinide eraldamiseni.

               (16)

               Mõistlikud leppetrahvid võiksid innustada taotlejaid esitama raamkokkulepete puhul realistlikke taotlusi ja teatama igasugusest raamkokkuleppe kohaselt vajaliku läbilaskevõime muutumisest niipea, kui taotleja sellest teada saab.

               (17)

               Raamkokkuleppe muutmise või lõpetamisega seotud leppetrahvid, milles osalised on kokku leppinud, ei tohiks olla diskrimineerivad. Leppetrahvid peaksid olema nii suured, et aitaksid saavutada kavandatud eesmärke, trahvid tuleks tegelikult maksta ja vajaduse korral tuleks need sisse nõuda. Stimuleeriva mõju säilitamiseks ja diskrimineerimise vältimiseks ei tohiks raamkokkuleppega lubada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal leppetrahvi kohaldamisest loobuda, kui taotleja sõlmib teise raamkokkuleppe.

               (18)

               Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik piiratud aja jooksul mitte kohaldada käesoleva määruse teatavaid sätteid selliste raamkokkulepete suhtes, mis on sõlmitud 15. märtsil 2003 või hiljem, st kuupäeval, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ (3) ülevõtmiseks siseriiklikusse õigusesse, või liikmesriikide puhul, kes ühinesid Euroopa Liiduga pärast seda kuupäeva, nende ühinemise kuupäeval. Kuna aga direktiivi 2001/14/EÜ artikli 17 lõikega 3 nähakse ette, et raamkokkuleppeid või nende tingimusi peaks olema võimalik muuta, et raudteeinfrastruktuuri paremini kasutada, tuleks käesoleva määruse neid sätteid kohaldada selliste raamkokkulepete nende muudatuste suhtes, mis on sisulised ja milles lepitakse kokku pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

               (19)

               Komisjon võib käesoleva määruse selle kohaldamise käigus või Euroopa raudteekaubaveo koridore käsitleva määruse (EL) nr 913/2010 kohaldamise käigus saadud kogemuste valguses läbi vaadata.

               (20)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2012/34/EL artikli 62 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse menetlus ja kriteeriumid, mida tuleb raamkokkuleppe sõlmimisel järgida.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse lisaks direktiivi 2012/34/EL artiklis 3 esitatud mõistetele järgmisi mõisteid:
   1)   „raamkokkuleppele vastav läbilaskevõime”– raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime, mida jaotatakse raamkokkuleppe alusel;
   2)   „raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaanne”– ülevaade raamkokkuleppele vastavast läbilaskevõimest konkreetse raudteevõrgustiku liinidel ning teave selliste liinide läbilaskevõime mahu ja laadi kohta; see võib raamkokkulepete võimalike taotlejate teavitamise huvides sisaldada graafilisi kujutisi;
   3)   „ajavahemik”– raamkokkuleppes täpsustatud ajavahemik, mille jooksul kavatsetakse liiklusgraafiku koostamise menetluse alusel üks või mitu rongiliini eraldada;
   4)   „kontrolliperiood”– raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt kindlaks määratud kuni kahe tunni pikkune ajavahemik raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime ja ülejäänud vaba läbilaskevõime võrdlemiseks, et teavitada raamkokkuleppe võimalikke taotlejaid eeldatavast jaotatud ja saada olevast läbilaskevõimest.
   Artikkel 3
   Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaanne
   1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostab raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaande, milles esitatakse iga liinilõigu kohta kontrolliperioodi ulatuses ja vajaduse korral teenuseliikide kaupa järgmine teave:

               a)

               raamkokkuleppe alusel juba jaotatud läbilaskevõime ja rongiliinide arv;

               b)

               eeldatav läbilaskevõime, mis on veel saada raamkokkulepete sõlmimiseks raudteeinfrastruktuuri puhul, mille kohta on juba raamkokkuleppeid sõlmitud;

               c)

               raamkokkulepete jaoks saada olev maksimaalne läbilaskevõime iga liinilõigu kohta, kui see on asjakohane.

         2.   Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaande puhul hoitakse ärisaladust.
   3.   Kooskõlas direktiivi 2012/34/EL artikli 42 lõikega 7 lisab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteevõrgustiku teadaandesse raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaande või esitab raudteevõrgustiku teadaandes lingi avalikule veebisaidile, kus kõnealune teadaanne või vähemalt iga sõlmitud raamkokkuleppe üldine laad kättesaadavaks tehakse. Direktiivi 2012/34/EL artikli 27 lõige 1, milles käsitletakse raudteevõrgustiku teadaandega seotud tasusid ja keeli, kehtib ka raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaande puhul.
   4.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ajakohastab raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaannet hiljemalt kolm kuud pärast raamkokkuleppe sõlmimist, selle sisulist muutmist või selle tühistamist. Ta teeb selle teabe kättesaadavaks, hoides ärisaladust.
   Artikkel 4
   Raudteevõrgustike teadaannete vastavusse viimine
   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad viivad oma võrgustikuteadaanded vastavusse käesoleva määruse nõuetega ja avaldavad raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaande esimese liiklusgraafiku muudatuse kuupäeval pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime jaotamine
   1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib kutsuda võimalikke taotlejaid üles esitama raamkokkulepete taotlusi aastase või mitmeaastase tähtaja jooksul. Asjakohase tähtaja möödudes töötleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja esitatud taotlusi viivitamata. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kutsub üles esitama raamkokkulepete taotlusi mitmeaastase tähtaja jooksul, avaldab ta iga-aastased tähtajad, hiljemalt millal ta töötleb pärast mitmeaastast tähtaega saadud taotlusi põhjendamatult viivitamata.
   2.   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei kehtesta aastast ega mitmeaastast tähtaega ja talle esitatakse taotlus sõlmida raamkokkulepe või seda muuta, astub ta mõistlikke samme, et teatada teistele võimalikele taotlejatele oma kavatsusest sõlmida raamkokkulepe ja anda neile vastamiseks aega üks kuni neli kuud. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib otsustada mitte teatada sellest võimalikele taotlejatele, kui talle esitatakse taotlus raamkokkuleppesse sellise pisimuudatuse tegemiseks, mis ei mõjuta teisi raamkokkuleppeid.
   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeb otsuse raamkokkulepete kohta viivitamata.
   3.   Kui sama läbilaskevõime kohta esitatakse raamkokkuleppe sõlmimiseks kaks või rohkem taotlust, vaatab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja need samaaegselt läbi ja teeb nende kohta otsuse.
   4.   Kui sõlmitav või oluliselt muudetav raamkokkulepe käsitleb kaubaveokoridoride raudteeliine ja kui juhatus on palunud ennast sellest teavitada, teavitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja asjaomas(t)e kaubaveokoridori(de) juhatust vastavalt määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 13. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja esitab selle teabe vähemalt üks kuu enne raamkokkuleppe sõlmimist või muutmist.
   5.   Olenemata raamkokkuleppe sõlmimise otsusest võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsustada mittediskrimineerival viisil ja vajaduse korral reguleeriva organi eelneval heakskiidul mitte pakkuda raamkokkuleppeid raudteeliinidel, mis on vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 47 lõikele 1 tunnistatud ülekoormatuks. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja märgib raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime teadaandes raudteeliinid, mille kohta ta ei paku raamkokkuleppeid, enne kui ta kutsub taotlejaid üles esitama raamkokkulepete taotlusi teiste liinide kohta vastavalt lõikele 1. Reguleeriva organi heakskiit kehtib vajaduse korral kuni kaks aastat ja see ei pikene automaatselt.
   6.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja põhjendab oma otsust raamkokkulepe tagasi lükata, sõlmida või seda muuta. Põhjendused tuleb esitada kirjalikult taotlejale, kes kokkuleppe sõlmimist või muutmist taotles.
   Artikkel 6
   Raamkokkulepete sõlmimine
   1.   Enne uue raamkokkuleppe sõlmimist või kehtiva raamkokkuleppe pikendamist või sellele vastava läbilaskevõime olulist suurendamist võtab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja muu hulgas arvesse järgmist:

               a)

               raudteeinfrastruktuuri olemasoleva läbilaskevõime optimaalse kasutuse, sealhulgas teiste võrgustike kasutuse tagamine, võttes arvesse läbilaskevõime kavandatud piiranguid;

               b)

               taotleja õigustatud ärivajadused, kui ta on tõendanud, et tal on tegelik kavatsus ja suutlikkus kasutada raamkokkuleppes taotletud läbilaskevõimet;

               c)

               reisijate, kaubaveosektori ja investorite, sealhulgas liikmesriigi üksuste ning muude avalike ja erasektori üksuste vajadused;

               d)

               infrastruktuurile mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamine ning seonduvate rajatiste ja nendes rajatistes osutatavate teenuste kättesaadavusega arvestamine, kuivõrd selline teave on tehtud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale kättesaadavaks;

               e)

               raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja rahastamine ja võrgustiku edasine arendamine;

               f)

               infrastruktuuri ja võimaluse korral seonduvate rajatiste tõhusam käitamine, sealhulgas planeeritud hooldus, parendamine ja uuendamine;

               g)

               rahvusvaheliste kaubaveokoridoride läbilaskevõime nõuded vastavalt määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 14;

               h)

               võrgustiku proportsionaalse, sihipärase, läbipaistva, õiglase ja piisavalt rahastatud majandamise tagamine;

               i)

               raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime kasutamisega seotud varasemad probleemid (kui on) ja põhjused, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 11 lõigetes 2 ja 3;

               j)

               liiklusgraafiku koostamise menetluse käigus rongiliinide jaotamise suhtes kohaldatavad direktiivi 2012/34/EL artikli 47 kohased prioriteetsuskriteeriumid ja ülekoormatud raudteeinfrastruktuuri käsitlevad teated;

               k)

               vajaduse korral vajadus tagada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatava avaliku transporditeenuse pikaajaline finantstulemuslikkus.

         Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja avaldab oma raudteevõrgustiku teadaandes lisaks punktides a–k loetletule ka muu teabe, mida ta kavatseb arvesse võtta.
   2.   Raamkokkulepe hõlmab järgmist:

               a)

               sätted, mille alusel võib taotleda raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime muutmist käesoleva määruse artiklites 8–11 ja 13 sätestatud asjaoludel;

               b)

               sätted, mille alusel võib taotleda raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime muutmist raudteeinfrastruktuuri püsivate muudatuste korral, kui need on vajalikud selleks, et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutus;

               c)

               sätted, mille alusel võib raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime vabatahtlikult loovutada või üle anda.

         See ei sisalda sätteid, mis võivad takistada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal läbilaskevõime olemasolu korral anda oma võrgustiku ühele või mitmele raudteeliinile juurdepääsu õigusi ka mõnele teisele taotlejale.
   3.   Taotlejad võivad taotleda raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime kasutamise alustamist mis tahes ajal, kuid hiljemalt viis aastat pärast taotluse kuupäeva. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ei lükka tagasi taotlusi, kui teenuse pakkumise eel vajatavat aega põhjendatakse ühega järgmistest:

               a)

               raamkokkulepe on uue teenuse jaoks vajaliku veeremi rahastamise eeltingimus;

               b)

               punktis a osutatud veeremi kasutuselevõtu loa menetlus on vaja lõpule viia;

               c)

               viis, kuidas kauba lähetamise punktide või laadimisterminalide käitamise algus või raudteeinfrastruktuuri ühenduselemendi avamine on kavandatud;

               d)

               infrastruktuuri, kus suurenenud läbilaskevõimet ei ole veel saada, on vaja teha investeeringuid;

               e)

               avaliku teenindamise lepingu säte.

         Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või taotleja võib esitada reguleerivale organile taotluse kiita heaks pikem ajavahemik, kui on sätestatud esimese lõigu esimeses lauses. Reguleeriv asutus võib anda heakskiidu muudel põhjustel, kui on sätestatud esimese lõigu punktides a–e. Raamkokkuleppe alusel jaotatud läbilaskevõime, mida ei kasutata seoses teenuse pakkumise eel vajatava ajaga, jääb kasutamiseks teistele taotlejatele.
   4.   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja saab taotluse kätte pärast artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaega, ei lükata raamkokkuleppe taotlust tagasi, vaid seda töödeldakse järgmise menetluse alusel mittediskrimineerivalt vastavalt artiklile 5. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kutsub võimalikke taotlejaid üles esitama raamkokkuleppe taotlusi mitmeaastase tähtaja jooksul ja kui need taotlused esitatakse talle pärast kõnealust tähtaega, töötleb ta neid kas aastase tähtaja alusel vastavalt artikli 5 lõikele 1 või vastavalt artikli 5 lõikele 2.
   Käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavate raamkokkuleppe taotluste puhul ei võeta kokkuleppe kestuse kindlaksmääramisel arvesse taotluse kättesaamise kuupäeva. See ei kehti taotlejate puhul, kellele on juba eraldatud raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet või rongiliine asjaomasel raudteeliinil.
   Artikkel 7
   Ajavahemiku kokkuleppimine
   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja lepib taotlejaga ajavahemikus kokku igal üksikjuhul eraldi ning ajavahemik tuleb viia kontrolliperioodiga võimalikult täpselt vastavusse, et lihtsustada asjakohase raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime määramist. Ajavahemik kajastab rongiliikluse vajadusi.
   Ajavahemik koosneb kuni 24 tunnist. Erandjuhtudel, taotleja taotluse korral ja reguleeriva organi eelneval heakskiidul võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kokku leppida ajavahemikus, mis on pikem kui 24 tundi.
   Kui ajavahemik on pikem kui kaks tundi, määrab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime kahetunnisele kontrolliperioodile võimalikult lähedale.
   Ühe raamkokkuleppe või eri raamkokkulepete kohased ajavahemikud võivad kattuda. Rammkokkuleppe osalised võivad kokku leppida teenuse osutamise sageduses.
   Artikkel 8
   Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime ülemmäärad
   1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja jagab iga 24-tunnise ajavahemiku kuni kahe tunni pikkusteks kontrolliperioodideks. Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime eraldamisel määrab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kindlaks kontrolliperioodide ajavahemikud.
   2.   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja eraldab raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime, mis moodustab kuni 70 % maksimaalsest läbilaskevõimest raudteeliinil mis tahes konkreetsel kontrolliperioodil, võib ta otsustada kõnealuste kontrolliperioodide puhul mitte kohaldada artikli 9 lõikeid 3–6, artiklit 10 ja artikli 11 lõiget 1. Maksimaalse läbilaskevõime arvutamisel võetakse aluseks olemasolevad ja kavandatud rongidevahelised keskmised intervallid ning raudteeliini kasutavate rongide hinnanguline arv. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja avaldab oma raudteevõrgustiku teadaandes meetodid, mille abil ta arvutab käesoleva lõike kohaldamisel välja maksimaalse läbilaskevõime.
   3.   Kui reguleeriv organ peab raamkokkuleppe eelnevalt heaks kiitma vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 42 lõike 1 teisele lõigule, võib liikmesriik otsustada, et ei kohalda käesoleva artikli lõiget 2, artikli 9 lõikeid 3–6 ja artiklit 10 osaliselt või täielikult.
   Artikkel 9
   Raamkokkulepetega seotud vastuoluliste taotluste kooskõlastamine mis tahes ajal pärast järgmise liiklusgraafikuperioodi lõppu
   1.   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja leiab, et kehtivad raamkokkulepped ja uute või muudetud raamkokkulepete taotlused või uute raamkokkulepete taotlused ei ole omavahel kooskõlas, kohaldatakse rongiliinide taotluste suhtes direktiivi 2012/34/EL artikli 46 lõigetes 3 ja 4 sätestatud kooskõlastusmenetlust reguleerivaid põhimõtteid.
   2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja püüab esimese kooskõlastamisega tagada vastuoluliste taotluste või taotluse ja kehtivate raamkokkulepete parima ühitamise.
   3.   Kui kehtivaid raamkokkuleppeid ja uute raamkokkulepete taotlusi või kokkulepete muutmise taotlusi ei ole võimalik pärast esimest kooskõlastusvooru ühitada, kuna huvitatud isikud lükkavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja pakutud lahenduse tagasi, hindab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja neid taotlusi ja vajaduse korral kehtivaid raamkokkuleppeid, võttes arvesse artikli 10 lõigetes 2–4 sätestatud kriteeriume.
   4.   Lõike 3 kohase hindamise alusel korraldab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teise kooskõlastusvooru. Kui teine kooskõlastusvoor osutub edutuks ja kui taotletud raamkokkuleppes pakutakse välja raudteeinfrastruktuuri parem kasutus, taotleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kehtiva raamkokkuleppe alusel eraldatud läbilaskevõime muutmist.
   5.   Kui teine kooskõlastusvoor osutub edutuks ja kui taotletud raamkokkuleppes ei pakuta välja raudteeinfrastruktuuri paremat kasutust kui ühes või mitmes kehtivas vastuolulises raamkokkuleppes, lükkab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotluse tagasi.
   6.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib raamkokkuleppe taotluse tagasi lükata, kui uue raamkokkuleppe sõlmimise tulemusel tekkiv täiendav tulu ei kata vähemalt artiklis 13 osutatud võimalikke trahve, vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud muutmisele.
   7.   Kui raamkokkulepete taotlusi ei ole võimalik rahuldada, kuna raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime tegelikult või eeldatavalt puudub, võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tunnistada asjaomase raudteeinfrastruktuuri osa ülekoormatuks vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 47.
   Artikkel 10
   Rongiliinidega seotud vastuoluliste taotluste kooskõlastamine raamkokkulepete alusel rongiliinide kavandamise menetluse ajal
   1.   Kui rongiliinide taotlusi ei saa rahuldada vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 45, kuna need taotlused on vastuolus kehtiva raamkokkuleppega, korraldab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja esimese kooskõlastusvooru vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 46. Kooskõlastamine toimub ka siis, kui raamkokkuleppe osalised loobusid vabatahtlikult oma ajavahemikust või muutsid seda. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei suuda taotlusi ühitada, hindab ta raamkokkuleppeid ja rongiliinide taotlusi vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
   Kui nende kriteeriumide kohaselt tagataks taotletud rongiliinidega raudteeinfrastruktuuri parem kasutus ja kui nende rongiliinide eraldamise tulemusel tekkiv täiendav tulu kataks vähemalt võimalikud trahvid, millele on osutatud artiklis 13 ja mis tulenevad ühe või mitme kehtiva raamkokkuleppe muutmisest või lõpetamisest, taotleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kehtiva raamkokkuleppe muutmist järgmiseks liiklusgraafikuperioodiks.
   2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võtab arvesse järgmisi kriteeriume:

               a)

               muutmine ei seaks ohtu selle taotleja ärimudeli elujõulisust, kellele on eraldatud raamkokkuleppele vastav läbilaskevõime, ega avaliku teenindamise lepingu majanduslikku mudelit;

               b)

               muutmine ei seaks ohtu raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ärimudeli elujõulisust, kui ta majandab ainult asjaomast liini;

               c)

               raamkokkuleppe tulemusnäitajad on halvemad, kui hinnata neid liiklusgraafiku koostamise menetluse käigus rongiliinide eraldamise suhtes kohaldatavate prioriteetsuskriteeriumide valguses vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklis 39 osutatud läbilaskevõime jaotamise eeskirjadele, sealhulgas direktiivi 2012/34/EL artiklite 47 ja 49 alusel kehtestatud eeskirjadele;

               d)

               ühele taotlejale eraldatud või tema taotletud koguläbilaskevõime asjaomasel raudteeliinil on märkimisväärne;

               e)

               taotleja õigustatud ärivajadused, kui taotleja on tõendanud, et tal on tegelik kavatsus ja suutlikkus kasutada raamkokkuleppes taotletud läbilaskevõimet;

               f)

               ühes vastuolulises taotluses käsitletud veoteenuse pikkus, sealhulgas teiste võrgustike lõigud, on tunduvalt lühem kui teises taotluses;

               g)

               raamkokkuleppe või äriplaani järelejäänud kestus on lühike ja kogu investeering või suur osa sellest on maha kantud.

         Liikmesriigid võivad määrata kindlaks nende kriteeriumide tähtsuse järjekorra direktiivi 2012/34/EL artiklis 39 osutatud läbilaskevõime jaotamise raames.
   3.   Reguleeriva organi heakskiidu korral võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsustada, et ta kehtestab lisaks punktides a–g loetletud kriteeriumidele täiendavad kriteeriumid. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsustab anda kriteeriumidele erineva osatähtsuse, peab need heaks kiitma reguleeriv organ.
   4.   Piiriülese liikluse korral võivad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ühiselt otsustada, et nad kohaldavad täiendavaid kriteeriume ja muudavad kriteeriumide osatähtsust.
   5.   Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsustada, et rongiliinidega seotud vastuoluliste taotluste korral kohaldatakse direktiivi 2012/34/EL artiklis 39 osutatud läbilaskevõime jaotamise eeskirju, sealhulgas vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklitele 47 ja 49 iga-aastase liiklusgraafiku koostamise menetluse jaoks kehtestatud prioriteetsuskriteeriume nii raamkokkuleppe alusel esitatud rongiliinitaotluste kui ka kõigi muude rongiliinitaotluste suhtes. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeb sellise otsuse ja kui taotlustevahelisi vastuolusid ei suudeta pärast lõikes 1 osutatud esimest kooskõlastusvooru lahendada, kohaldab ta samuti direktiivi 2012/34/EL artiklis 39 osutatud läbilaskevõime jaotamise eeskirju, sealhulgas direktiivi 2012/34/EL artiklite 47 ja 49 kohaselt kehtestatud prioriteetsuskriteeriume. Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja otsustab kohaldada käesolevat lõiget, märgib ta selle selgelt kokkulepitud raamkokkuleppesse.
   Artikkel 11
   Raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime kohandamine raamkokkuleppes
   1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vaatab raamkokkuleppe koos taotlejatega korrapäraselt läbi, et võtta arvesse raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet. Taotlejad peavad viivitamata teatama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale igast püsivast kavatsusest mitte kasutada raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet täielikult või osaliselt.
   2.   Kui rongiliinide iga-aastase kavandamise ajal ei esita taotleja rongiliinide taotlust raamkokkuleppe alusel vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 44 lõikele 3, vähendab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastavalt raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet kehtivaks iga-aastaseks liiklusgraafikuperioodiks. See ei kehti juhul, kui taotleja põhjendab viivitamata rongiliinide taotluse esitamata jätmist ja kui esitatud põhjused on taotlejast sõltumatud.
   3.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kehtestab ja avaldab raudteevõrgustiku teadaandes nõuded, mis on seotud raamkokkulepete osaliste kasutatava läbilaskevõimeosaga. See osa on asjakohane, võttes arvesse liinil kasutatavat läbilaskevõimet. Vastasel korral võib reguleeriv organ esitada taotluse kõnealuse osa muutmiseks.
   Kui kokkuleppe osaline ei kavatse seda läbilaskevõimeosa kasutada rohkem kui ühe kuu jooksul, teatab ta sellest viivitamata ja vähemalt üks kuu varem raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale.
   Kui kokkuleppe osaline ei kasuta seda läbilaskevõimeosa rohkem kui ühe kuu jooksul ja ta ei ole vähemalt üks kuu varem raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale teatanud oma kavatsusest seda mitte kasutada, vähendab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sellele osalisele kehtivaks liiklusgraafikuperioodiks eraldatud läbilaskevõimet, välja arvatud juhul, kui läbilaskevõime kasutamata jätmine on tingitud osalisest sõltumatutest põhjustest. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib vähendada sellele osalisele kehtiva liiklusgraafikuperioodi järgseks ajaks eraldatud läbilaskevõimet.
   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja pakub taotlejale raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet, olenemata sellest, kas kokkuleppe osalisel on õigus taotleda seda läbilaskevõimet vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 48 lõikes 1 osutatud ühekordseid taotlusi käsitlevatele sätetele.
   4.   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja pakub taotlejale uut raamkokkuleppele vastavat läbilaskevõimet, peab ta arvesse võtma raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime mis tahes kasutamata jätmist või raamkokkuleppe alusel rongiliinide taotlemata jätmist ja selle põhjusi.
   Artikkel 12
   Koostöö enam kui üht võrgustikku hõlmava raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime jaotamisel
   1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad, kes on seotud rohkem kui ühte liidu raudteevõrgustikku läbiva rongiliiklusega, tagavad võimalikult suurel määral, et

               a)

               kui sellise rongiliikluse suhtes on sõlmitud üks või mitu raamkokkulepet, vastavad taotletud ajavahemikud nendele, mis on raamkokkuleppe alusel kokku lepitud või mida on selle alusel taotletud, ning iga raamkokkuleppe alusel eeldatav olemasolev läbilaskevõime on vastavuses teiste kokkulepete alusel eeldatava läbilaskevõimega;

               b)

               rongiliinide kavandamise ajal on rongiliinid vastavuses.

         Kui esitatakse raamkokkuleppe taotlus või kui raamkokkulepe kehtib rohkem kui ühte raudteevõrgustikku läbiva rongiliikluse suhtes, võivad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad taotleja taotluse korral määrata ühe asjaomastest raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatest kooskõlastama raamkokkulepete taotlusi või raamkokkulepete muutmise taotlusi.
   2.   Kui ajavahemikke ja rongiliine ei ole võimalik vastavusse viia, hoolitsevad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastamise eest, et pakkuda välja asjakohaseid alternatiive, või esitavad kirjaliku põhjenduse, kui ühtki asjakohast alternatiivi ei suudeta pakkuda. Taotleja teatab taotluse saanud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele igast võimalikust või tegelikust taotlusest teise raamkokkuleppe kohta, mis on seotud sama rongiliiklusega.
   Kooskõlastamise ajal võtavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad arvesse selliseid läbilaskevõime piiranguid, mis tulenevad hooldustöödest, niipea kui need on teada.
   3.   Käesoleva määruse rakendamisel teevad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad koostööd vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 40, kaasa arvatud juhul, kui üks või mitu neist ei paku raamkokkuleppeid ja kui nad tegutsevad läbilaskevõime eraldamisel ühiselt.
   Artikkel 13
   Leppetrahvid
   1.   Kui üks osaline taotleb leppetrahvide lisamist raamkokkuleppesse vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 42 lõikele 4, ei tohi ta tagasi lükata teise osalise taotletud võrreldavaid trahve.
   2.   Raamkokkuleppega ei tohi kehtestada trahve, mis ületavad hüvitise saajale kokkuleppe muutmise või lõpetamisega seoses põhjendatult kaasnevaid või eeldatavasti kaasnevaid kulusid, otsest kahju ja kulutusi (sh tulude vähenemine). Hüvitise saaja astub mõistlikke samme, et vältida või vähendada kokkuleppe muutmist, vältida kokkuleppe lõpetamist või vähendada selle mõju ning nõuda sisse kõik kulud, kahjud ja kulutused või vähendada muul viisil kulusid, otseseid kahjusid ja kulutusi (sh tulude vähenemine).
   3.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei nõua selliste leppetrahvide maksmist, mis ületavad raamkokkuleppe muutmise või lõpetamisega seotud halduskulusid, järgmistel juhtudel:

               a)

               kokkuleppe muutmise või lõpetamise põhjus ei sõltunud taotlejast ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale teatati sellest viivitamata;

               b)

               taotleja täiendav taotlus raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime saamiseks lükati tagasi, mistõttu kavandatud rongiliiklus ei ole elujõuline;

               c)

               raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib rongiliinid ja raamkokkuleppele vastava läbilaskevõime ümber jaotada nii, et raamkokkuleppe muutmise või lõpetamise tõttu kantud kulud on juba sisse nõutud.

         4.   Raamkokkulepe ei sisalda sätet, millega saaks trahvist loobuda, kui taotleja taotleb eraldi tühistatud läbilaskevõimest erinevat läbilaskevõimet. Trahvi kohaldamist ei nõuta, kui muudatus on seotud üksnes kokkulepitud läbilaskevõime vähese muutmisega.
   5.   Reguleeriva organi taotluse korral esitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tõendid, et trahvid on makstud õigel ajal.
   Artikkel 14
   Erandid
   Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei esita raamkokkuleppe ettepanekut ja tal ei ole sellist kehtivat kokkulepet, ei kohaldata tema võrgustiku suhtes artikleid 1–11 ja artiklit 13. Sellekohane teadaanne esitatakse raudteevõrgustiku teadaandes.
   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda artikleid 1–11 raamkokkulepete suhtes, mis sõlmiti enne 15. märtsi 2003.
   Artikkel 15
   Teatavate sätete kohaldamata jätmine
   Raamkokkulepete puhul, mis on sõlmitud enne 28. aprilli 2016, võivad liikmesriigid teha otsuse, et nad ei kohalda artikli 6 lõiget 2 ning artiklit 7, 8, 9, 10, 11 või 13 kuni viis aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
   Erandina lõikest 1 ei ole liikmesriikidel esimeses lauses osutatud võimalust teha raamkokkulepetesse muudatusi, milles lepitakse kokku pärast 28. aprilli 2016 ja mis käsitlevad raamkokkuleppele vastavat jaotatud läbilaskevõime suurendamist või raamkokkuleppe kestuse pikendamist.
   Artikkel 16
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. aprill 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/844, 17. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               18.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 125/25

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/844,
   17. mai 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  109,8

                  TN

                  158,2

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  120,7

                  0707 00 05

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

                  0709 93 10

                  TR

                  131,8

                  ZZ

                  131,8

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  55,2

                  MA

                  59,8

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  88,5

                  ZZ

                  61,3

                  0805 50 10

                  AR

                  123,2

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  144,7

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  95,5

                  BR

                  108,5

                  CL

                  123,4

                  CN

                  130,6

                  NZ

                  136,2

                  US

                  107,1

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  114,4

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/244, 10. veebruar 2017, milles käsitletakse toimeaine linurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               11.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 36/54

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/244,
   10. veebruar 2017,
   milles käsitletakse toimeaine linurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiviga 2003/31/EÜ (2) kanti toimeaine linuroon nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

               (2)

               Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas sätestatud heakskiit, mis anti toimeainele linuroon, aegub 31. juulil 2017.

               (4)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikli 1 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus pikendada linurooni heakskiitu.

               (5)

               Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

               (6)

               Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 15. aprillil 2015 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

               (7)

               Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

               (8)

               8. juunil 2016 (6) esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse selle kohta, kas võib eeldada, et linuroon vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Konkreetse probleemina toodi välja eelkõige see, et alaealiste elanike kokkupuute tase ületab toksikoloogilise kontrollväärtuse (ainega kokkupuute vastuvõetav tase) ning samuti on kasutaja kokkupuude ainega liiga suur juhul, kui tegemist on käeshoitava pihustiga ja isegi kui kasutatakse isikukaitsevahendeid. Lisaks tehti kindlaks, et aine on väga ohtlik lindudele ja metsloomadele ning muudele kui sihtrühma lülijalgsetele ja mulla makroorganismidele. Tarbijatele avalduva riski hindamist ei viidud lõpule, kuna andmekogumik sisaldas mitut kaalukat puudujääki. Lisaks ei saadud lõpule viia kokkupuute ja riski hindamisi mitme keskkonnamõju (sh põhjavee) suhtes.

               (9)

               Linuroon kuulub vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (7) 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka. Alaealiste elanike kokkupuute tase ületab kavandatud kasutustingimuste korral ainega kokkupuute vastuvõetava taseme. Selleks et tõendada, et aine tegelike kavandatud kasutustingimustele vastava kasutamise korral on inimestel sellega kokkupuude tähtsusetu, ei saa selline kokkupuude olla suurem ainega kokkupuute vastuvõetavast tasemest, ning seega on välistatud see, et linurooni kasutamine tegelike kavandatud kasutustingimuste korral oleks selline, et inimeste ainega kokkupuude oleks tähtsusetu. Lisaks tuleb kokkupuute tähtsusetuse tõendamiseks täita ka nõue, mille kohaselt toimeaine jäägid ei ületa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (8) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt määratletud vaikeväärtust. Linurooni kavandatud kasutust kajastavate kättesaadavate andmete põhjal ei saanud jääkide piirnormi näitajat tuletada, aga kättesaadavad katsetulemused kavandatud kasutuse korral tekkivate jääkide kohta näitavad, et eeldatavasti ületaksid linuroonijäägid vaikeväärtuse, ning seega ei ole kõnealune nõue täidetud. Nende kaalutluste põhjal võib öelda, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.6.4 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

               (10)

               Lisaks sellele, et linuroon kuulub 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, on ta määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt 2. kategooria kantserogeenne aine ja seega tuleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.5 kolmanda lõigu kohaselt käsitada linurooni endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi omava ainena. Samuti näitavad kättesaadavad teaduslikud tõendid, et linuroon omab endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad kahjustada inimeste ja mittesihtliikide endokriinorganeid. Linurooni kasutamise tegelike kasutustingimuste puhul inimestele avalduva kokkupuute tähtsusetus on välistatud põhjenduses 9 kirjeldatud põhjustel. Nende kaalutluste põhjal võib öelda, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.5 esimeses lõigus sätestatud nõuded ei ole täidetud.

               (11)

               Komisjon palus, et taotluse esitaja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta. Lisaks palus komisjon rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 14 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt, et taotleja esitaks oma märkused pikendamise hindamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja neid on põhjalikult kaalutud.

               (12)

               Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei olnud siiski võimalik kõnealuse ainega seotud probleeme lahendatuks lugeda.

               (13)

               Seega ei leidnud kinnitust, et vähemalt ühe taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses oleksid artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid täidetud. Toimeaine linurooni heakskiitu ei tuleks seega pikendada.

               (14)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

               (15)

               Liikmesriikidele tuleks anda aega linurooni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks.

               (16)

               Kui liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 ajapikendust linurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks, peaks kõnealune ajapikendus lõppema hiljemalt 3. juunil 2018.

               (17)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/950 (9) pikendati linurooni heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2017, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Kuna aga pikendamata jätmise kohta on otsus tehtud enne kuupäeva, mil heakskiidu pikendamine aegub, tuleks hakata käesolevat määrust kohaldama nii kiiresti kui võimalik.

               (18)

               Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt linurooni heakskiitmise kohta uut taotlust.

               (19)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine
   Toimeaine linurooni heakskiitu ei pikendata.
   Artikkel 2
   Üleminekumeetmed
   Liikmesriigid tühistavad toimeainet linurooni sisaldavate taimekaitsevahendite load hiljemalt 3. juuniks 2017.
   Artikkel 3
   Ajapikendus
   Mis tahes ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 46, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 3. juuniks 2018.
   Artikkel 4
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas jäetakse välja 51. rida, milles käsitletakse linurooni.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni 11. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/31/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete 2,4-DB, beeta-tsüflutriini, tsüflutriini, iprodiooni, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi ja pendimetaliini lisamisega (ELT L 101, 23.4.2003, lk 3).

      (3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

      (4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

      (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

      (6)  EFSA (European Food Safety Authority), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance linuron. EFSA Journal 2016;14(2):4406, 173 lk, doi:10.2903/j.efsa.2016.4406.

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23.veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

      (9)  Komisjoni 15. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/950, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-DB, beeta-tsüflutriini, karfentrasoon-etüüli, Coniothyrium minitans'i tüve CON/M/91–08 (DSM 9660), tsüatsofamiidi, deltametriini, dimeteenamiid-p, etofumesaadi, fenamidooni, flufenatseedi, flurtamooni, foraamsulfurooni, fostiasaadi, imasamoksi, jodosulfurooni, iprodiooni, isoksaflutooli, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi, mesotriooni, oksasulfurooni, pendimetaliini, pikoksüstrobiini, siltiofaami ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 159, 16.6.2016, lk 3).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1530, 7. september 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine kvisalofop-P-tefurüüli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               8.9.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 232/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1530,
   7. september 2017,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine kvisalofop-P-tefurüüli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on esitatud toimeained, mida loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks.

               (2)

               Pidades silmas aega ja ressursse, mida on vaja suure arvu 2019.–2021. aastal lõppeva heakskiidu kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks, kehtestati komisjoni rakendusotsusega C(2016) 6104 (3) tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 18.

               (3)

               Toimeainete propakvisafopi, kvisalofop-P-etüüli ja kvisalofop-P-tefurüüli heakskiit pidi algselt lõppema vahemikus 2019–2021. Arvestades seda, et need kolm ainet on kvisalofopi estrid, on neil sarnased omadused. Arvestades rakendusotsust C(2016) 6104, kvisalofop-P-tefurüüli ohtlike omaduste profiili (4) ja tõsiasja, et kolmel ainel on olulisi sarnasusi, on asjakohane koondada need ühte rühma, et Euroopa Toiduohutusamet saaks ajaliselt ühitada nende hindamise ja vastastikuse hindamise protsessid. Seega tuleks nende kolme aine toimikud esitada nende vastavatele referentliikmesriikidele samal ajal.

               (4)

               Propakvisafopi ja kvisalofop-P-etüüli heakskiit aegub 30. novembril 2021. Selleks et ajaliselt ühitada kvisalofop-P-tefurüüli hindamist kahe ülejäänud aine hindamisega, tuleks kvisalofop-P-tefurüüli heakskiidu kehtivust pikendada.

               (5)

               Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012 (5) esitati taotlus kvisalofop-P-tefurüüli heakskiidu pikendamiseks.

               (6)

               Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud kehtivusaja aegumist ei ole kooskõlas rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 esitatud ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale.

               (7)

               Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesolevas määruses viidatud toimeaine heakskiidu kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesolevas määruses osutatud toimeaine heakskiidu kehtivusaja pikendamine, püüab komisjon kehtestada konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva.

               (8)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa 279. kande kuuendas veerus „Heakskiitmise aegumine“ asendatakse kvisalofop-P-tefurüüli kuupäev „30. november 2019“ kuupäevaga „30. november 2021“.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. september 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

      (3)  Komisjoni 28. septembri 2016. aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse tööprogramm 2019., 2020. või 2021. aastal lõppeva kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (ELT C 357, 29.9.2016, lk 9).

      (4)  European Chemicals Agency Committee for Risk Assessment (RAC) Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Quizalofop-P-tefuryl (Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamus, milles tehakse ettepanek kvisalofop-P-tefurüüli ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse koostamiseks ELi tasandil). Vastu võetud 3. juunil 2016.

      (5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 713/2012, 3. august 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               4.8.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 209/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 713/2012,
   3. august 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. august 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  TR

                  69,6

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  51,0

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  107,2

                  ZZ

                  107,2

                  0805 50 10

                  AR

                  91,9

                  TR

                  91,0

                  UY

                  101,4

                  ZA

                  100,8

                  ZZ

                  96,3

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  235,3

                  IL

                  138,6

                  IN

                  210,3

                  MA

                  194,2

                  MX

                  186,2

                  TN

                  203,8

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  192,5

                  0808 10 80

                  AR

                  173,9

                  BR

                  87,6

                  CL

                  118,3

                  NZ

                  124,3

                  US

                  165,5

                  ZA

                  101,5

                  ZZ

                  128,5

                  0808 30 90

                  AR

                  200,3

                  CL

                  139,3

                  ZA

                  102,8

                  ZZ

                  147,5

                  0809 29 00

                  TR

                  416,8

                  ZZ

                  416,8

                  0809 30

                  TR

                  164,1

                  ZZ

                  164,1

                  0809 40 05

                  BA

                  64,6

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  68,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1290/2011, 9. detsember 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               10.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 328/45

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1290/2011,
   9. detsember 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1280/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2011/12. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 10. detsembril 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. detsember 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 327, 9.12.2011, lk 58.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 10. detsembrist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,53

                  2,45

                  1701 12 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,53

                  2,15

                  1701 91 00 (2)

                  45,89

                  3,70

                  1701 99 10 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1701 99 90 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1702 90 95 (3)

                  0,46

                  0,24

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2389, 17. detsember 2015, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2015 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 kehtestatud kogustele

text:
               18.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 332/119

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2389,
   17. detsember 2015,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2015 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (4)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 1385/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsientidega.
   2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2016, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1385/2007, 26. november 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 47).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 esitatud taotlused
                  (protsentides)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  09.4410

                  0,16909

                  —

                  09.4411

                  0,171057

                  —

                  09.4412

                  0,177304

                  —

                  09.4420

                  0,192789

                  —

                  09.4421

                  —

                  175 000

                  09.4422

                  0,192789

                  —


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1270/2014, 28. november 2014 , millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

text:
               29.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 344/5

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1270/2014,
   28. november 2014,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) ning eelkõige selle artikli 14 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

               (2)

               Võttes arvesse olukorra jätkuvat tõsidust Ukrainas, on nõukogu seisukohal, et määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada veel isikuid ja üksusi.

               (3)

               Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas nimetatud isikud ja üksused kantakse määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud loetellu.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. november 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. GOZI

      (1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

      LISA
      Artiklis 1 osutatud isikute ja üksuste loetelu

         Isikud

                  Nimi

                  Identifitseerimisandmed

                  Põhjendused

                  Loetellu kandmise kuupäev

                  Serhiy KOZYAKOV (teise nimega Sergey Kozyakov)
                  Сергей Козьяков

                  29.9.1982

                  Nn Luganski keskvalimiskomisjoni juhina vastutab ta nn valimiste korraldamiste eest 2. novembril 2014 nn Luganski rahvavabariigis. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmise ning ebaseaduslike valimiste korraldamisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Oleg AKIMOV (teise nimega Oleh AKIMOV)
                  Олег Акимов

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn rahvusnõukogu nn Luganski majandusliidu saadik. Kandideeris nn valimistel 2. novembril 2014 nn Luganski rahvavabariigi nn juhi kohale. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmise ning ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult kandideerimisega on ta seega aktiivselt toetanud U–kraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Larisa AIRAPETYAN (teise nimega Larysa Ayrapetyan, Larisa Airapetyan or Larysa Airapetyan)
                  Лариса Айрапетян

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn tervishoiuminister. Kandideeris nn valimistel 2. novembril 2014 nn Luganski rahvavabariigi nn juhi kohale.
                  Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmise ning ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult kandideerimisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Yuriy SIVOKONENKO (teise nimega Yuriy Sivokonenko, Yury Sivokonenko, Yury Syvokonenko)
                  Юрий Викторович Сивоконенко

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn parlamendi liige, töötab Donbassi miilitsa eriüksuse veteranide liidus. Kandideeris nn valimistel 2. novembril 2014 nn Donetski rahvavabariigi nn juhi kohale. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmise ning ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult kandideerimisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Aleksandr KOFMAN (teise nimega Oleksandr Kofman)
                  Александр Игоревич Кофман

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn parlamendi nn esimene asespiiker. Kandideeris nn valimistel 2. novembril 2014 nn Donetski rahvavabariigi nn juhi kohale. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmise ning ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult kandideerimisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Ravil KHALIKOV
                  Равиль Халиков

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn peaministri esimene asetäitja ning endine nn peaprokurör.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Dmitry SEMYONOV
                  Дмитрий Семенов

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn peaministri asetäitja rahandusküsimustes.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Oleg BUGROV

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn kaitseminister.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Lesya LAPTEVA
                  Леся Лаптева

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn hariduse, teaduse, kultuuri ja religiooni minister.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (teise nimega Yevhen Eduardovych Mychaylov)

                  17.3.1963, Arhangelsk

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn valitsusküsimuste administratsiooni ülem.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (teise nimega Igor Vladimirovich Kostenok)
                  Игорь Владимирович Костенок

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn haridusminister.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (teise nimega Yevhen Vyacheslavovych Orlov)
                  Евгений Вячеславович Орлов

                  Nn Donetski rahvavabariigi nn rahvusnõukogu liige.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (teise nimega Vladislav Nykolayevich Deynego)
                  Владислав Дейнего

                  Nn Luganski rahvavabariigi nn rahvusnõukogu nn asejuhataja.
                  Nende ülesannete ülevõtmise ja täitmisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

         Üksused

                  Nimi

                  Identifitseerimisandmed

                  Põhjendused

                  Loetellu kandmise kuupäev

                  Donetski Vabariik (ühiskondlik organisatsioon)
                  Донецкая республика

                  Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate nn Donetski rahvavabariigi nn valimistele 2. novembril 2014. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist. Selle juht on Alexander ZAKHARCHENKO ja asutaja Andriy PURGIN.

                  29.11.2014

                  Rahu Luganski piirkonnale (vene keeles: Mir Luganschine)
                  Мир Луганщине

                  Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate nn Luganski rahvavabariigi nn valimistele 2. novembril 2014. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist. Selle juht on Igor PLOTNITSKY.

                  29.11.2014

                  Vaba Donbass (teise nimega „Vaba Donbas”, „Svobodny Donbass”)
                  Свободный Донбасс

                  Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate nn Donetski rahvavabariigi nn valimistele 2. novembril 2014. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Rahvaliit (Narodny Soyuz)
                  Народный союз

                  Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate nn Luganski rahvavabariigi nn valimistele 2. novembril 2014. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014

                  Luganski majandusliit (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)

                  Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate nn Luganski rahvavabariigi nn valimistele 2. novembril 2014. Esitas nn Luganski rahvavabariigi nn juhi kandidaadiks Oleg AKIMOVi. Nende nn valimistega rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud.
                  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavaid tegevusi ja poliitikaid ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

                  29.11.2014


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 734/2014, 3. juuli 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               4.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 197/64

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 734/2014,
   3. juuli 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 3. juuli 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  67,6

                  TR

                  90,6

                  XS

                  59,1

                  ZZ

                  72,4

                  0707 00 05

                  MK

                  34,9

                  TR

                  80,6

                  ZZ

                  57,8

                  0709 93 10

                  TR

                  103,8

                  ZZ

                  103,8

                  0805 50 10

                  AR

                  109,8

                  BO

                  136,6

                  TR

                  107,6

                  UY

                  127,1

                  ZA

                  124,3

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  88,9

                  CL

                  92,2

                  NZ

                  131,5

                  US

                  144,9

                  ZA

                  124,9

                  ZZ

                  118,2

                  0808 30 90

                  AR

                  70,6

                  CL

                  106,2

                  NZ

                  200,8

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  119,4

                  0809 10 00

                  MK

                  88,5

                  TR

                  238,6

                  ZZ

                  163,6

                  0809 29 00

                  TR

                  254,2

                  ZZ

                  254,2

                  0809 30

                  TR

                  141,4

                  XS

                  54,4

                  ZZ

                  97,9

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.