title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1157, 11. juuli 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 964/2014 seoses kaasinvesteerimisrahastu ja linnaarendusfondi rahastamisvahendite standardtingimustega

text:
                  16.7.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 192/1

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1157,
      11. juuli 2016,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 964/2014 seoses kaasinvesteerimisrahastu ja linnaarendusfondi rahastamisvahendite standardtingimustega
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 38 lõike 3 teist lõiku,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Selleks et hõlbustada riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud ja korraldusasutuse poolt või selle alluvuses juhitavate rahastamisvahendite kasutamist kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 3 punktiga a, kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 964/2014 (2) järgmise kolme rahastamisvahendi standardtingimusi käsitlevad eeskirjad: portfelli riskijagamisskeemi alusel antud laen, piiratud portfelligarantii ja renoveerimislaen.

                  (2)

                  Et hõlbustada veelgi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lõppsaajateni jõudmist, on vaja sätestada järgmise kahe rahastamisvahendi standardtingimusi käsitlevad eeskirjad: kaasinvesteerimisrahastu ja linnaarendusfond.

                  (3)

                  Kaasinvesteerimisrahastu on asjakohane rahastamisvahend ettevõtluse arendamiseks, eelkõige eri arenguetapis olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) puhul. Kaasinvesteerimisrahastud peaksid arendama kohalikku aktsiaturgu ja meelitama ligi täiendavaid omakapitaliinvesteeringuid VKEdesse erainvestoritega sõlmitavate partnerluste kaudu.

                  (4)

                  Linnaarendusfond on asjakohane rahastamisvahend regionaalabi kaardil aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaselt määratletud abistatavates piirkondades asuvate linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks. Linnaarendusfonde tuleks kasutada, et kaasata erainvestorite investeeringuid linnaarendusprojektide rakendamiseks, ja selle eesmärk on käsitleda turutõrkeid, toetades linnade säästva arengu strateegiaid olukorras, kus rahastamisvahendeid napib või kus investoritel ei ole piisavalt huvi linnaarendusprojekte toetada.

                  (5)

                  Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 964/2014 vastavalt muuta.

                  (6)

                  Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmäärust (EL) nr 964/2014 muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 1
                  Reguleerimisese
                  Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted seoses järgmiste rahastamisvahendite standardtingimustega:

                              a)

                              portfelli riskijagamisskeemi alusel antud laen;

                              b)

                              piiratud portfelligarantii;

                              c)

                              renoveerimislaen;

                              d)

                              kaasinvesteerimisrahastu;

                              e)

                              linnaarendusfond.“;

                  2)

                  artikli 3 pealkiri asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 3
                  Toetused standardtingimuste alusel“;

                  3)

                  lisatakse artiklid 8a ja 8b:
                  „Artikkel 8a
                  Kaasinvesteerimisrahastu
                  1.   Kaasinvesteerimisrahastu on finantsvahendaja hallatav aktsiafond, millest investeeritakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakseid väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd). Kaasinvesteerimisrahastuga meelitatakse ligi täiendavaid investeeringuid VKEdesse erasektori kaasinvestoritega tehingupõhiselt sõlmitavate partnerluste kaudu.
                  2.   Kaasinvesteerimisrahastu on kooskõlas V lisas sätestatud tingimustega.
                  Artikkel 8b
                  Linnaarendusfond
                  1.   Linnaarendusfond on finantsvahendaja asutatud ja hallatav laenufond, millesse tehakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakseid ning milles finantsvahendaja ja kaasinvestorid osalevad vähemalt 30 % kaasrahastamisega. Linnaarendusfondist rahastatakse ja toetatakse linnaarendusprojektide rakendamist ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 määratletud regionaalabi kaardil osutatud abistatavates piirkondades kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c, samuti kaasatakse erainvestorite investeeringuid.
                  2.   Linnaarendusfond on kooskõlas VI lisas sätestatud tingimustega.“;

                  4)

                  lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud V ja VI lisa.

            Artikkel 2
      Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 11. juuli 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

         (2)  Komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 964/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakendussätted seoses rahastamisvahendite standardtingimustega (ELT L 271, 12.9.2014, lk 16).

         LISA
         „
               V LISA

                  KAASINVESTEERIMISRAHASTU

                  Kaasinvesteerimisrahastu põhimõtte skeem

                  Kaasinvesteerimisrahastu tingimused

                              Rahastamisvahendi struktuur

                           Kaasinvesteerimisrahastu raames tehakse omakapitaliinvesteeringuid VKEdesse, kasutades selleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakseid, finantsvahendaja omavahendeid ja erasektori kaasinvestorite vahendeid.
                           Finantsvahendaja on eraõiguslik juriidiline isik, kes teeb kõik investeeringute ja investeeringutest väljumisega seotud otsused professionaalselt juhilt eeldatava hoolsusega ning heas usus. Finantsvahendaja on korraldusasutusest ja fondifondist majanduslikult ning õiguslikult sõltumatu.
                           Erasektori kaasinvestorid on eraõiguslikud isikud, mis on finantsvahendajast õiguslikult sõltumatud.
                           Kaasinvesteerimisrahastu tehakse kättesaadavaks sellise tegevuse raames, mis kuulub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatava programmi prioriteetsete suundade hulka ja mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 nõutud eelhindamise käigus.

                              Vahendi eesmärgid

                           Vahendi eesmärgid on järgmised:

                                       1)

                                       investeerida VKEdesse ettevõtja loomise, käivitamise ja laienemise etapis või olemasolevate ettevõtjate uute projektide elluviimisse, uutele turgudele sisenemisse või uutesse arengusuundadesse, sõlmides tehingupõhiseid kaasinvesteerimise lepinguid (partnerlusel põhinev lähenemisviis) kaasinvestoritega. Sellised investeeringud tehakse komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (*) kohaldamisalas;

                                       2)

                                       pakkuda rohkem kapitali VKEde investeeringumahtude suurendamiseks.

                                 Kõnealuste eesmärkide suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi.
                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamakse kaasinvesteerimisrahastu ei tohi välja tõrjuda muude era- või avaliku sektori investorite pakutavaid rahastamisvõimalusi.
                           Kaasinvesteerimisrahastust eraldatav summa ja määrad kehtestatakse vastavalt sellele, mida on vaja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 kohases rahastamisvahendi eelhindamises kindlaks määratud omakapitali puudujäägi kõrvaldamiseks.
                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist pakutakse kaasinvesteerimisrahastule rahalisi vahendeid, et luua VKEdesse tehtavate investeeringute portfell. Kaasinvesteerimisrahastu osaleb koos finantsvahendaja ja kaasinvestoritega tehingupõhiselt.
                           Fondifondide struktuuri korral kannab fondifond osamakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmilt üle kaasinvesteerimisrahastu eest vastutavale finantsvahendajale.
                           Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamaksele võib fondifond anda omavahendeid. Kui fondifondi pakutavate ressursside puhul on tegemist riigi vahenditega, kohaldatakse riigiabi eeskirju. Kui fondifondi vahenditega on ühendatud muid riigiabi vahendeid, kohaldatakse ka määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 21.

                              Riigiabi mõju

                           Kaasinvesteerimisrahastu investeeringut rakendatakse kui riigiabi sisaldavat vahendit. Seda käsitatakse siseturuga kokkusobivana ja selle kohta ei ole vaja teha juhtumipõhist teavitamist, tingimusel et määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 kohased nõuetele vastavuse tingimused on täidetud.
                           Riigiabi olemasolu tuleb hinnata fondifondi, finantsvahendaja, erainvestorite ja lõppsaajate tasandil.
                           Eelkõige peab erasektori osaluse määr VKE tasandil juhtumipõhiselt ulatuma vähemalt järgmiste künnisteni:

                                       a)

                                       10 % abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest enne nende esimest kaubanduslikku müüki mis tahes turul;

                                       b)

                                       40 % abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest, kui nad on tegutsenud mis tahes turul vähem kui seitse aastat alates nende esimest kaubanduslikust müügist;

                                       c)

                                       60 % sellistele abikõlblikele ettevõtjatele antud riskifinantseerimisest, kes vajavad algset riskifinantseerimisinvesteeringut, mis uue toote või geograafilise turu jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende aastasest keskmisest käibest eelneva viie aasta jooksul, või jätkuinvesteeringuteks abikõlblikesse ettevõtjatesse pärast seitsmeaastast ajavahemikku alates esimesest kaubanduslikust müügist.

                                 Erasektori osalusena käsitatakse siin eraõiguslike juriidiliste isikute tehtud investeeringuid.
                           Kaasinvesteerimisrahastu puhul on abi lubatud lõppsaajate tasandil, kui:

                                       a)

                                       abi erasektori kaasinvestoritele on lubatud;

                                       b)

                                       finantsvahendajat juhitakse äriliste põhimõtete alusel ja selle rahastamispõhimõtted on sõltumatud ja kasumile orienteeritud;

                                       c)

                                       määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 10 sätestatud erasektori osaluse määr on saavutatud.

                                 Kulud, mis on seotud investeerimisprojektide arendamisega, hoolsuskohustuse auditi ja lõppsaajate abistamisega, kaetakse kaasinvesteerimisrahastut haldava finantsvahendaja halduskuludest ja -tasudest.
                           Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetatavate tegevuste suhtes kohaldatakse üldisi riigiabi eeskirju.

                              Investeerimispoliitika

                           a)   Väljamaksmine korraldusasutuselt või fondifondist kaasinvesteerimisrahastule

                           Pärast korraldusasutuse ja fondifondi ning finantsvahendaja vahelise rahastamislepingu allkirjastamist kannab asjaomane korraldusasutus või fondifond osamakse programmist üle kaasinvesteerimisrahastusse. Ülekantud summa peab katma investeeringute ning halduskulude ja -tasudega seotud vajadused. Ülekanne tehakse osade kaupa.
                           Eesmärgiks seatud investeeringumaht kinnitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 kohases eelhindamises.
                           Kaasinvesteerimisrahastu investeerimispoliitika hõlmab selget väljumisstrateegiat. Nimetatud strateegiat kirjeldatakse rahastamislepingus.
                           b)   Väljamaksmine kaasinvesteerimisrahastust abikõlblikele VKEdele

                           Kaasinvesteerimisrahastu kaasinvesteerib koos finantsvahendaja ja muude erainvestoritega eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku vältel.
                           Valitud finantsvahendaja kaasab juhtumipõhiselt finantsvahendajalt või sellega seotud ettevõtjalt lisarahastamist vähemalt 1 % ulatuses, et tagada huvide tasakaal, samuti lisarahastamist kaasinvestoritelt, st erainvestoritelt.
                           Investeerimisotsused peavad olema kasumile orienteeritud. Et käsitada investeeringut kasumile orienteerituna, peab see vastama järgmistele tingimustele:

                                       i)

                                       finantsvahendaja on asutatud kohaldatava õiguse kohaselt ning nähakse ette hoolsuskohustuse menetlus, et tagada äriliselt usaldusväärne investeerimispoliitika, sealhulgas riskide asjakohane hajutamine, eesmärgiga saavutada investeerimisportfelli majanduslik elujõulisus ning tõhusus portfelli suuruse ja territoriaalse hõlmavuse seisukohast;

                                       ii)

                                       investeeringud abikõlblikesse VKEdesse põhinevad elujõulisel äriplaanil, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud investeeringu elujõulisus;

                                       iii)

                                       iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia.

                                 Finantsvahendaja peab rakendama järjekindlat investeerimispoliitikat, mis vastab kohaldatavatele majandusharu standarditele ning on kooskõlas korraldusasutuse finantshuvide ja poliitikaeesmärkidega.
                           c)   Väljamaksmine kaasinvestoritelt abikõlblikele VKEdele

                           Finantsvahendaja peab tegema kindlaks lõppsaajatesse potentsiaalselt tehtavad kaasinvesteeringud ning võimalikud kaasinvestorid ning neid jälgima ja hindama. Finantsvahendaja peab tegema hoolsuskohustuse auditi juhtumipõhiselt. Hoolsuskohustuse auditis hinnatakse selliseid põhitegureid nagu äriplaan, investeeringu elujõulisus ja väljumisstrateegia. Äriplaan sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta.
                           Abikõlblike VKEde erasektori osaluse määr peab vastama määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 21 sätestatud miinimumkünnisele.
                           Finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahelises kaasinvesteerimise lepingus määratakse kindlaks lõppsaajatesse tehtavate investeeringute tingimused ja leping peab vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (**) artikli 1 lõikele 3, kui kõnealust artiklit kohaldatakse.

                              Fondi osamakse rahastamisvahendile: summa ja määr (toote üksikasjad)

                           Kaasinvesteerimisrahastu pakub kapitali noteerimata VKEdele, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

                                       a)

                                       VKEd ei ole tegutsenud ühelgi turul;

                                       b)

                                       VKEd on tegutsenud mis tahes turul vähem kui seitse aastat alates nende esimest kaubanduslikust müügist;

                                       c)

                                       VKEd vajavad algset riskifinantseerimisinvesteeringut, mis uue toote või geograafilise turu jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende aastasest keskmisest käibest eelneva viie aasta jooksul;

                                       d)

                                       VKEd vajavad jätkuinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtmistesse, sealhulgas pärast seitsmeaastast ajavahemikku alates esimesest kaubanduslikust müügist.

                                 Kaasinvesteeringu summa ja määr määratakse kindlaks, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid:

                                       a)

                                       kaasinvesteerimisrahastu suurus ja suunitlus;

                                       b)

                                       kaasinvestorite osalemine;

                                       c)

                                       kaasinvesteerimisrahastu eeldatav stimuleeriv mõju; määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 10 sätestatud künniste raamesse jäämine.

                                 Investeeringutest saadud summasid, mis tagastatakse kaasinvesteerimisrahastusse rahastamislepingus sätestatud investeerimisaja jooksul, tuleb kasutada uuesti määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 44 ja 45 kohaselt.
                           Erainvestoritele makstav soodustasu, mille eesmärk on üksnes asümmeetriline kasumi jagamine, tuleb kehtestada kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 44 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 13 punktiga b.

                              Programmist rahastamisvahendile eraldatav osamakse (tegevus)

                           Kaasinvesteerimisrahastust rahastatavate alustehingute portfell peab sisaldama lõppsaajate kasuks tehtud investeeringuid.
                           Portfelli lisamist käsitlevad kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt liidu õigusaktidele, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmile, riiklikele rahastamiskõlblikkuseeskirjadele ning koos finantsvahendajaga. Finantsvahendajal peab olema portfelli riskiprofiili kohta mõistlik prognoos.
                           Kaasinvesteeringud tehakse lõppsaajatesse nõutud ajavahemikuks enne väljumist investeerimispoliitika kohaselt.

                              Korraldusasutuse kohustused

                           Korraldusasutuse kohustused rahastamisvahendi suhtes on sätestatud delegeeritud komisjoni määruse (EL) nr 480/2014 (***) artiklis 6.
                           Kaasinvesteerimisrahastu likvideerimisel peab finantsvahendaja tegema kaasinvesteerimisrahastu vastu esitatud nõuetega seotud ohu põhjaliku analüüsi ja tagama, et tinghoiukontodel hoitakse piisavaid summasid selliste nõuete rahuldamiseks.

                              Kestus

                           Kaasinvesteerimisrahastu kavandatud kestus on kümme aastat, mida võib korraldusasutuse nõusolekul pikendada.
                           Rahastamisvahendi investeerimisperiood sätestatakse eesmärgiga tagada, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 42 osutatud programmimakseid kasutataks investeeringuteks, mis makstakse välja lõppsaajatele hiljemalt 31. detsembril 2023.
                           Pärast 31. detsembrit 2020 tehtud investeeringute puhul hinnatakse nende vastavust riigiabi eeskirjadele, mis jõustuvad pärast kõnealust kuupäeva.

                              Investeerimine ja riskijagamine finantsvahendaja tasandil (huvide kooskõlastamine)

                           Korraldusasutuse ja finantsvahendaja vaheline huvide kooskõlastamine saavutatakse järgmiste vahenditega:

                                       —

                                       delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklites 12 ja 13 sätestatud tulemustasud;

                                       —

                                       finantsvahendaja tasu, mis vastab turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras, sealhulgas võimalik teenitud intress;

                                       —

                                       erasektori kaasinvestorite kaasrahastamine, mis vastab määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 10 kohasele miinimumkünnisele;

                                       —

                                       finantsvahendaja omavahenditest kaasrahastamine juhtumipõhiselt vähemalt 1 % ulatuses samadel tingimustel nagu kaasinvesteerimisrahastu puhul; finantsvahendaja täiendava kaasinvesteerimise suhtes kohaldatakse samu tingimusi nagu kaasinvesteerimisrahastu suhtes;

                                       —

                                       muude kaasinvestorite kaasrahastamine, mida tehakse samadel tingimustel kui kaasinvesteerimisrahastu puhul, välja arvatud juhul, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c eelhindamise põhjal leitakse, et avaliku või erasektori vahel tuleb kehtestada asümmeetriline kasumi jagamine; sellised toimingud tehakse kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõike 13 punktiga b;

                                       —

                                       finantsvahendaja ei või osaleda sama tüüpi lõppkasutajatele suunatud uue investeerimisettevõtja raames toimuvates investeerimistoimingutes, enne kui 75 % kaasinvesteerimisrahastu kohustustest on investeeritud ja ülejäänud 25 % investeerimine on ette nähtud või kui kaasinvesteerimisrahastu investeerimisperiood on lõppenud, kui see kuupäev on varasem.

                                 Finantsvahendaja, kaasinvestorite ja investeerimisobjektide vahelise huvide konflikti vältimiseks ette nähtud menetlused tuleb sätestada enne, kui valitud finantsvahendaja investeerib lõppsaajasse.

                              Abikõlblikud finantsvahendajad ja kaasinvestorid

                           Valitud finantsvahendaja (kaasinvesteerimisrahastu fondivalitseja) peab olema liikmesriikides rahvusvahelisel, riiklikul või piirkondlikul tasandil asutatud eraõiguslik isik. Sellisel isikul on seaduslik õigus pakkuda omakapitali liikmesriikides asutatud ettevõtetele, nagu finantseerimisasutused või mis tahes muu asutus, millel on õigus pakkuda rahastamisvahendeid.
                           Eraõiguslikke isikuid käsitatakse eraõiguslike juriidiliste isikutena, keda omavad oma vastutusel ja omavahenditest investeerivad era- või avaliku sektori investorid.
                           Korraldusasutus ja fondifond peavad finantsvahendajate valimisel järgima liidu õigusakte. Finantsvahendajate valimine peab olema avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Finantsvahendajate valimisel tuleb kehtestada asjakohased riskijagamise kokkulepped soodustasu puhul ja määrata kindlaks võimalik teenitud intress.
                           Finantsvahendaja peab oma valikuga seoses täpsustama kaasinvestorite hindamise kriteeriumid. Need peavad olema potentsiaalsetele kaasinvestoritele mõistetavad ja kättesaadavad. Finantsvahendaja peab järgima mittediskrimineerivat lähenemisviisi kaasinvestorite leidmiseks ja nendega koos investeerimiseks. Kaasinvestorite hindamist võidakse kontrollida tagantjärgi. Finantsvahendajaid juhitakse äriliste põhimõtete alusel. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 15 sätestatud tingimused on täidetud.
                           Kaasinvesteerimisrahastu püüab kaasata parimaid tavasid rakendavaid kaasinvestoreid. Kaasinvestorid peavad olema omavahendeid investeerivad pikaajalised erainvestorid, sealhulgas riskikapitalifondid, äriinglid, varakad eraisikud, perekonnapangad või äriühingud, kellel on tõendatud oskusteave ja toimevõime.
                           Kaasinvestoritena käsitatakse mis tahes investoreid, kes finantsvahendaja mõistliku prognoosi kohaselt on investorid, kes tegutsevad turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohastes tingimustes, olenemata nende õiguslikust laadist ja omandivormist.
                           Kaasinvestorid ja finantsvahendaja on investeeringu lõppsaajatest sõltumatud, välja arvatud sellistesse lõppsaajatesse tehtavate jätkuinvesteeringute puhul, mis on juba osa kaasinvesteerimisrahastust.

                              Lõppsaajate abikõlblikkus

                           Lõppsaajad peavad olema abikõlblikud liidu ja siseriikliku õiguse, asjaomase Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, rahastamislepingu ning määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 5 osutatud tingimuse kohaselt. Investeeringu allkirjastamise kuupäeval peavad lõppsaajad täitma järgmisi rahastamiskõlblikkuskriteeriume:

                                       a)

                                       nad on mikro-, väike- või keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) (sealhulgas üksikettevõtjad / füüsilisest isikust ettevõtjad), nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (****);

                                       b)

                                       nad ei kuulu määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud erandite kohaldamisalasse;

                                       c)

                                       nad ei tegutse ühes ega mitmes piirangutega sektoris (*****);

                                       d)

                                       nad ei ole määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 kohane raskustes olev äriühing;

                                       e)

                                       neil ei tohi olla finantsvahendaja sisesuuniste ja standardlaenupoliitika kohaselt tehtavate kontrollide järgi finantsvahendaja või muu finantseerimisasutuse antud ühegi teise laenu või liisingu maksuvõlga või tasumata makseid;

                                       f)

                                       nad on asutatud ja tegutsevad asjaomases Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi piirkonnas/õigusruumis;

                                       g)

                                       riigiabiga seotud kaalutlustel ei tehta investeeringut börsil noteeritud äriühingutesse (VKEsid, mis on noteeritud alternatiivsel kauplemisplatvormil, ei käsitata käesoleva vahendi kohaldamisel noteeritud ettevõtjatena);

                                       h)

                                       nad ei saa investeeringut asenduskapitalina (sealhulgas juhtkonnapoolne väljaost või sisseost);

                                       i)

                                       nad vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (******) artiklites 10 ja 11 sätestatule, kui nad on kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevad VKEd.

                              Lõppsaajatele ettenähtud toote iseloomulikud jooned

                           Kaasinvesteerimisrahastu summad ja määrad ühtlustatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 2 osutatud eelhindamise tulemustega ning on kooskõlas määrusega (EL) nr 651/2014.
                           Finantsvahendaja investeerib VKEdesse omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringutena, mida rahastatakse ühiselt programmi avaliku sektori osalusest, finantsvahendaja oma osamaksetest ja kaasinvestorite osamaksetest (erasektori osamakse võidakse lisada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamiseks programmi erasektori osamaksena) finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahelise kaasinvesteerimise lepingu raames. Sellise kaasinvesteerimisrahastuga aidatakse kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi eesmärgi saavutamisele.
                           Avaliku ja erasektori vahendeid ühendav koguinvesteering (st üks või enam investeerimistsüklit, sealhulgas jätkuinvesteering) ei või ületada 15 000 000  eurot abikõlbliku lõppsaaja kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 651/2014 artikli 21 lõikes 9. Lubatud koguinvesteeringut abikõlbliku lõppsaaja kohta kontrollitakse, kaasates muude riskifinantseerimismeetmete raames tehtud riskifinantseerimisinvesteeringud.

                              Aruandlus ja eesmärgiks seatud tulemused

                           Finantsvahendaja esitab korraldusasutusele või fondifondile standardses vormis ja ulatuses teavet vähemalt kord kvartalis.
                           Aruanne peab sisaldama kõiki asjakohaseid elemente, mis võimaldavad korraldusasutusel täita määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 tingimusi.
                           Liikmesriigid peavad täitma ka määruse (EL) nr 651/2014 kohaseid aruandluse ja läbipaistvusega seotud kohustusi.
                           Näitajad peavad olema vastavuses rahastamisvahendit rahastava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomase prioriteedi konkreetsete eesmärkidega ja eelhindamise käigus täpsustatud oodatavate tulemustega. Neid mõõdetakse ja neist antakse kaasinvesteerimisrahastu puhul aru vähemalt kord kvartalis ning need peavad olema vastavuses vähemalt määruse (EL) nr 1303/2013 nõuetega. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi prioriteetse suuna ühistele näitajatele kuuluvad muude näitajate hulka:

                                       a)

                                       VKEdesse investeeritud summa (jaotatuna);

                                       b)

                                       rahastatavate VKEde arv;

                                       c)

                                       rahastatavate investeeringute väärtus;

                                       d)

                                       investeeringust tulenev tulu või kulu (kui see on asjakohane);

                                       e)

                                       toetust saavate VKEde töötajate arv „investeerimishetkel“ ja töötajate arv „väljumishetkel“.

                              Programmist tehtavate maksete majandusliku kasu hindamine

                           Programmi avaliku sektori osalusest rahastamisvahendis tulenev rahaline toetus tuleb üle anda lõppsaajatele. Nimetatud põhimõte sätestatakse korraldusasutuse või fondifondi ja finantsvahendaja vahelises rahastamislepingus.

               VI LISA

                  LINNAARENDUSFOND

                  Linnaarendusfondi põhimõtte skemaatiline esitus

                  Linnaarendusfondi tingimused

                              Rahastamisvahendi struktuur

                           Linnaarendusfond on finantsvahendaja asutatud ja hallatav laenufond, millesse tehakse osamakseid programmist, finantsvahendajalt ja kaasinvestoritelt, et rahastada linnaarenguprojektidele antavaid uusi laene.
                           Linnaarendusfond tehakse kättesaadavaks sellise tegevuse raames, mis kuulub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatava programmi prioriteetsete suundade hulka ja mis on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1303/2013 nõutud eelhindamise käigus.

                              Vahendi eesmärk

                           Vahendi eesmärgid on:

                                       1)

                                       ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, finantsvahendaja ja kaasinvestorite pakutavad vahendid, et toetada linnaarenguprojekte;

                                       2)

                                       hõlbustada selliste linnaarenguprojektide puhul, mis asuvad ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 heaks kiidetud regionaalabi kaardil aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaselt määratletud abistatavates piirkondades, soodustingimustel rahastamise saamist. Sellised investeeringud tehakse määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalas;

                                 Kõnealuste eesmärkide suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi.
                           Linnaarendusfond on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus lähenemisviisis kavandatud sekkumiste rakendamisest.
                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist finantsvahendajale tehtud osamakse ei tohi tõrjuda välja muude era- või avaliku sektori investorite pakutavat rahastamist.
                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist antakse rahalisi vahendeid finantsvahendajale, et see võiks luua linnaarenguprojektidele antavate laenude portfelli. Programm osaleb ka portfellis sisalduvate linnaarendusfondist antavate laenudega seotud kahjude ja tagastamata summade katmises ning tuludes ja sissenõudmistes laenupõhiselt.
                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi kaasrahastamist pakub üks järgmistest: korraldusasutuse programmist tehtav osamakse, finantsvahendaja osamakse ja kaasinvestorite osamaksed fondi tehtavate kaasinvesteeringute, linnaarenguprojektideks antavate laenude kaudu tehtavate kaasinvesteeringute ning muude kaasinvestorite tehtavate kaasinvesteeringute tasandil.
                           Fondifondide struktuuri korral kannab fondifond osamaksu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmilt üle finantsvahendajale.
                           Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamaksele võib fondifond anda oma vahendeid, mis liidetakse finantsvahendaja rahaliste vahenditega. Fondifond võtab sel juhul osa riskijagamisest eri osamaksete vahel laenuportfellis. Kui fondifondi vahendid on riigi vahendid või kui fondifondi vahenditega on ühendatud muid riigi vahendeid, tuleb kohaldada määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 16.

                              Linnaarenguprojekt

                           Linnaarenguprojekt on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus strateegias kavandatud meetmete rakendamisest ja sellega aidatakse saavutada nimetatud strateegias määratletud eesmärke.
                           Lisaks peavad kõik linnaarenguprojektid vastama järgmistele parameetritele.
                           Rahastamise jätkusuutlikkus.

                                       —

                                       Linnaarenguprojektid peavad põhinema ärimudelil, milles hinnatakse rahavoogusid ja mille sihtrühma moodustavad erainvestorid.

                                       —

                                       Linnaarenguprojektid tuleb üles ehitada nii, et need toodavad tulu või vähendavad kulusid piisaval määral, et maksta tagasi linnaarendusfondilt saadud laen. Lisaks tuleb need üles ehitada nii, et igasugune riigiabi oleks kehtestatud projekti elluviimiseks vajalikule miinimumsummale, et mitte moonutada konkurentsi. Projektide sisemine tulumäär peab olema selline, et see ei meelitaks ligi üksnes ärilistel kaalutlustel põhinevat rahastamist.

                                 Strateegiline kooskõlastamine.

                                       —

                                       Linnaarenguprojektid on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevast terviklikust strateegiast ja nende abil peab olema võimalik meelitada ligi lisarahastust muudelt avaliku või erasektori investoritelt.

                                       —

                                       Linnaarenguprojektid peavad vastama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmis kavandatud eesmärkidele ja meetmetele ning aitama kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomaste tulemusnäitajate saavutamisele.

                                       —

                                       Linnaarenguprojektid tuleb ellu viia asjaomases piirkonnas/õigusruumis ning need peavad aitama kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmis sätestatud eesmärkide (sealhulgas kvantitatiivsete tulemite) saavutamisele.

                                 Linnaarendusfondist võidakse toetada järgmisi investeerimisprioriteete:

                                       —

                                       investeeringud vähem CO2-heidet tekitavatesse strateegiatesse linnapiirkondades;

                                       —

                                       investeeringud katastroofidele vastupanuvõime tagamiseks;

                                       —

                                       investeeringud kliimamuutustega kohanemiseks;

                                       —

                                       investeeringud linnakeskkonna parandamiseks, sealhulgas mahajäetud tööstusobjektide taaselustamiseks ja õhusaaste vähendamiseks;

                                       —

                                       investeeringud säästvasse linnalisse liikumiskeskkonda;

                                       —

                                       investeeringud füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja ettevõtete loomise toetamiseks;

                                       —

                                       investeeringud riiklike tööturuasutuste taristusse;

                                       —

                                       investeeringud tervishoiu- ja sotsiaalsektorisse, sealhulgas taristusse, teadus- ja arendustegevusse või innovatiivsetesse teenustesse, mis aitavad kaasa kohalikule arengule ning institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele ja tervishoiu põhivormidele üleminekule, samuti soodustavad need tervishoiu- ja sotsiaalteenustele juurdepääsu;

                                       —

                                       investeeringud mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja majandusliku taaselustamise toetamisse;

                                       —

                                       investeeringud kultuuripärandi säilitamisse, kaitsmisse, edendamisse ja arendamisse;

                                       —

                                       investeeringud kõrgharidusse, sealhulgas koostöös ettevõtjatega;

                                       —

                                       investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamisse.

                              Riigiabi mõju

                           Investeeringut käsitatakse siseturuga kokkusobivana ja selle kohta ei ole vaja teha juhtumipõhist teavitamist, tingimusel et see vastab määruse (EL) nr 651/2014 artiklile 16.
                           Riigiabi olemasolu tuleb hinnata fondifondi, finantsvahendaja, erainvestorite ja lõppsaajate tasandil. Sellega seoses peavad finantsvahendaja ja fondifond vastama järgmistele tingimustele:

                                       a)

                                       finantsvahendaja ja fondifondi halduskulud ja teenustasud vastavad turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras, näiteks siis, kui fondifond on valitud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva konkursi kaudu või kui tasu on kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklitega 12 ja 13 ning riik ei anna mingeid muid soodustusi. Kui fondifond ainult kannab finantsvahendajale Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osamakse üle ning täidab avalikes huvides olevaid ülesandeid, tal ei ole meetme rakendamise ajal äritegevust ja ta ei tee omavahenditega kaasinvesteeringuid – mistõttu ei loeta teda abi saajaks –, piisab sellest, kui fondifondi ei tasustata üle;

                                       b)

                                       erasektori osamakse igasse linnaarenguprojekti on vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest vastavalt määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikele 6;

                                       c)

                                       linnaarendusfondi juhitakse äriliste põhimõtete alusel ja selle rahastamispõhimõtted on kasumile orienteeritud.

                                 Erasektori osalusena käsitatakse siin eraõiguslike juriidiliste isikute tehtud investeeringuid.
                           Kulud, mis on seotud linnaarenguprojektide hoolsuskohustusega, kaetakse linnaarendusfondi haldava finantsvahendaja halduskuludest ja -tasudest.
                           Soodustasu (riskijagamise korra asümmeetrilised tingimused) fondifondi, finantsvahendaja osaluse ja kaasinvestorite osaluse puhul fonditasandil ning projektitasandil laenude kujul kehtestatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 44 lõikega 1 ning määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktidega b ja c, nagu on täpsustatud hinnakujunduspõhimõtetes.
                           Asümmeetrilisi tingimusi ei ole võimalik kohaldada muude kaasinvestorite suhtes projektitasandil, kuna nende osamakseid ei investeerita laenudesse ega linnaarendusfondist väljapoole.

                              Laenuandmispõhimõtted

                           a)   Väljamaksmine korraldusasutuselt või fondifondist finantsvahendajale

                           Pärast korraldusasutuse ja fondifondi ning finantsvahendaja vahelise rahastamislepingu allkirjastamist kannab asjaomane korraldusasutus või fondifond avaliku sektori osamakse programmist üle finantsvahendajale, kes paigutab sellised toetused sihtotstarbelisse linnaarendusfondi. Ülekanne tehakse osamaksetena ja pidades kinni määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 41 sätestatud ülemmääradest.
                           Sihtlaenumaht ja intressimääravahemik kinnitatakse eelhindamises kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 37 ja seda võetakse arvesse rahastamisvahendi laadi kindlaks määramiseks (uuendatav või mitteuuendatav instrument).
                           b)   Laenuportfelli loomine

                           Finantsvahendajal tuleb lisaks oma praegusele laenutegevusele luua eelnevalt kindlaks määratud piiratud ajavahemiku jooksul linnaarenguprojektide rahastamiskõlblike laenude portfell, mida osaliselt rahastatakse programmi raames väljamakstud vahenditest rahastamislepingus kokkulepitud riskijagamismäära ulatuses.
                           Finantsvahendaja peab rakendama järjekindlat laenuandmispoliitikat, mis põhineb kokkulepitud investeerimisstrateegial, võimaldab usaldusväärset krediidiportfelli valitsemist ning mis vastab kohaldatavatele majandusharu standarditele, olles samas kooskõlas korraldusasutuse finantshuvide ja poliitikaeesmärkidega. Investeerimisstrateegia tuleb määratleda linnade säästva arengu strateegiat käsitleva tervikliku strateegia raames sihtotstarbelise tegevuse, geograafiliste piirkondade ja rahastamiskõlblike kulude tasandil.
                           Finantsvahendaja korraldab lõppsaajatele antavate laenude identifitseerimise, valimise, hoolsuskohustuse auditi, dokumenteerimise ja vormistamise kooskõlas oma standardmenetlustega ning asjaomases rahastamislepingus sätestatud põhimõtetega.
                           Kui kaasinvestorid annavad laene otse linnaarenguprojektidesse, tuleks finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahel allkirjastada kaasinvesteerimisleping. Nimetatud lepingus määratakse kindlaks lõppsaajatesse tehtavate investeeringute tingimused ja leping peab vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (*******) artikli 1 lõikele 3, kui kõnealust artiklit kohaldatakse. Sellises kaasinvesteerimislepingus tuleb täpsustada võimalik riskijagamise kord.
                           c)   Rahastamisvahendile tagasi makstud rahaliste vahendite uuesti kasutamine

                           Rahastamisvahendile tagasi makstud vahendeid kasutatakse uuesti samas rahastamisvahendis (ringrahastamine samas rahastamisvahendis) või neid kasutatakse pärast korraldusasutusele või fondifondi tagasi maksmist vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitele 44 ja 45.
                           See määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 44 ja 45 osutatud ringrahastamise meetod lisatakse rahastamislepingusse.
                           Ringrahastamise korral samas rahastamisvahendis tehakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saadud toetusele lisanduvad ja finantsvahendaja poolt investeeringuteks ettenähtud aja jooksul tagastatud ja/või lõppsaajatele antud laenudest tagasi nõutud summad põhimõtteliselt kättesaadavaks uue kasutuse jaoks samas rahastamisvahendis.
                           Kui korraldusasutusele või fondifondile tehakse tagasimakseid otse, siis peavad need toimuma korrapäraselt, võttes arvesse i) põhiosa tagasimakseid, ii) laenude kõiki tagasinõutud summasid ja kahjude mahaarvamisi ning iii) kõiki intressimakseid. Nimetatud ressursse tuleb kasutada kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 44 ja 45.
                           d)   Kahjude sissenõudmine

                           Finantsvahendaja võtab kooskõlas oma sisesuuniste ja -menetlustega iga linnaarendusfondist rahastatud tagasimaksmata laenu suhtes sissenõudmiseks ettenähtud meetmed.
                           Summad, mille finantsvahendaja on tagasi saanud (tagasi saadud netosumma ja sundtäitmiskulud, kui on), jagatakse finantsvahendaja ja korraldusasutuse või fondifondi vahel.
                           e)   Intress ja muud tulud

                           Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusest rahastamisvahendile tekkivat intressi ja muid tulusid kasutatakse vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 43.

                              Hinnakujunduspõhimõtted

                           Hinnakujunduse kohta ettepanekut tehes vähendab finantsvahendaja iga portfellis oleva laenu tagatisnõuet ja üldist intressimäära nii, et nendes võetakse arvesse programmi avaliku sektori osamaksest eraldatud summat ja riskijagamise korda.
                           Hinnakujunduspõhimõtted sisaldavad vähemalt järgmist.

                                       1)

                                       Intressimäär finantsvahendaja osaluse pealt määratakse turupõhiselt (s.o vastavalt finantsvahendaja oma põhimõtetele).

                                       2)

                                       Üldist intressimäära, mida arvestatakse rahastamiskõlblikele linnaarenguprojektidele antavatelt portfelli lisatud laenudelt, tuleb vähendada proportsionaalselt programmi avaliku sektori osalusest eraldatud summaga. Selles vähendamises võetakse arvesse teenustasusid, mida korraldusasutus võib võtta programmi osaluse pealt, ja riskijagamise korda.

                                       3)

                                       Hinnakujunduspõhimõtted on rahastamiskõlblikkusperioodil muutumatud.

                              Programmi osamakse rahastamisvahendile: summa ja määr (toote üksikasjad)

                           Tegelik riskijagamismäär, programmi avaliku sektori toetus, soodustasu ja laenude intressimäär põhinevad eelhindamise järeldustel ning peavad tagama, et lõppsaajate kasu vastab määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktile b.
                           Linnaarendusfondi sihtportfelli suurus kehtestatakse rahastamisvahendi toetamise põhjendamiseks tehtava eelhindamise raames kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 37 ja selle juures võetakse vajaduse korral arvesse vahendi ringrahastamise meetodit.
                           Eelhindamise käigus tuvastatud puudujäägi kõrvaldamiseks tuleb määrata kindlaks linnaarendusfondi eraldis ja riskijagamise määr ning järgida käesolevas lisas sätestatud tingimusi.
                           Finantsvahendajaga kokkulepitud minimaalne kaasrahastamismäär määratakse kindlaks iga portfelli lisatud rahastamiskõlbliku laenu puhul ja see vastab rahastamiskõlbliku laenu põhisumma maksimumosale, mida programmist rahastatakse. Finantsvahendajaga kokkulepitud riskijagamismääraga määratakse muude kokkulepete puudumisel kindlaks kahjumi osa, mis jagatakse finantsvahendaja, kaasinvestorite (fondi- ja projektitasandil) ning programmi osaluse vahel.
                           Linnaarendusfondi pakutavat rahastamist käsitlevad tingimused tuleb kindlaks määrata enne igasse linnaarenguprojekti investeerimist projekti jaoks koostatud ja finantsvahendaja kontrollitud finantsprognoosi alusel.

                              Programmist rahastamisvahendile eraldatav osamakse (tegevus)

                           Linnaarendusfondist rahastatavate alustehingute portfell peab sisaldama linnaarenguprojektideks antavaid laene.
                           Portfelli lisamist käsitlevad kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt liidu õigusaktidele, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmile, riiklikele rahastamiskõlblikkuseeskirjadele, investeerimisstrateegiale (osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevast terviklikust lähenemisviisist) ning koos finantsvahendajaga. Finantsvahendajal peab olema portfelli riskiprofiili kohta mõistlik prognoos.
                           Finantsvahendaja peab eelhindamises kinnitatud investeerimisstrateegia põhjal määrama kindlaks linnaarenguprojektidest koosneva portfelli, sellesse investeerima ja seda jätkusuutlikult haldama. Finantsvahendaja haldab sellistest linnaarenguprojektidest koosnevat portfelli, mis on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus lähenemisviisis kavandatud sekkumiste rakendamisest.
                           Finantsvahendaja määrab iga linnaarenguprojekti kohta kindlaks vähemalt järgmise:

                                       a)

                                       projekti üldkirjeldus ja ajakava, sealhulgas kaasrahastavate partnerite ja aktsionäride kirjeldus ning projekti detailne rahastamiskava;

                                       b)

                                       põhjendus, miks projekt programmist toetuse saamiseks valiti, sealhulgas projekti elujõulisuse esialgne hindamine ja täiendav vajadus linnaarendusfondist tehtava investeeringu järele;

                                       c)

                                       riskide kindlaksmääramine;

                                       d)

                                       asjaomases programmis kirjeldatud projekti eesmärkidele vastavus. See tähendab, et valitud linnaarenguprojektidega tuleb aidata kaasa programmi asjaomastes prioriteetsetes suundades sätestatud eesmärkide, sealhulgas kvantitatiivsete tulemite saavutamisele.

                                 Portfelli rakendades peab finantsvahendaja eelkõige tegema järgmist:

                                       a)

                                       tegema kindlaks asjaomase programmi suhtes kohaldatavate nõuete ja kriteeriumide kohased elujõulised linnaarenguprojektid, investeerima nendesse ning juhtima kõnealuste investeeringutega seotud läbirääkimisi ja nende struktuuri kavandamist;

                                       b)

                                       hindama nii investeeringut kui ka investeerimisstrateegia nõuetele vastavust. Elujõulisuse testist peab nähtuma, et projekti ei viidaks ellu ilma linnaarendusfondist tehtava investeeringuta;

                                       c)

                                       esitama linnaarenguprojektide kohta aruande vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 46;

                                       d)

                                       tagama, et vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest tuleneb erasektorist ja et erasektori vahendeid kasutatakse võimalikult palju.

                              Korraldusasutuse kohustused

                           Korraldusasutuse kohustused rahastamisvahendi suhtes on sätestatud delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 6.
                           Kaetav kahju hõlmab maksmisele kuuluvaid ja tasumata põhisummasid ning standardintressi (kuid ei hõlma viiviseid ning kõiki muid kulusid ja kulutusi).

                              Kestus

                           Rahastamisvahendi laenuandmisperiood sätestatakse eesmärgiga tagada, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 42 osutatud programmimakset kasutatakse laenude jaoks, mis makstakse lõppsaajatele välja hiljemalt 31. detsembril 2023.
                           Pärast 31. detsembrit 2020 tehtavate investeeringute puhul tuleb kontrollida nende vastavust riigiabi eeskirjadele, mis jõustuvad pärast nimetatud kuupäeva.

                              Laenuandmine ja riskijagamine finantsvahendaja tasandil (huvide kooskõlastamine)

                           Korraldusasutuse, kaasinvestorite ja finantsvahendaja vaheline huvide kooskõlastamine saavutatakse järgmiste vahenditega.

                                       —

                                       Delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklites 12 ja 13 sätestatud tulemustasud.

                                       —

                                       Finantsvahendaja tasu, mis vastab turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras.

                                       —

                                       Finantsvahendaja katab vähemalt 30 % kogu rahastamiskohustusest, mille alusel linnaarenguprojektidele laenu antakse. Kõnealusest igale projektile eraldatavast linnaarendusfondi kogu rahastamiskohustuse 30 % osast vähemalt 1 % tuleneb finantsvahendaja omavahenditest ning selle suhtes kohaldatakse samu tingimusi kui programmi osamakse puhul. Ülejäänud vähemalt 29 % annavad finantsvahendaja, kaasinvestorid fonditasandil või kaasinvestorid projektitasandil antud laenudest.

                                       —

                                       Erasektori kaasrahastamise kogusumma peab olema vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest.

                                       —

                                       Kaasinvestorite kaasrahastamist võib käsitada kas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riikliku kaasrahastamisena, kui see ei tulene lõppsaajate omavahenditest (kui kõnealune kaasrahastamine investeeritakse seejärel projekti rahastamiskõlblikesse kuludesse), või programmi avaliku sektori täiendusena.

                                       —

                                       Risk jagatakse finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahel (fonditasandil või linnaarenguprojekti tasandil) proportsionaalselt, nagu ka programmi osamaksete puhul, välja arvatud juhul, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c osutatud eelhindamisest nähtub, et on vaja soodustasu, mida rakendatakse avaliku ja erasektori kaasinvestorite vahelise asümmeetrilise riskijagamisena. Selline kord peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktidega b ja c ning sisalduma osaliste vahelises kaasinvesteerimislepingus. Sellist korda ei kohaldata 1 % osamakse suhtes, mille finantsvahendaja investeeris huvide kooskõlastamiseks omavahenditest, nagu eespool osutatud.

                              Abikõlblikud finantsvahendajad

                           Valitud finantsvahendaja on liikmesriigis asutatud avalik-õiguslik või eraõiguslik isik ning tal on seaduslik õigus pakkuda laenu linnaarenguprojektidele, mis asuvad rahastamisvahendit toetava programmi õigusruumis. Abikõlblik finantsvahendaja peab ühtlasi olema võimeline näitama, et suudab hallata linnaarendusfondi ja jälgida linnaarenguprojektide portfelli. See hõlmab delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 7 nõutud elemente. Abikõlblik finantsvahendaja peab olema võimeline näitama, et tal on asjaomasel sihtturul asjakohane kogemus selliste samaväärsete või sarnaste projektide või finantsvahendite juhtimisel, millest on investeeritud linnaarendusfondi raames kavandatud projektidega sarnastesse projektidesse. See hõlmab ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kogemust.
                           Finantsvahendaja tegevust reguleerib asjaomane riiklik finantsteenuseid reguleeriv organ ja finantsvahendaja peab järgima professionaalse fondivalitsemise head tava.
                           Finantsvahendajat juhitakse äriliste põhimõtete alusel. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikes 9 sätestatud tingimused on täidetud.
                           Eraõiguslikke isikuid käsitatakse eraõiguslike juriidiliste isikutena, keda omavad oma vastutusel ja omavahenditest investeerivad era- või avaliku sektori investorid.
                           Linnaarendusfondi õiguslik struktuur peab võimaldama lisarahastust, et suurendada muude investorite osamakseid programmi kohastesse linnaarenguprojektidesse.
                           Korraldusasutus ja fondifond peavad finantsvahendajate valimisel järgima liidu õigusakte. Finantsvahendajate valimine peab olema avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Finantsvahendajate valimisel tuleb püüda kehtestada asjakohane riskijagamise kord soodustasu puhul.
                           Finantsvahendaja valimise protsessis tuleb hinnata linnaarendusfondi investeerimisstrateegiat, otsustamisprotsessi ja üldist juhtimisstrateegiat, juhtimissuutlikkust ning finantsvahendaja enda osalust linnaarendusfondi rahastamises omavahenditest. Üks finantsvahendaja valimise protsessis kohaldatavaid sobivuskriteeriume on tema suutlikkus kavandada ja töötada välja rahastatavatest linnaarendusprojektidest koosnev portfell, võttes arvesse valikuprotsessis osaleva finantsvahendaja pakutavaid kõige konkurentsivõimelisemaid hinnakujunduspõhimõtteid.
                           Finantsvahendaja peab vastutama linnaarenguprojektide kindlaksmääramise ja hindamise eest. Valituks osutunud finantsvahendaja peab haldama linnaarenguprojektide registrit.
                           Linnaarenguprojektide register peab sisaldama projekte, mida finantsvahendaja on kohustunud asjaomasel ajahetkel kättesaadava teabe alusel rahastama.
                           Investoritena käsitatakse mis tahes investoreid, kes finantsvahendaja mõistliku prognoosi kohaselt on investorid, kes tegutsevad turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohastes tingimustes, olenemata nende õiguslikust laadist ja omandivormist.
                           Finantsvahendaja peab oma valikuga seoses täpsustama kaasinvestorite hindamise kriteeriumid. Need peavad olema potentsiaalsetele kaasinvestoritele mõistetavad ja kättesaadavad. Finantsvahendaja peab järgima mittediskrimineerivat lähenemisviisi kaasinvestorite leidmiseks ja nendega koos investeerimiseks. Kaasinvestorite hindamist võidakse kontrollida tagantjärgi.

                              Lõppsaajate abikõlblikkus

                           Lõppsaajad peavad olema abikõlblikud liidu ja siseriikliku õiguse, asjaomase Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, rahastamislepingu ning määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 16 osutatud tingimuse kohaselt. Laenu allkirjastamise kuupäeval peavad lõppsaajad olema täitnud järgmised rahastamiskõlblikkuskriteeriumid:

                                       a)

                                       lõppsaajad on linnaarenduse valdkonna osalised, st ettevõtjad, kelle õiguslik seisund võimaldab võtta laene ja viia ellu linnaarenguprojekte ning kelle omandistruktuur võib varieeruda ja põhineda näiteks erasektori ja avaliku sektori kapitalil;

                                       b)

                                       lõppsaajad on piirkondlike ja kohalike ametiasutuste aktiivsed koostööpartnerid, kes soodustavad linnaarengut, investeerides linnaarenguprojekti. Lõppsaajatel peab olema asjakohane õigustatud huvi varasse, millesse investeeritakse;

                                       c)

                                       lõppsaajad ei kuulu määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud erandite kohaldamisalasse;

                                       d)

                                       lõppsaajad ei tegutse ühes ega mitmes piirangutega sektoris (********);

                                       e)

                                       lõppsaajad ei ole määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 kohane raskustes olev äriühing;

                                       f)

                                       lõppsaajatel ei tohi olla finantsvahendaja sisesuuniste ja standardlaenupoliitika kohaselt tehtavate kontrollide järgi finantsvahendaja või muu finantseerimisasutuse antud ühegi teise laenu või liisingu maksuvõlga või tasumata makseid;

                                       g)

                                       lõppsaajad investeerivad linnaarenguprojektidesse, mida rakendatakse ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 määratletud regionaalabi kaardil osutatud abistatavates piirkondades aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaldamisel.

                                 Lisaks peab lõppsaajatel olema investeerimise ja laenu tagasimaksmise ajal ühes liikmesriigis registreeritud tegevuskoht ning tegevus, mille tarbeks laen välja maksti, peab toimuma asjaomases liikmesriigis ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi piirkonnas/õigusruumis.

                              Lõppsaajatele ettenähtud toote iseloomulikud jooned

                           Linnaarendusfond annab lõppsaajatele laene, mis aitavad kaasa programmi eesmärgi saavutamisele ja mida kaasrahastatakse programmist. Linnaarendusfondi summad ja määrad ühtlustatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 2 osutatud eelhindamise tulemustega ning on kooskõlas määrusega (EL) nr 651/2014.
                           Laene kasutatakse üksnes järgmistel lubatud eesmärkidel:

                                       a)

                                       investeerimine materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse;

                                       b)

                                       käibekapitali soetamine seoses arendus- või laiendustegevusega, mis on punktis a osutatud tegevustega seonduv kõrvaltegevus (mille kõrvalist laadi tõendab muu hulgas linnaarenguprojekti äriplaan ja rahaliste vahendite summa).

                                 Portfelli lisatud linnarendusfondi laenud peavad alati vastama järgmistele rahastamiskõlblikkuskriteeriumidele:

                                       c)

                                       laenud peavad olema uued, mitte antud olemasolevate laenude refinantseerimiseks ega lõpuleviidud projektide rahastamiseks;

                                       d)

                                       linnaarendusfondist linnaarenguprojekti tehtava investeeringu kogusumma ei tohi ületada 20 000 000  eurot, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikes 3;

                                       e)

                                       laenudest rahastatakse üht või mitut lubatud eesmärki eurodes ja/või asjaomase õigusruumi riiklikus vääringus ning vajaduse korral mis tahes muus vääringus;

                                       f)

                                       laene ei anta vahefinantseerimislaenude, allutatud laenude või kvaasiomakapitali vormis;

                                       g)

                                       laene ei anta vaba tagasimaksega krediidiliinide vormis;

                                       h)

                                       laenudele koostatakse tagasimaksegraafik, milles nähakse ette regulaarsed tagasimaksed ja/või üks lõppmakse;

                                       i)

                                       laenudest ei rahastata üksnes finantstegevust ja sellest ei rahastata tarbimislaenude pakkumist;

                                       j)

                                       tähtaeg: laenude miinimumtähtaeg on 12 kuud (koos asjakohase tähtajapikendusega, kui see on olemas) ja maksimumtähtaeg on kuni 360 kuud.

                              Aruandlus ja eesmärgiks seatud tulemused

                           Finantsvahendaja esitab korraldusasutusele või fondifondile standardses vormis ja ulatuses teavet vähemalt kord kvartalis.
                           Aruanne peab sisaldama kõiki asjakohaseid elemente, mis võimaldavad korraldusasutusel täita määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 tingimusi.
                           Liikmesriigid peavad täitma ka määruse (EL) nr 651/2014 kohaseid aruandluse ja läbipaistvusega seotud kohustusi.
                           Näitajad peavad olema vastavuses rahastamisvahendit rahastava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomase prioriteedi konkreetsete eesmärkidega ja eelhindamise käigus täpsustatud oodatavate tulemustega. Neid mõõdetakse ja neist antakse linnaarendusfondi puhul aru vähemalt kord kvartalis ning need peavad olema vastavuses vähemalt määruse (EL) nr 1303/2013 nõuetega. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi prioriteetse suuna ühistele näitajatele kuuluvad muude näitajate hulka:

                                       a)

                                       rahastatud laenude/projektide arv;

                                       b)

                                       rahastatud laenude summad;

                                       c)

                                       tagastamata laenud (arvud ja summad);

                                       d)

                                       tagastatud vahendid ja tulu.

                              Programmist tehtavate maksete majandusliku kasu hindamine

                           Programmi avaliku sektori rahalisest osalusest tulenev rahaline soodustus antakse edasi lõppsaajatele, võttes vajaduse korral arvesse programmist linnaarendusfondi tehtava avaliku sektori osamakse pakutavaid soodsaid rahastamistingimusi.
                           Finantsvahendaja vähendab üleüldist tegelikku intressimäära ja vajaduse korral kõrvalpoliitikat, mida võetakse lõppsaajatelt iga portfelli kuuluva rahastamiskõlbliku laenu alusel, võttes arvesse programmist linnaarendusfondi tehtava osamakse soodsaid rahastamistingimusi.
                           Nimetatud põhimõte sätestatakse korraldusasutuse või fondifondi ja finantsvahendaja vahelises rahastamislepingus.

                     “

            (*)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

            (**)  Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga (ELT L 223, 29.7.2014, lk 7).

            (***)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).

            (****)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).
         Vähem kui 250 töötajaga ettevõte, mille käive jääb alla 50 miljoni euro või millel on koguvarasid vähem kui 43 miljoni euro väärtuses; ei kuulu ka selliseid nimetatud künniseid ületavasse rühma. Komisjoni soovituses öeldakse, et „ettevõtja on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus olenemata selle õiguslikust vormist“.

            (*****)  Järgmiste majandussektorite kohta öeldakse kokkuvõtlikult piirangutega sektorid:

                     a)

                     ebaseaduslik majandustegevus: igasugune tootmine, kauplemine või muu tegevus, mis on asjaomase tootmise, kauplemise või tegevuse koduriigi asukohariigi õigusruumi seaduste või eeskirjade alusel ebaseaduslik;

                     b)

                     tubakas ja destilleeritud alkohoolsed joogid: tubaka ja destilleeritud alkohoolsete jookide ning nendega seotud toodete tootmine ja nendega kauplemine;

                     c)

                     relvade ja laskemoona tootmine ja nendega kauplemine: igasuguste relvade ja laskemoona tootmise ja nendega kauplemise rahastamine. Piirangut ei kohaldata, kui need tegevused on selgesõnalise Euroopa Liidu poliitika osa või täiendavad seda;

                     d)

                     kasiinod: kasiinoäri ja sarnane ettevõtlus;

                     e)

                     IT-sektori piirangud: elektrooniliste andmeprogrammide või -lahendustega seotud teadus- ja arendustegevus või tehnilised rakendused, mille i) eesmärk on: a) punktides a–d osutatud piirangutega sektoritesse kuuluva tegevuse toetamine; b) veebihasartmängud ja -kasiinod; või c) pornograafia, või mille ii) eesmärk on võimaldada ebaseaduslikult a) siseneda elektroonilistesse andmesidevõrkudesse; või b) laadida alla elektroonilisi andmeid;

                     f)

                     bioteaduste sektori piirangud: toetus sellise teadus-ja arendustegevuse või tehniliste rakenduste rahastamiseks, mis on seotud i) inimese kloonimisega teadustegevuse või ravi otstarbel; või ii) geneetiliselt muundatud organismidega (GMOd).

            (******)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

            (*******)  Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga (ELT L 223, 29.7.2014, lk 7).

            (********)  Järgmiste majandussektorite kohta öeldakse kokkuvõtlikult piirangutega sektorid:

                     a)

                     ebaseaduslik majandustegevus: igasugune tootmine, kauplemine või muu tegevus, mis on asjaomase tootmise, kauplemise või tegevuse koduriigi asukohariigi õigusruumi seaduste või eeskirjade alusel ebaseaduslik;

                     b)

                     tubakas ja destilleeritud alkohoolsed joogid: tubaka ja destilleeritud alkohoolsete jookide ning nendega seotud toodete tootmine ja nendega kauplemine;

                     c)

                     relvade ja laskemoona tootmine ja nendega kauplemine: igasuguste relvade ja laskemoona tootmise ja nendega kauplemise rahastamine. Piirangut ei kohaldata, kui need tegevused on selgesõnalise Euroopa Liidu poliitika osa või täiendavad seda;

                     d)

                     kasiinod: kasiinoäri ja sarnane ettevõtlus;

                     e)

                     IT-sektori piirangud: elektrooniliste andmeprogrammide või -lahendustega seotud teadus- ja arendustegevus või tehnilised rakendused, mille i) eesmärk on: a) punktides a–d osutatud piirangutega sektoritesse kuuluva tegevuse toetamine; b) veebihasartmängud ja -kasiinod; või c) pornograafia, või mille ii) eesmärk on võimaldada ebaseaduslikult a) siseneda elektroonilistesse andmesidevõrkudesse; või b) laadida alla elektroonilisi andmeid;

                     f)

                     bioteaduste sektori piirangud: toetus sellise teadus-ja arendustegevuse või tehniliste rakenduste rahastamiseks, mis on seotud i) inimese kloonimisega teadustegevuse või ravi otstarbel; või ii) geneetiliselt muundatud organismidega (GMOd).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 302/2013, 27. märts 2013 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

text:
               28.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 90/86

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 302/2013,
   27. märts 2013,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ja artiklit 148 koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 616/2007 (2) on sätestatud Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha tariifikvootide haldamine.

               (2)

               Impordiõiguste ja impordilitsentside taotluste suhtes kohaldatavaid miinimum- ja maksimumkoguseid tuleks järjekindlusetuse vältimiseks muuta ja ühtlustada.

               (3)

               Kvootide haldamise parandamiseks ja ühtlustamiseks tuleks kohandada teatavate kvootide tagatisi ja impordilitsentside kehtivusaega ning kehtestada, et teatavate tooterühmade impordilitsentsid ei tohiks olla edasiantavad.

               (4)

               Lisas tuleks täpsustada, et muudele riikidele teatavate kvootide eraldamine peaks mõnel juhul hõlmama ka Brasiiliat või Taid.

               (5)

               Määrust (EÜ) nr 616/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (6)

               Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 616/2007 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

                           a)

                           Lõige 5 asendatakse järgmisega:
                           „5.   Iga impordilitsentsi või impordiõiguse taotlus peab vastama tonnides väljendatud miinimumkoguse nõudele ja kvoodiga hõlmatud saadaoleva koguse maksimaalse protsendimäära nõudele asjaomasel perioodil või alaperioodil. Kõnealused nõuded iga eraldi kvoodi kohta on sätestatud I lisas.”

                           b)

                           Lõige 7 asendatakse järgmisega:
                           „7.   Litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 20 tehakse üks II lisa A osas loetletud kannetest.
                           Litsentside lahtrisse 24 tehakse üks II lisa B osas loetletud kannetest.
                           Tooterühmade 3 ja 6 A ning järjekorranumbrile 09.4262 vastava kvoodi puhul tehakse tooterühma 6B litsentsi lahtrisse 24 üks II lisa C osas nimetatud kannetest.
                           Tooterühma 8 ja järjekorranumbrile 09.4261 vastava kvoodi puhul tehakse tooterühma 6B litsentsi lahtrisse 24 üks II lisa D osas nimetatud kannetest.
                           Järjekorranumbritele 09.4263, 09.4264 ja 09.4265 vastavate kvootide puhul tehakse tooterühma 6B litsentsi lahtrisse 24 üks II lisa E osas nimetatud kannetest.”

               2)

               Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   Tooterühmade 2, 3, 6 A, 6B ja 8 puhul esitatakse koos litsentsitaotlusega tagatis 50 eurot 100 kilogrammi kohta. Tooterühmade 1, 4 A, 4B ja 7 puhul on tagatise suurus 10 eurot 100 kilogrammi kohta ning tooterühmade 5 A ja 5B kohta esitatud impordiõiguste taotluste puhul on tagatise suurus 35 eurot 100 kilogrammi kohta.”

               3)

               Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 7
               1.   Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (3) artiklist 22 kehtivad impordilitsentsid ja impordiõigused alates selle perioodi või alaperioodi esimesest päevast, milleks taotlus esitati, kuni kvoodi asjaomase kehtivusperioodi 30. juunini.
               Tooterühmade 5 A ja 5B kohta välja antud litsentsid kehtivad kooskõlas määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikega 2 siiski 15 tööpäeva pärast litsentsi tegeliku väljaandmise kuupäeva.
               2.   Erandina määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 8 lõikest 1 ei ole muude tooterühmade kui tooterühmade 5 A ja 5B litsentside alusel saadavad õigused edasiantavad.
               3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 8 lõike 1 kohaldamist, tuleb tooterühmade 5 A ja 5B litsentside alusel saadavate õiguste edasiandmise puhul piirduda omandajatega, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 ja käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 ja 2 kindlaks määratud abikõlblikkuse tingimustele.

               4)

               I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

               5)

               Käesoleva määruse II lisa lisatakse II lisa E osana.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides.
      Brüssel, 27. märts 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

      (3)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.”

      I LISA

            „I LISA

               Soolatud või soolvees kodulinnuliha
                (1)

                        Riik

                        Rühma nr

                        Haldamise perioodilisus

                        Jrk-nr

                        CN-kood

                        Tollimaks

                        Aastased kogused
                        (tonnides)

                        Miinimumkogus taotluse kohta

                        Maksimumkogus taotluse kohta

                        Brasiilia

                        1

                        Kord kvartalis

                        09.4211

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        170 807

                        100 t

                        10 %

                        Tai

                        2

                        Kord kvartalis

                        09.4212

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        92 610

                        100 t

                        5 %

                        Teised riigid

                        3

                        Igal aastal

                        09.4213

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        828

                        10 t

                        10 %

               Muust kui kalkunilihast kodulinnulihatooted

                        Riik

                        Rühma nr

                        Haldamise perioodilisus

                        Jrk-nr

                        CN-kood

                        Tollimaks

                        Aastased kogused
                        (tonnides)

                        Miinimumkogus taotluse kohta

                        Maksimumkogus taotluse kohta

                        Brasiilia

                        4 A

                        Kord kvartalis

                        09.4214

                        1602 32 19

                        8 %

                        79 477

                        100 t

                        10 %

                        09.4251

                        1602 32 11

                        630 eurot/t

                        15 800

                        100 t

                        10 %

                        09.4252

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        62 905

                        100 t

                        10 %

                        4B

                        Igal aastal

                        09.4253

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        295

                        10 t

                        100 %

                        Tai

                        5 A

                        Kord kvartalis

                        09.4215

                        1602 32 19

                        8 %

                        160 033

                        100 t

                        10 %

                        09.4254

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        14 000

                        100 t

                        10 %

                        09.4255

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        2 100

                        10 t

                        10 %

                        09.4256

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        13 500

                        100 t

                        10 %

                        5B

                        Igal aastal

                        09.4257

                        1602 39 21

                        630 eurot/t

                        10

                        10 t

                        100 %

                        09.4258

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        09.4259

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        Teised riigid

                        6 A

                        Kord kvartalis

                        09.4216

                        1602 32 19

                        8 %

                        11 443

                        10 t

                        10 %

                        09.4260

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        2 800

                        10 t

                        10 %

                        6B

                        Igal aastal

                        09.4261 (4)

                        1602 32 11

                        630 eurot/t

                        340

                        10 t

                        100 %

                        09.4262

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        470

                        10 t

                        100 %

                        09.4263 (5)

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        220

                        10 t

                        100 %

                        09.4264 (5)

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        148

                        10 t

                        100 %

                        09.4265 (5)

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        125

                        10 t

                        100 %

               Kalkunilihatooted

                        Riik

                        Rühma nr

                        Haldamise perioodilisus

                        Jrk-nr

                        CN-kood

                        Tollimaks

                        Aastased kogused
                        (tonnides)

                        Miinimumkogus taotluse kohta

                        Maksimumkogus taotluse kohta

                        Brasiilia

                        7

                        Kord kvartalis

                        09.4217

                        1602 31

                        8,5 %

                        92 300

                        100 t

                        10 %

                        Teised riigid

                        8

                        Kord kvartalis

                        09.4218

                        1602 31

                        8,5 %

                        11 596

                        10 t

                        10 %”

         (1)  Sooduskorra kohaldatavus määratakse kindlaks CN-koodi alusel ja tingimusel, et asjaomane soolatud või soolvees liha oleks CN-koodi 0207 alla kuuluv linnuliha.

         (2)  Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist.

         (3)  Töödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist.

         (4)  Muu kui Brasiilia, sh Tai.

         (5)  Muu kui Tai, sh Brasiilia.

      II LISA

                     „E.

                     Artikli 4 lõike 7 viiendas lõigus osutatud kanded:

                                 bulgaaria keeles

                                 :

                                 Не следва да се използва за продукти с произход от Тайланд в съответствие с Регламент (ЕО) № 616/2007.

                                 hispaania keeles

                                 :

                                 No puede utilizarse para productos originarios de Tailandia en aplicación del Reglamento (CE) no 616/2007.

                                 tšehhi keeles

                                 :

                                 Nepoužije se u produktů pocházejících z Thajska v souladu s nařízením (ES) č. 616/2007.

                                 taani keeles

                                 :

                                 Kan ikke anvendes for produkter med oprindelse i Thailand i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007.

                                 saksa keeles

                                 :

                                 Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 616/2007 nicht verwendbar für Erzeugnisse mit Ursprung in Thailand.

                                 eesti keeles

                                 :

                                 Ei ole kasutatav Tai päritolu toodete puhul vastavalt määrusele (EÜ) nr 616/2007.

                                 kreeka keeles

                                 :

                                 Δεν μπορεί να χρησιμοποιηθεί για τα προϊόντα καταγωγής Ταϊλάνδης κατ’ εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 616/2007.

                                 inglise keeles

                                 :

                                 Not to be used for products originating in Thailand pursuant to Regulation (EC) No 616/2007.

                                 prantsuse keeles

                                 :

                                 N’est pas utilisable pour des produits originaires de Thaïlande en application du règlement (CE) no 616/2007.

                                 itaalia keeles

                                 :

                                 Da non utilizzare per prodotti originari della Thailandia in applicazione del regolamento (CE) n. 616/2007.

                                 läti keeles

                                 :

                                 Piemērojot Regulu (EK) Nr. 616/2007, neizmanto Taizemes izcelsmes produktiem.

                                 leedu keeles

                                 :

                                 Nenaudojama produktams, kurių kilmės šalys yra Tailandas, taikant Reglamentą (EB) Nr. 616/2007.

                                 ungari keeles

                                 :

                                 Nem alkalmazandó a Thaiföldről származó termékekre a 616/2007/EK rendelet alapján.

                                 malta keeles

                                 :

                                 Ma jistax jintuża għall-prodotti li joriġinaw mit-Tajlandja, b’applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 616/2007.

                                 hollandi keeles

                                 :

                                 Mag niet worden gebruikt voor producten van oorspong uit Thailand overeenkomstig Verordening (EG) nr. 616/2007.

                                 poola keeles

                                 :

                                 Nie stosuje się w przypadku produktów pochodzących z Tajlandii zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 616/2007.

                                 portugali keeles

                                 :

                                 Não utilizável para produtos originários da Tailândia, em aplicação do Regulamento (CE) n.o 616/2007.

                                 rumeenia keeles

                                 :

                                 Nu se utilizează pentru produsele originare din Thailanda în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 616/2007.

                                 slovaki keeles

                                 :

                                 Podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 nepoužívať pre výrobky pochádzajúce z Thajska.

                                 sloveeni keeles

                                 :

                                 V skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Tajske.

                                 soome keeles

                                 :

                                 Ei voimassa Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden osalta asetuksen (EY) N:o 616/2007 mukaisesti.

                                 rootsi keeles

                                 :

                                 Får inte användas för produkter med ursprung i Thailand i enlighet med förordning (EG) nr 616/2007.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 159/2013, 21. veebruar 2013 , millega käsitletakse loa andmist naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistisele sigade, kodulindude, veiste, lammaste, kitsede, küülikute ja hobuste söödalisandina ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1876/2006 ja (EÜ) nr 757/2007  EMPs kohaldatav tekst

text:
               22.2.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 49/47

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 159/2013,
   21. veebruar 2013,
   millega käsitletakse loa andmist naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistisele sigade, kodulindude, veiste, lammaste, kitsede, küülikute ja hobuste söödalisandina ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1876/2006 ja (EÜ) nr 757/2007
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuestihindamine.

               (2)

               Naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistise kasutamisele söödalisandina anti vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ tähtajatu luba sigade ja lüpsilehmade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1876/2006 (3) ja nuumveiste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 757/2007 (4). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus nimetatud naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistise ümberhindamiseks sigade, lüpsilehmade ja nuumveiste söödalisandina ning nimetatud määruse artikli 7 alusel uue kasutusviisi lubamiseks sigade, kodulindude, veiste, lammaste, kitsede, küülikute ja hobuste söödalisandina; ühtlasi taotletakse selles kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 6. septembri 2011. aasta (5) ja 24. aprilli 2012. aasta (6) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele, eeldusel et tarbijate tervise kaitseks on rakendatud asjakohaseid meetmeid, ega keskkonnale, ning valmistis aitab säilitada teravilja ja täissööta. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

               (6)

               Seoses uue loa andmisega määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt tuleb määruseid (EÜ) nr 1876/2006 ja (EÜ) nr 757/2007 vastavalt muuta.

               (7)

               Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Loa andmine
   Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „säilitusained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Määruse (EÜ) nr 1876/2006 muudatused
   Määruse (EÜ) nr 1876/2006 artikkel 4 ja IV lisa jäetakse välja.
   Artikkel 3
   Määruse (EÜ) nr 757/2007 muudatused
   Määruse (EÜ) nr 757/2007 artikkel 1 ja I lisa jäetakse välja.
   Artikkel 4
   Üleminekumeetmed
   Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 14. septembrit 2013 kooskõlas enne 14. märtsi 2013 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 21. veebruar 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

      (3)  ELT L 360, 19.12.2006, lk 126.

      (4)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 43.

      (5)  EFSA Journal (2011); 9(9):2357.

      (6)  EFSA Journal (2012); 10(5):2681.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa hoidja

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: Säilitusained

                  1a700

                  —

                  Naatriumbensoaadi, propioonhappe ja naatriumpropionaadi valmistis

                                 Söödalisandi koostis

                              Preparaadi koostis:

                                          naatriumbensoaat: 140 g/kg,

                                          propioonhape: 370 g/kg

                                          naatriumpropionaat: 110 g/kg

                                          Vesi: 380 g/kg

                                 Toimeainete kirjeldus

                                          Naatriumbensoaat (C7H5O2Na) ≥ 99 % pärast kahetunnist kuivatamist temperatuuril 105 °C

                                          Propioonhape (C3H6O2) ≥ 99,5 %

                                          Naatriumpropionaat (C3H5O2Na) ≥ 99 % pärast neljatunnist kuivatamist temperatuuril 105 °C

                                 Analüüsimeetod
                                  (1)

                              Sisalduse määramine söödalisandis:

                                          —

                                          bensoaadi määramine: pöördfaasiline kõrgsurve-vedelikkromatograafia ultraviolettdetektoriga (HPLC-UV)

                                          —

                                          propionaadi kogusisaldus: iooneksklusiooni-kõrgsurve-vedelikkromatograafia ultraviolett- või murdumisnäitajadetektoriga (HPLC-RI)

                                          —

                                          naatriumi kogusisaldus: aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869)

                  Sead
                  Kodulinnud
                  Veised
                  Lambad
                  Kitsed
                  Küülikud
                  Hobused

                  —

                  —

                  10 000

                              1.

                              Üheaegsel kasutamisel koos teiste toimeainete allikatega ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust.

                              2.

                              Miinimumsisaldus:

                                          —

                                          muud teraviljad kui maisiterad niiskusesisaldusega ≥ 15 %: 3 000 mg teravilja kg kohta;

                                          —

                                          maisiterad niiskusesisaldusega ≥ 15 %: 13 000 mg maisiterade kg kohta;

                                          —

                                          täissööt niiskusesisaldusega ≥ 12 %: 5 000 mg täissööda kg kohta.

                              3.

                              Maksimumsisaldus kõikides teraviljades: 22 000 mg teravilja kg kohta.

                              4.

                              Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kindaid.

                  14. märts 2023

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx