title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1377/2013, 19. detsember 2013 , milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta detsember seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

text:
               20.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 346/49

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1377/2013,
   19. detsember 2013,
   milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta detsember seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:
   2013. aasta detsember seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 20. detsember 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. detsember 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

      (3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

      LISA

                  Rühma nr

                  Jrk-nr

                  Alaperioodiks 1.1.2014–31.3.2014 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
                  (protsentides)

                  1

                  09.4410

                  0,250375

                  2

                  09.4411

                  0,253228

                  3

                  09.4412

                  0,267952

                  4

                  09.4420

                  0,26178

                  6

                  09.4422

                  0,262743


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2264, 15. detsember 2016, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses

text:
               16.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 342/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2264,
   15. detsember 2016,
   milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1)

   võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 32,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel.

               (2)

               Esimese osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.

               (3)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 13. detsembril 2016, kehtestatakse madalaim müügihind 215,10 eurot/100 kg.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 15. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

      (3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 793/2013, 20. august 2013 , millega kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed, et tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude säilimine  EMPs kohaldatav tekst

text:
               21.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 223/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 793/2013,
   20. august 2013,
   millega kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed, et tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude säilimine
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega, (1) eriti selle artiklit 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Atlandi-skandinaavia heeringa (mida nimetatakse ka norra kevadheeringaks) varud on suurimad heeringavarud maailmas. Heeringa väljapüügi suurusjärk on olnud üks kuni kaks miljonit tonni. Väga laialdase kasutamise ja ülepüügi tõttu kuivasid varud kokku ning see sundis lõpetama nende püügi rohkem kui kaheks aastakümneks alates varastest 1970ndatest kuni 1990ndate aastate keskpaigani, mis omakorda avaldas väga tõsiseid tagajärgi kõnealuse kalavaru püügi laevastikele.

               (2)

               Pärast varude taastumist ja kalapüügi taasalustamist 1996. aastal hallati atlandi-skandinaavia heeringa varusid nõupidamiste alusel, millel osalesid viis osapoolt, kelle majandusvööndit kala oma rändel läbib, ja kelleks on: Venemaa Föderatsioon, Norra, Fääri saared, Island ja Euroopa Liit (edaspidi „rannikuäärsed riigid”).

               (3)

               Alates 2007. aastast on rannikuäärsete riikide nõupidamiste käigus kokku lepitud korra kohaselt kehtestatud lubatud kogupüügi jaotamise lõplikud eeskirjad ja kohustus säilitada tulevasteks aastateks varude jaotuse suhteline stabiilsus. Atlandi-skandinaavia heeringa varude kokkuleppeline jaotus on järgmine: 5,16 % Fääri saartele, 14,51 % Islandile, 6,51 % Euroopa Liidule, 61 % Norrale ja 12,82 % Venemaa Föderatsioonile. Lisaks oli rannikuäärsetel riikidel juba sõlmitud pikaajaline kokkulepe selle kohta, et ühiselt kokkulepitud halduskorda vaadatakse läbi ja muudetakse üksnes ühiselt, uute teaduslike nõuannete põhjal ja teatavaks kuupäevaks.

               (4)

               Lubatud kogupüügi haldamise hõlbustamiseks on rannikuäärsed riigid kiitnud heaks ja rakendavad olemasolevatest teaduslikest andmetest lähtuvalt pikaajalist halduskava, mis sisaldab ka ettevaatuspõhimõtet, mille eesmärk on hoida kalavarude tase ohututes bioloogilistes piirides ja tagada säästev püük.

               (5)

               Pikaajalise majandamiskava eesmärk oli ära hoida kalavarude jäämine alla 2 500 000 tonni suuruse biomassi taseme ning teha kõik, et varud oleks üle 5 000 000 tonni, mida peetakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse jaoks vajalikuks tasemeks. Eesmärgi täitmise vahendina määrati kindlaks püügipiirangud ning kalastussuremus 0,125. Lepiti kokku, et kui biomassi tase langeb alla 5 000 000 tonni, tuleks kalastussuremust vähendada, et tagada varude kiire taastumine.

               (6)

               Septembris 2012 soovitas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) kooskõlas majandamiskavas sätestatud ettevaatuspõhimõttega, et viie rannikuäärse riigi lubatud kogupüük (TAC) ei tohi olla 2013. aastal suurem kui 619 000 tonni, mis on 26 % vähem kui 2012. aastaks lubatud kogupüük.

               (7)

               Oktoobrist 2012 kuni jaanuarini 2013 toimunud rannikuäärsete riikide nõupidamistel 2013. aasta korra kokku leppimiseks väljendasid Fääri saarte esindajad järjekindlalt ja korduvalt oma soovimatust praeguse jagamise korraga jätkata. Selleks et tagada rannikuäärsete riikide poolne varude koordineeritud majandamine nii palju kui võimalik, jõudsid 2013. aasta korra küsimuses 18. jaanuaril 2013 lõpuks kokkuleppele üksnes neli rannikuäärset riiki. Kõnealuste nõupidamiste kooskõlastatud 23. jaanuari 2013. aasta protokollis on sätestatud, et: „delegatsioonid väljendasid oma muret seoses sellega, et Fääri saared on ilma sellest eelnevalt teavitamata rannikuäärsete riikide vahelisest kokkuleppest välja astunud”. Kuna Fääri saared enam nõupidamistel ei osalenud, siis ei olnud viie kokkuleppeosalise vahel enam võimalik korda kokku leppida, seega otsustasid neli allesjäänud kokkuleppeosalist Fääri saarte kalandusalaste huvidega arvestada ja jätta välja nende tavapärane, st Fääri saartele alates 2007. aasta kokkuleppest kuulunud osa, mis vastas 31 000 tonnile (5,16 % lubatud kogupüügist).

               (8)

               Rannikuäärsete riikide nõupidamistel, mis kestsid kuni 23. jaanuarini 2013, ei esitanud Fääri saarte esindajad ühtegi taotlust konkreetse püügiosa saamiseks, samuti ei teinud nad mis tahes kirjalikku ega suulist ettepanekut uue jaotuskorra kohta, nad ei püüdnud leida kokkulepet ülejäänud nelja kokkuleppeosalisega ega teinud mingeid jõupingutusi teha koostööd, et 2013. aasta korra osas kokkuleppele jõuda.

               (9)

               Fääri saarte kalandusminister teatas oma 26. märtsi 2013 aasta seisukohas, et Fääri saarte laevadele on ühepoolselt kehtestatud 105 230 tonni suurune püügi piirnorm, mis on soovitatud lubatud kogupüügist 17 % ehk üle kolme korra suurem kui osa, mis vastaks varem kokku lepitud korra kohasele taotlusele, ja mis suurendaks Fääri saarte 2012. aasta osa 145 %. Ühepoolset seisukohavõttu tuleb hinnata lähtuvalt eespool nimetatud teaduslikust soovitusest vähendada püüki 2013. aastal 26 % võrra. Seisukoha avaldamisega jätsid Fääri saared de facto kõrvale ka ühiselt kokkulepitud majandamiskava.

               (10)

               Nende algatustega loobusid Fääri saared koostööst liidu ja teiste rannikuäärsete riikidega ühist huvi pakkuvate kalavarude, st atlandi-skandinaavia heeringa majandamisel ning loobusid ka täitmast oma kohustusi, mis neil on vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) artikli 61 lõikele 2, artikli 63 lõigetele 1 ja 2, artiklitele 118, 119 ja 300 ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (UNFSA) artiklitega 5 ja 6 ning artikli 8 lõigetega 1 ja 2.

               (11)

               Nelja rannikuäärse riigi ja Fääri saarte kehtestatud püügi piirnormide täimisel oleks kogupüük olnud 692 290 tonni, mis oleks soovitatud lubatud kogupüügiga võrreldes olnud ülepüük. 2013. aasta püügihooaja majandamise nõustamiseks ICESi antud hinnangute ja püügiprognooside (2) kohaselt viiks selline püük kudekarja biomassi (SSB) 2014. aasta alguseks 4 200 000 tonni tasemele, mis on tunduvalt madalam 5 000 000 tonni tasemest, mis aitaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagada.

               (12)

               Lisaks esitas ICES 2013. aasta mais uued avalikult kättesaadavad teaduslikud tõendid, (3) mis annavad kinnitust, et praeguseks väljatöötatud pikaajaline majandamiskava (millele eesmärk on kalastussuremus 0,125) vastab ettevaatusprintsiibile, samas kui kalastussuremuse tõusu väärtus 0,15, mis vastab Fääri saarte soovitud suurendamisele, muudab kava ettevaatusprintsiibi tühiseks, mis omakorda suurendab varude hävinemise ohtu.

               (13)

               Määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 3 kohaselt võib riiki lugeda mittesäästvat kalapüüki lubavaks riigiks a) kui ta ei tee koostööd ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamisel täies vastavuses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni (UNCLOS) sätetega ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppega (UNFSA) või muude rahvusvaheliste lepingute või rahvusvaheliste õigusnormidega ning b) kui see riik kas: i) ei ole võtnud vajalikke meetmeid kalavarude majandamiseks või ii) on kalavarude majandamise meetmeid võtnud teiste riikide ja liidu õigusi, huve ja kohustusi vajalikul määral arvestamata ning need kalavarude majandamise meetmed koostoimes teiste riikide ja liidu võetud meetmetega põhjustavad püüki, mille tulemuseks võib olla kalavarude jätkusuutmatu seisund.

               (14)

               Eespool esitatud asjaolude seisukohalt vastavad Fääri saared kõikidele kriteeriumidele, mis võimaldavad käsitada neid mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, ning seetõttu võib komisjon olla sunnitud võtma määrusega (EL) nr 1026/2012 ette nähtud meetmeid.

               (15)

               Kooskõlas määruse (EL) nr 1026/2012 artikliga 6 otsustas komisjon teavitada Fääri saarte kohalikku valitsust ja Taani valitsust 17. mai 2013. aasta otsusega (4) ja sama kuupäevaga kirjaga oma kavatsusest käsitada Fääri saari mittesäästvat kalapüüki lubava riigina, tuues esile selle otsuse põhjused ning kirjeldades meetmeid, mida võidakse kõnealuse määruse kohaselt võtta. Fääri saarte kohalik valitsus kinnitas kirja kättesaamist samal päeval.

               (16)

               Fääri saarte kohalik valitsus vastas 17. juunil 2013 teavitamisele sellega, et seadis komisjoni poolt esitatud argumendid kahtluse alla ja esitas oma argumendid, nimelt, et nad ei ole oma isikut nõupidamistelt tagandanud, et nad soovivad jätkuvalt leida läbirääkimiste teel lahendust kalavarude jagamisele ja et ELil ei ole õigust sunnimeetmeid kasutusele võtta. Kuid nad ei väljendanud siiski soovi muuta oma otsust 2013. aasta mittesäästva püügi piirnormide kohta ega esitanud muud selget põhjendust oma kõrge püügilimiidi kohta 2013. aastaks, kui kinnitamata väite, et „kõnealuseid varusid on Fääri saarte jurisdiktsiooni all olevatel merealadel viimastel aastatel rohkem esinenud”.

               (17)

               Komisjon uuris kõnealuse teema käsitlemist olemasolevas teaduskirjanduses, kuid leidis üksnes avaldusi, milles osutati, et hooajal esineb heeringat juhuslikult Fääri saarte vetes pikema aja jooksul, samas ei leidnud ta midagi, mis võimaldaks tõlgendada seda nähtust varude arvukuse stabiilsuse või pideva tõusuga. Fääri saarte argumendi kohta, et 2014. aastaks vähenevad varud igal juhul alla maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ja seda mitte Fääri saarte osa ühepoolse suurendamise tõttu, tuleb märkida, et viimastes teaduslikes nõuannetes (vt eespool esitatud põhjendus 12) osutatakse, et sel ajal kui varud taastuvad maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni, jäävad nad siiski pikaks ajaks alla seda taset ja on seda suuremas hävimisohus, kui kalavaru kalastussuremuse näitaja suureneb sellise väärtuseni nagu Fääri saarte suurendatud osast tuleneks.

               (18)

               Pärast Fääri saarte kohaliku valitsuse argumentide põhjalikku analüüsi tegi komisjon järelduse, et need ei lükka ümber komisjoni teatises esindatud põhjuseid, samuti ei ole need objektiivsed põhjused, mis õigustaksid selle riigi koostöövalmiduse puudumist. See kokkuvõte koos soovimatusega muuta ühepoolset 2013. aasta püügipiirangut on andnud komisjonile aluse järeldada, et Fääri saared vastavad jätkuvalt kriteeriumidele, mille kohaselt tuleb neid käsitleda mittesäästvat kalapüüki lubava riigina.

               (19)

               Seetõttu leiab komisjon, et on vaja vastu võtta määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 kohased meetmed.

               (20)

               Et saavutada kaitseeesmärki ning mitte lasta Fääri saartel kasutada oma mittesäästval heeringapüügil liidu turu, sadamate ja rajatiste eeliseid, peavad kõnealused meetmed olema tõhusad ja proportsionaalsed.

               (21)

               Lisaks on komisjon hinnanud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetavate meetmete majandus-, keskkonna- ja sotsiaalset mõju lühikeses ja pikas perspektiivis, samuti nende rakendamisega seotud halduskoormust.

               (22)

               Selle hindamise põhjal oleks asjakohane võtta esimese sammuna vastu teatavad meetmed, mis on loetletud määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 4 lõike 1 punktides c, d, e ja i. Kui kõnealused meetmed osutuvad ebatõhusaks ja Fääri saared jätkavad endiselt mittesäästvat kalapüüki, võib kehtestada täiendavaid meetmeid.

               (23)

               Fääri saarte heeringapüük pelaagiliste traaleritega võib olla aasta külmematel kuudel sihtpüük, kuid kevadel ja suvel on see segapüük, mil heeringat ja makrelli püütakse samaväärsetes kogustes. Nii võib ühe laeva püütud loomus, sama püügiretke või samast püügikohast kogu hooaja jooksul püütud saak sisaldada mõlemaid kalu. Makrell on seega heeringaga seotud liik. Seega kui Fääri saared jätkavad makrelli püüki ja eksporti, jätkavad nad ka suurel hulgal heeringa püüki, mis on paratamatu kaaspüük isegi juhul, kui heeringat ei saa liitu eksportida. Seega kui makrelliimport meetmetest välja jätta, ei ole heeringaimpordi keeld piisavalt tõhus meede, mis aitaks vältida edasist kahju tekitamist heeringavarude säästvale arengule. Makrelli ja heeringa elupaigad langevad ühte sellisel määral, et Fääri saarte kontrolli all olevates püügipiirkondades makrelli püüdes on alati oht püüda ka heeringat. Seetõttu võib arvata, et kogu Fääri saarte kontrolli all püütud makrellisaak sisaldab ka heeringat. Nii et selleks, et kaubandusmeetmed oleksid tulemuslikud, peaksid nad hõlmama nii heeringat kui ka makrelli.

               (24)

               Kui komisjon hindas meetmete proportsionaalsust, eelkõige selleks, et otsustada, kas heeringapüügi peamise liigi kaubanduspiirangutest rääkides tuleks piirduda teatava kogusega või peaks keelustama kogu impordi, uuris komisjon, kas proportsionaalsemate meetmetena võiksid tulla kõne alla ka muud alternatiivsed meetmed kui heeringast ja makrellist valmistatud või seda sisaldavate toodete keelamine. Hinnati kolme järgmist võimalust: i) kõikide toodete koguseline piirang, piirates importi traditsioonilise kaubavahetuse tasemeni, ii) üksnes värskete, külmutatud ja konserveeritud kala täielik keelustamine, jättes kõrvale töödeldud tooted, näiteks kalajahu ja -õli ning iii) impordikeeld piirduks üksnes heeringa ja heeringatoodetega. Olgugi, et esimene neist kolmest võimalusest võiks olla äärmiselt tõhus, arvestades et kalajahul on Fääri saarte ekspordis Euroopa Liitu oluline tähtsus, on see antud etapis siiski liiga koormav, eriti kui võtta arvesse, et ühest küljest võib see avaldada mõju Fääri saarte kalandussektori neile sektoritele, mis ei ole otseselt pelaagilise püügi sektorid ning teisest küljest tekitab see suure halduskoormuse, kuna selleks, et teha kindlaks kalajahu ja -õli sisaldus eri tooteliikides, tuleb nende proove spetsialiseeritud laboratooriumides analüüsida. Kolmandat eespool esitatud võimalust peetakse ebatõhusaks, kuna selle potentsiaalseid majanduslikke tagajärgi saab kergesti kompenseerida makrelliekspordiga. Teise võimaluse puhul on meetmete ja nende soovitud mõju omavaheline tasakaal parim, samuti ei ole meetmed vajaliku tulemuse saavutamiseks liiga koormavad.

               (25)

               Proportsionaalsuse hindamisel uuris komisjon ka seda, kas muud meetmed kui impordipiirangud, eelkõige sadamate kasutamise piirangud on vajalikud. Kuna sadamate kasutamine tankimiseks, lossimiseks, meeskonna vahetamiseks, remondiks ja puhkeajaks on heeringapüügiga seotud tavapärased ja vajalikud tegevused, jõudis komisjon järeldusele, et just sellised ning mitte vähem piiravad alternatiivsed meetmed on vajalikud, et ära hoida ELi vahendite kasutamist Fääri saarte laevastiku mittesäästval heeringapüügil.

               (26)

               Hinnates keskkonna-, kaubandusliku, majandusliku ja sotsiaalse mõju meetmeid lühikeses ja pikas perspektiivis ning nende rakendamisega seotud halduskoormust, võib järeldada, et meetmed on põhjendatud, neil ei ole lubamatut mõju ning need ei loo liigset koormust. Meetmed avaldavad soodsat keskkonnamõju, sest peaksid aitama parandada heeringavarude jätkusuutlikkust. Meetmete kaubandusmõju on mõõdukas, ehkki otsene majanduslik mõju on ootuspärane, keskpikas perspektiivis võib leida alternatiivseid mehhanisme ja kokkuvõttes ole ELi piires varude puudust karta. Meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju lühiajalises perspektiivis on tõenäoliselt mõõdukas, kuna sellega kaasneb mõju kaubandusele, kuid keskpikas ja pikas perspektiivis on mõju juhul, kui meede annab oodatud tulemusi, väga positiivne, seda eriti mitmete selliste laevastike jaoks, kelle majandus on pelaagilisest püügist väga sõltuv. Meetmetest tulenev halduskoormus on võrdlemisi madal, kui arvestada, et enamik kontrollimeetmeid, sealhulgas meetmete liikmesriikides jõustamiseks vajalikud töötajad on juba olemas.

               (27)

               Komisjon uuris ka meetmete vastavust rahvusvahelisele õigusele ja jõudis järeldusele, et kuna meetmed on liidu enda kaitsemeetmete kaudu seotud väljasurevate kalavarude kaitsega, siis on need rahvusvahelise õigusega vastavuses ja nende eesmärk on kalavarude ülekasutamise vältimine, kuna kõnealuste meetmete eesmärk on hoida atlandi-skandinaavia heeringa varud ohututes bioloogilistes piirides. Need meetmed jõustatakse koostoimes liidu omade, määruse (EL) nr 1026/2012 artikli 5 lõike 1 punkti b kohaste kaitsemeetmetega. Eelkõige on liit vähendanud püüki 26 % vastavalt Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) soovitusele, samuti kohaldab liit täiel määral neid tingimusi ja piiranguid pikaajalises majandamiskavas, milles rannikuäärsed riigid on kokku leppinud ja kohaldavad alates 1999. aastast ning mille kohta ICES on 2013. aasta mais uuesti kinnitanud, et püügi hoidmine ohututes bioloogilistes piirides on kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja ka õige lähenemisviis majandamisele. Samuti ei ole veenvaid teaduslikke tõendeid, mis viitaksid, et Fääri saartel peaks olema õigus suuremale osalusele atlandi-skandinaavia heeringapüügis, seepärast oleks asjakohane vähendada nende püüki vastavalt ICESi soovitusele 2013. aastaks.

               (28)

               Järelikult peaksid esimese sammuna võetavad meetmed hõlmama järgmist: a) atlandi-skandinaavia varudesse kuuluva heeringa ja makrelli ning neid kalu sisaldavate kalatoodete impordi keelustamine; ning b) Euroopa Liidu sadamate kasutamise piiramine atlandi-skandinaavia heeringa ja makrelli varude püügiga või nendest varudest pärit kalade või kalandustoodete veoga tegelevatele Fääri saarte kontrolli all olevatele laevadele.Et hõlbustada nende laevade suhtes kohaldatavate meetmete võtmist, mis püüavad asjaomaseid heeringa- ja makrellivarusid või veavad kõnealustesse varudesse kuuluvaid kalu või kalatooteid, peaks liikmesriikidel olema kõnealuste laevade loetelu. Selleks et teha kindlaks, kas Fääri saarte kontrolli all on heeringat ja makrelli püütud, tuleks kasutada püügi sertifitseerimissüsteemi, mis on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) (5) III peatükis.

               (29)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses käsitletakse Fääri saari atlandi-skandinaavia heeringa varude mittesäästvat püüki lubava riigina ja kehtestatakse Fääri saarte suhtes meetmed kõnealuse kalavaru pikaajalise kaitse tagamiseks.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala ja eesmärgid
   Käesolevat määrust kohaldatakse Fääri saarte poolt teostatavale atlandi-skandinaavia heeringa püügile. Selle eesmärk on tagada atlandi-skandinaavia heeringa varude pikaajaline jätkusuutlikkus.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „atlandi-skandinaavia heeringa varud” – heeringa (Clupea harengus) varud Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) alapiirkondades I, II, V, XII ja XIV (6);

               b)

               „atlandi-skandinaavia heeringas” – atlandi-skandinaavia heeringa varudesse kuuluvad kalad;

               c)

               „makrell” – liiki Scomber scombrus kuuluv kal a, mida püütakse atlandi-skandinaavia heeringa levikupiirkondades;

               d)

               „Fääri saarte kontrolli all toimuv püük” – püük, mida teostavad Fääri saarte lipu all sõitvad laevad või laevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, millel on lubatud püüda Fääri saarte majandusvööndis või mis on renditud Fääri saarte äriühingutele või Fääri saarte ametiasutustele.

         Artikkel 4
   Fääri saarte käsitamine
   Fääri saari käsitatakse atlandi-skandinaavia heeringa varude mittesäästvat püüki lubava riigina.
   Artikkel 5
   Meetmed
   1.   Keelatud on tuua liidu territooriumile, sealhulgas sadamates ümberlaadimiseks, lisas loetletud kala või kalandustooteid, mis koosnevad või on valmistatud Fääri saarte kontrolli all püütud atlandi-skandinaavia heeringast või makrellist või sisaldavad neid.
   2.   Fääri saarte lipu all sõitvad laevad, mis püüavad atlandi-skandinaavia heeringat või makrelli, samuti laevad, mis veavad sellist atlandi-skandinaavia heeringat ja makrelli või neist liikidest valmistatud kalandustooteid, mille on püüdnud kas Fääri saarte lipu all sõitvad laevad või Fääri saarte volitatud laevad, mis sõidavad muu riigi lipu all, ei tohi liidu sadamaid kasutada. Kõnealust keeldu ei kohaldata vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artikli 18 tähenduses, kui tuleb osutada nimetatud olukordade leevendamiseks hädavajalikke teenuseid.
   Artikkel 6
   Rakendamine
   1.   Selleks et käesoleva määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud keeluga hõlmatud toodet tuvastada, kasutavad liikmesriikide pädevad asutused määruses (EÜ) nr 1005/2008 III peatükis sätestatud püügi sertifitseerimissüsteemi.
   2.   Selleks et hõlbustada artikli 5 lõikes 2 sätestatud keelu kohaldamist, antakse liikmesriikidele soovituslikud nimekirjad laevadest, mis usaldusväärsete andmete kohaselt on püüdnud või püüavad Fääri saarte kontrolli all olevat atlandi-skandinaavia heeringat või makrelli.
   Artikkel 7
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. august 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 34.

      (2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

      (3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

      (4)  Otsus C(2013) 2853, 17.5.2013.

      (5)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

      (6)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

      LISA

         Loetelu kaladest ja kalandustoodetest, mille toomine Euroopa Liidu territooriumile on keelatud

                  Liik

                  Tooted (harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuur)

                  Heeringas (Clupea harengus)

                  ex 0302 41
                  ex 0302 90
                  ex 0303 51
                  ex 0303 90 90
                  ex 0304 59 50
                  ex 0304 86
                  ex 0304 99 23
                  ex 0305 42
                  ex 0305 59 30
                  ex 0305 61
                  ex 0305 72
                  ex 0305 79
                  ex 1604 12
                  ex 1604 20 90

                  Makrell (Scomber scombrus)

                  ex 0302 44
                  ex 0303 54
                  ex 0304 49 90
                  ex 0304 89 49
                  ex 0304 99 99
                  ex 0305 49 30
                  ex 1604 15
                  ex 1604 20 50


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1160/2012, 7. detsember 2012 , millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010 seoses veterinaarsertifikaadi näidisega, mis on ette nähtud Kaliningradi piirkonnast läbi Leedu muudesse Venemaa piirkondadesse toimuva koduveiste transiidi jaoks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               8.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 336/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1160/2012,
   7. detsember 2012,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010 seoses veterinaarsertifikaadi näidisega, mis on ette nähtud Kaliningradi piirkonnast läbi Leedu muudesse Venemaa piirkondadesse toimuva koduveiste transiidi jaoks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 esimest lõiku, artikli 7 punkti e ja artikli 13 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2004/68/EÜ on sätestatud loomatervisenõuded liidu kaudu toimuva elusate kabiloomade transiidi kohta. Selles on sätestatud, et volitatud kolmandatest riikidest pärit kabiloomade transiidile läbi liidu võidakse kehtestada sätted, sealhulgas kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidised, tingimusel et selliste loomade transiit läbi liidu territooriumi toimub tolli- ja veterinaarasutuste ametlikul heakskiidul ja järelevalve all, mida teostatakse heakskiidetud piiripunktides, ning ilma peatusteta liidu territooriumil, välja arvatud juhul, kui seda on vaja loomade heaolu huvides.

               (2)

               Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määruses (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded, (2) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomade või värske liha saadetiste toomiseks liitu. Kõnealuse määruse I lisas on esitatud kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud liitu selliseid saadetisi tuua, ning veterinaarsertifikaatide näidised, mis nende saadetisega kaasas peavad olema.

               (3)

               Kaliningradi oblastist (Kaliningradskaja oblast) läbi Leedu territooriumi muudesse Venemaa piirkondadesse toimuva aretuseks ja tootmiseks ettenähtud elusveiste transiidi suhtes kehtivate nõuete kohaselt tuleb muu hulgas tõendada, et loomad on viibinud Kaliningradi oblasti territooriumil sünnist saadik või vähemalt viimased kuus kuud enne liidu kaudu lähetamise kuupäeva ning viimase 30 päeva jooksul ei ole nad kokku puutunud imporditud sõralistega.

               (4)

               Venemaa on taotlenud kõnealuste nõuete läbivaatamist, et lubada transportida läbi Leedu territooriumi aretuseks ja tootmiseks ettenähtud elusveiseid, kes pärinevad liidust, kuid on Kaliningradi oblastisse sisse toodud, ilma et oleks täidetud nõuet nende eelneva viibimise kohta selles piirkonnas ettenähtud vähima perioodi vältel.

               (5)

               Võttes arvesse, et loomatervise olukord liidus on hea, on asjakohane sätestada alternatiivne sertifitseerimisnõue selliste loomade transiidiks Kaliningradist läbi Leedu territooriumi muudesse Venemaa piirkondadesse maanteesõidukite abil. Kaitsmaks loomade terviseseisundit liidus, tuleks sellist transiiti lubada siiski üksnes juhul, kui esitatakse nõuetekohased tõendid selle kohta, et pärast loomade sissetoomist Kaliningradi on neid hoitud rajatistes, kus viibisid üksnes liidust pärinevad loomad.

               (6)

               Määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist „BOV-X-TRANSIT-RU” tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (7)

               Seepärast tuleks määrust (EL) nr 206/2010 vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 206/2010 I lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidis „BOV-X-TRANSIT-RU” asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. detsember 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT 139, 30.4.2004, lk 321.

      (2)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.

      LISA

         „Näidis BOV-X-TRANSIT-RU


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 445/2013, 14. mai 2013 , milles käsitletakse loa andmist selenometioniini hüdroksüanaloogi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina  EMPs kohaldatav tekst

text:
               15.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 130/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 445/2013,
   14. mai 2013,
   milles käsitletakse loa andmist selenometioniini hüdroksüanaloogi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus selenometioniini hüdroksüanaloogi kasutusloa saamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

               (3)

               Taotluses käsitletakse selenometioniini hüdroksüanaloogile kasutusloa andmist kõikide loomade söödalisandina, mis tuleb klassifitseerida kategooriasse „toitainelised lisandid”.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. detsembri 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda selenometioniini hüdroksüanaloog kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et seda võib pidada tõhusaks seleeni allikaks kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Selenometioniini hüdroksüanaloogi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

               (6)

               Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et orgaanilise seleeni piirnormi tuleks kohaldada juba kasutusloa saanud orgaaniliste seleeniühendite, seleenpärmi ja selenometioniini hüdroksüanaloogi suhtes. Seega kui söödale lisatakse ka anorgaanilisi seleeniühendeid, ei tohi orgaanilistes seleeniühendites leiduva seleeni sisaldus ületada 0,2 mg täissööda kilogrammis.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. mai 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EFSA Journal (2013); 11(1):3046.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa hoidja

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või -kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Elemendi (Se) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

                  3b814

                  —

                  Selenometioniini hüdroksüanaloog

                                 Söödalisandi kirjeldus

                                          Selenometioniini hüdroksüanaloogist valmistatud tahke valmistis ja vedel valmistis

                                          Seleeni sisaldus: 18 000 – 24 000 mg Se/kg

                                          Orgaanilist seleeni > 99 % kogu seleenisisaldusest

                                          Selenometioniini hüdroksüanaloogi > 98 % kogu seleenist

                                          Tahke valmistis: 5 % selenometioniini hüdroksüanaloogi ja 95 % kandjat

                                          Vedel valmistis: 5 % selenometioniini hüdroksüanaloogi ja 95 % destilleeritud vett

                                 Toimeaine kirjeldus

                                          Orgaaniline seleen selenometioniini hüdroksüanaloogist (R,S-2-hüdroksü-4-metüülselenobutaanhape)

                                          Keemiline valem: C5H10O3Se

                                          CASi number 873660-49-2

                                 Analüüsimeetod
                                  (1)

                                          Metioniini hüdroksüanaloogi määramine söödalisandis:

                                                      —

                                                      kõrgsurvevedelikkromatograafia koos 220 nm UV-kiirguse määramisega (HPLC-UV)

                                          Seleeni kogusisalduse määramine söödalisandis:

                                                      —

                                                      induktiivsidestatud plasma mass-spetromeetria (ICPMS) pärast mikrolainete toimel lagundamist HNO3 ja H2O2 keskkonnas või

                                                      —

                                                      induktiivsidestatud plasma mass-spetromeetria (ICPAES) pärast mikrolainete toimel lagundamist HNO3 ja HCl keskkonnas

                                          Koguseleeni määramine eelsegus ja söödas:

                                                      —

                                                      hüdriidide tekitamisega aatom-absorptsioonspektromeetria pärast mikrolainete toimel lagundamist HNO3 ja H2O2 keskkonnas (EN 16159:2012)

                  Kõik liigid

                  —

                  0,50 (kokku)

                              1.

                              Lisand tuleb lisada söödasse eelseguna.

                              2.

                              Ohutusnõuded: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                              3.

                              Maksimaalne orgaanilise seleeni sisaldus:
                              0,20 mg seleeni kilogrammis täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %.

                  4. juuni 2023

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1507, 9. september 2015, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1371/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate, mh Indiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast pärinevatena või mitte

text:
               10.9.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 236/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1507,
   9. september 2015,
   millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1371/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate, mh Indiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast pärinevatena või mitte
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 13 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   A.   KEHTIVAD MEETMED

               (1)

               Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 62,9 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes.

               (2)

               Pärast kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati nimetatud meedet nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1371/2013 (3) teatavate, mh Indiast lähetatud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast pärinevatena või mitte (edaspidi „laiendatud meetmed”).

         B.   LÄBIVAATAMISTAOTLUS

               (3)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) sai seejärel taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 13 lõikele 4.

               (4)

               Taotluse esitas ettevõtja Pyrotek India Pvt. Ltd. (edaspidi „taotleja”), kes on teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste eksportiv tootja Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) ning taotlus piirdus erandi saamise võimalusega laiendatud meetmetest.

               (5)

               Komisjon tutvus taotleja esitatud tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada uurimine alusmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 13 lõike 4 alusel. Komisjon algatas uurimise 23. septembril 2014, avaldades vastava teatise Euroopa Liidu Teatajas
                   (4).

         C.   VAATLUSALUNE TOODE

               (6)

               Käesoleva läbivaatuse vaatlusalune toode on hõreda koega klaaskiust kangas (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist või lähetatud Indiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast pärinevatena või mitte.

         D.   UURIMINE

   a)   Uurimisperiood

               (7)

               Uurimine käsitles perioodi 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2014, samal ajal, kui aruandeperiood oli 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014.

               (8)

               Komisjon andis äriühingule Pyrotek ja India esindajatele läbivaatamise algatamisest ametlikult teada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud ühtegi ärakuulamise taotlust.

               (9)

               Komisjon saatis äriühingule Pyrotek küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis kõik läbivaatamiseks vajalikud andmed ja kontrollis neid. Äriühingu Pyrotek valdustesse Chennais ja Punes (India) tehti kontrollkäik.

         b)   Taotleja

               (10)

               Taotleja on Ameerika Ühendriikides registreeritud rahvusvahelise kontserni Pyrotek tütarettevõte Indias. Pyrotek on mitmesuguste kulumaterjalide ja tööriistade tarnija metalli- ja alumiiniumitööstusele.

               (11)

               Eelkõige toodab taotleja oma Chennai (India) tehases vaatlusalust toodet ja müüb seda oma sidusettevõtjatele liidus. Enamik sidusettevõtjaid liidus töötleb vaatlusalust toodet ümber ja müüb saadud toote lõpptarbijatele.

         c)   Uurimise järeldused

               (12)

               Uurimine näitas, et taotleja alustas vaatlusaluse toote tootmist 2011. aasta augustis, ja kinnitas, et taotleja oli suuteline tootma kogu selle koguse, mille ta on alates laiendatud meetmeteni viinud uurimise uurimisperioodi algusest liitu eksportinud. Eelkõige leiti, et müügimahud olid kooskõlas tootmisvõimsuse ja tooraine (lõng) ostudega.

               (13)

               Uurimine näitas ka, et taotleja ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad.

               (14)

               Peale selle kinnitas uurimine, et taotleja ei tegelenud alusmääruse artiklis 13 määratletud kõrvalehoidmisega.

               (15)

               Eelkõige tegi uurimine kindlaks, et ehkki Hiina Rahvavabariigist on ostetud märkimisväärne kogus toorainet (eelkõige lõnga), ei saa seda lugeda kokkupanemiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses.

               (16)

               Võttes arvesse nimetatud järeldusi, tegi komisjon kindlaks, et taotleja on vaatlusaluse toote tõeline tooja, ja seepärast tuleks teha talle erand laiendatud meetmetest.

         E.   MENETLUS

               (17)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 1371/2013 artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

      „1.   Määruse (EL) nr 791/2011 artikli 1 lõikes 2 „kõigi muude äriühingute” suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu selliste Hiina Rahvavabariigist pärinevate hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordile, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2, laiendatakse selliste hõreda koega klaaskiust kangaste (välja arvatud klaaskiust plaadid) impordi suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (TARICi koodid 7019510014, 7019510015, 7019590014 ja 7019590015) alla ning mis on saadetud Indiast ja Indoneesiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte, välja arvatud need kangad, mis on toodetud Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (TARICi lisakood B942) ja Pyrotek India Pvt. Ltd. (TARICi lisakood C051) poolt.
      2.   Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd.-le ja Pyrotek India Pvt. Ltd.-le antud vabastust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.”

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. september 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 791/2011, 3. august 2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 204, 9.8.2011, lk 1).

      (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1371/2013, 16. detsember 2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte (ELT L 346, 20.12.2013, lk 20).

      (4)  Teade selliste dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja mida on laiendatud Indiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast pärinevatena või mitte (ELT C 330, 23.9.2014, lk 8).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 497/2011, 18. mai 2011 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               21.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 134/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 497/2011,
   18. mai 2011,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. mai 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Siirupitaoline maitsestatud vedelik järgmise koostisega (massiprotsentides):

                                          vesi

                                          65,13

                                          roosuhkur

                                          28,47

                                          laimimahl

                                          3,18

                                          sidrunhape

                                          1,49

                                          sidrunimahl

                                          1,18

                                          lõhna- ja maitseained

                                          0,46

                                          värvained

                                          0,0003

                                          abiained.

                                    Pärast vee või alkoholiga lahjendamist võib valmistist juua kokteilina.

                  2106 90 59

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 59 sõnastusega.
                  Kuna toode sellisel kujul joomiseks ei sobi, ei või seda klassifitseerida joogina grupi 22 alla.
                  Kuna toode sisaldab maitse- ja värvaineid, tuleb see tema koostise tõttu klassifitseerida maitsestatud suhkrusiirupina CN-koodi 2106 90 59 alla.
                  Vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2106, punkt 12.

                              2.

                              Siirupitaoline maitsestatud vedelik järgmise koostisega (massiprotsentides):

                                          vesi

                                          51,27

                                          roosuhkur

                                          28,40

                                          vaarikamahl

                                          10,60

                                          vaarikapüree

                                          8,20

                                          lõhna- ja maitseained

                                          0,18

                                          värvained

                                          0,02

                                          abiained.

                                    Pärast vee või alkoholiga lahjendamist võib valmistist juua kokteilina.

                  2106 90 98

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 98 sõnastusega.
                  Kuna toode sellisel kujul joomiseks ei sobi, ei või seda klassifitseerida joogina grupi 22 alla.
                  Kuna toode sisaldab suuremas koguses puuviljamahla ja -püreed, on selle koostis CN-koodi 2106 90 59 alla kuuluvate maitsestatud suhkrusiirupite omast keerukam.
                  Seepärast tuleks toode klassifitseerida jookide valmistamiseks kasutatava valmistisena CN-koodi 2106 90 98 alla. Vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2106, punkt 12.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 679/2012, 24. juuli 2012 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [ „Squacquerone di Romagna” (KPN)]

text:
               25.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 679/2012,
   24. juuli 2012,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Squacquerone di Romagna” (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Squacquerone di Romagna” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (2)  ELT C 304, 15.10.2011, lk 19.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

         Klass 1.3.   Juust

      ITAALIA
      Squacquerone di Romagna (KPN)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1299, 28. juuli 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               29.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 199/24

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1299,
   28. juuli 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  160,9

                  MK

                  26,3

                  ZZ

                  93,6

                  0709 93 10

                  TR

                  118,4

                  ZZ

                  118,4

                  0805 50 10

                  AR

                  121,6

                  UY

                  142,0

                  ZA

                  129,0

                  ZZ

                  130,9

                  0806 10 10

                  EG

                  280,5

                  MA

                  227,1

                  TN

                  185,1

                  TR

                  158,2

                  US

                  286,0

                  ZA

                  115,6

                  ZZ

                  208,8

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  94,6

                  CL

                  136,4

                  NZ

                  132,6

                  US

                  116,2

                  UY

                  170,5

                  ZA

                  129,6

                  ZZ

                  129,6

                  0808 30 90

                  AR

                  255,7

                  CL

                  196,1

                  NZ

                  153,0

                  ZA

                  128,8

                  ZZ

                  183,4

                  0809 10 00

                  TR

                  233,0

                  ZZ

                  233,0

                  0809 29 00

                  TR

                  246,2

                  US

                  487,6

                  ZZ

                  366,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  70,6

                  TR

                  176,8

                  ZZ

                  123,7

                  0809 40 05

                  BA

                  57,2

                  IL

                  124,7

                  XS

                  66,1

                  ZZ

                  82,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 111/2014, 4. veebruar 2014 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               7.2.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 38/16

      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 111/2014,
   4. veebruar 2014,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. veebruar 2014

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Seadmes on ühendatud vedelkristallkuvariga (LCD) värvimonitor ja puutetundlik pealispind (nn „puuteekraan”), mille ekraani diagonaali pikkus on umbes 38 cm (15 tolli) ning mille

                              —

                              loomulik eraldusvõime on 1 024 × 768 pikslit;

                              —

                              toetatud eraldusvõimed on 640 × 350, 720 × 400, 640 × 480, 800 × 600 ja 1 024 × 768 pikslit;

                              —

                              kuvasuhe on 4:3;

                              —

                              piksli samm on 0,297 mm;

                              —

                              näiv heledus on 250 cd/m2;

                              —

                              horisontaalne vaatenurk on 120° ja vertikaalne vaatenurk on 100°;

                              —

                              reaktsiooniaeg on 17 ms;

                              —

                              kontrastisuhe on 400:1

                              —

                              ning millel on toite- ja juhtnupud.

                        Seadmel on järgmised liidesed:

                              —

                              D-pesa (D-sub),

                              —

                              USB-liides ja RS-232-liides puuteekraani ühendamiseks automaatse andmetöötlusseadmega.

                        Seadmel on kallutus- ja pöördmehhanismiga alus ning mittepeegeldav pealispind.
                  Monitor esitatakse tollile kasutusvalmina, näiteks müügi- ja kliendiinfo terminalidesse. Puuteekraan võimaldab kasutajatel nendesse terminalidesse andmeid sisestada. Monitoril saab kuvada signaale automaatsest andmetöötlusseadmest.

                  8528 51 00

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528 ja 8528 51 00 sõnastusega.
                  Seade on liitseade, mis täidab nii rubriiki 8471 kuuluva XY-koordinaatide sisendseadme kui ka rubriiki 8528 kuuluva monitori funktsioone. Lisaks teabe kuvamisele võimaldab seade kasutajatel ka andmeid sisestada. Arvestades seadme konstruktsiooni, kontseptsiooni ja objektiivseid omadusi, nimelt suutlikkust täita ülesandeid sisendseadmest sõltumatult, on kuvamisfunktsioon XVI jaotise märkuse 3 tähenduses seadme põhifunktsioon. Arvestades seadme objektiivseid omadusi, näiteks kuvasuhet, pikaajaliseks lähedalt vaatamiseks sobivat piksli sammu, näivat heledust, tavaliselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavaid liideseid, kallutus- ja pöördmehhanisme ning mittepeegeldavat pealispinda, on monitor üksnes või peamiselt rubriiki 8471 kuuluvates automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavat tüüpi.
                  Seega tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8528 51 00 alla muu monitorina, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriiki 8471 kuuluvas automaatses andmetöötlussüsteemis.