title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 995/2012, 26. oktoober 2012 , millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta) rakendamiseks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               27.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 995/2012,
   26. oktoober 2012,
   millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1608/2003/EÜ (teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta) rakendamiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pidades silmas teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika arengusuundi ning nõudmist uue, üksikasjalikuma ja sagedamini koostatava statistika järele, tuleks kehtestada otsuse nr 1608/2003/EÜ uued rakendusmeetmed.

               (2)

               Jätkuma peaks statistiline toetus praegustes poliitikavaldkondades tehtavatele otsustele ja poliitika uutest algatustest tulenevate lisanõuete täitmine, et tagada olemasolevate vahendite kasutamine parimal viisil ja vähendada võimalikult palju vastamisega kaasnevat koormust.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 (2) Euroopa statistika kohta moodustab võrdlusraamistiku eelkõige nende eeskirjade jaoks, mis käsitlevad juurdepääsu haldusandmete allikatele ja statistiliste andmete konfidentsiaalsust.

               (4)

               On vaja tagada Euroopa teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika vastavus muudele rahvusvahelistele standarditele. Sellepärast tuleb võtta arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning muude rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd. Võrdlusraamistik peaks koosnema eelkõige teadus- ja arendustegevuse statistikat käsitlevast Frascati käsiraamatust, teadusele ja tehnoloogiale pühendatud inimressursside statistikat käsitlevast Canberra käsiraamatust, OECD välja antud OECD patendistatistika käsiraamatust ning innovatsioonialast statistikat käsitlevast Oslo käsiraamatust, mille on ühiselt välja andnud OECD ja Euroopa Komisjon (Eurostat).

               (5)

               Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 22. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 753/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika kohta, (3) ning komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta (4).

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika koostamise kohta.
   Artikkel 2
   1.   Käesolev määrus hõlmab järgmisi valdkondi:

               a)

               teadus- ja arendustegevuse statistika;

               b)

               valitsuse eelarveeraldiste või uurimis- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD);

               c)

               innovatsiooni käsitlev statistika;

               d)

               teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika, kaasa arvatud soo ja liikuvuse statistika, patendistatistika, kõrgtehnoloogia ja teadmispõhiste teenuste statistika ning muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika.

         Statistiliste muutujate loendid, hõlmatud tegevused ja sektorid, tulemuste jaotus, sagedus, andmete esitamise tähtajad ning vaatlusperiood täpsustatakse I ja II lisas.
   Punktis d nimetatud valdkondades saadakse vajalikud andmed peamiselt olemasolevast statistikast või muudest andmebaasidest, vastavalt I lisa 3. jaole.
   2.   Statistiliste muutujate loendid, hõlmatud tegevused ja sektorid, tulemuste jaotus, sagedus, andmete esitamise tähtajad ning muud I ja II lisas sätestatud statistilised näitajad vaadatakse vajaduse korral perioodiliselt läbi.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid koguvad vajalikud andmed erinevate allikate (näiteks valikuuringud, haldusandmete allikad või muud andmeallikad) kombinatsioonide abil. Mis puutub kvaliteeti või statistilistesse hindamismenetlustesse, peavad muud andmeallikad olema vähemalt samaväärsed valikuuringute või haldusandmete allikatega.
   Artikkel 4
   I ja II lisas osutatud statistikad põhinevad ühtlustatud mõistetel ja määratlustel, mis sisalduvad eelkõige Frascati käsiraamatu (teadus- ja arendustegevuse statistika), Canberra käsiraamatu (teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika), OECD patendistatistika käsiraamatu (patendistatistika), Oslo käsiraamatu (innovatsiooni käsitlev statistika) või muude ühtlustatud standardite kõige uuemates versioonides.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid esitavad I ja II lisas loetletud muutujad, sealhulgas konfidentsiaalsed andmed komisjonile (Eurostatile) komisjoni (Eurostati) ja liikmesriikide koostöös määratletud tehnilise standardi abil.
   Liikmesriigid võivad üksikandmed komisjonile (Eurostatile) esitada vabatahtlikkuse alusel komisjoni (Eurostat) määratletud tehnilise standardi abil.
   Artikkel 6
   1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada esitatud andmete kvaliteet.
   2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) standardsed kvaliteediaruanded järgmiste valdkondade andmete kohta:

               a)

               teadus- ja arendustegevuse statistika;

               b)

               valitsuse eelarveeraldiste või teadus- ja arendustegevuse kulude statistika (GBAORD);

               c)

               innovatsioon.

         Teadus- ja arendustegevuse statistika puhul koostatakse eraldi kvaliteediaruanded ettevõtlussektori, valitsussektori ning kõrgharidussektori jaoks. Eraõigusliku mittetulundussektori kvaliteediaruanded koostatakse vaid siis, kui selle teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad rohkem kui 5 % teadus- ja arendustegevuse riiklikest kogukuludest.
   3.   Liikmesriigid koostavad kvaliteediaruanded vastavalt III lisas kehtestatud eeskirjadele ning hõlmavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 määratletud kvaliteedikriteeriumid.
   4.   Esimesed teadus- ja arendustegevuse ning GBAORD statistika kvaliteediaruanded koostatakse vaatlusaastat 2011 käsitlevate andmete kohta ning need esitatakse 31. oktoobriks 2013. Innovatsiooni käsitleva statistika esimesed kvaliteediaruanded koostatakse vaatlusaastat 2012 käsitlevate andmete kohta ning need esitatakse 31. oktoobriks 2014. Järgmised kvaliteediaruanded esitatakse komisjonile (Eurostatile) igal teisel aastal 22 kuu jooksul pärast selle vaatlusaasta lõppu, mille kohta andmeid koguti.
   Artikkel 7
   Määrused (EÜ) nr 753/2004 ja (EÜ) nr 1450/2004 tunnistatakse kehtetuks.
   Määrust (EÜ) nr 753/2004 kohaldatakse siiski jätkuvalt teadus- ja arendustegevuse ning GBAORD statistika suhtes vaatlusaasta 2011 puhul.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
   Artikkel 8
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 26. oktoober 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

      (2)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

      (3)  ELT L 118, 23.4.2004, lk 23.

      (4)  ELT L 267, 14.8.2004, lk 32.

      I LISA

         TEADUST JA TEHNOLOOGIAT KÄSITLEV STATISTIKA

         1.   jagu

         Teadus- ja arendustegevuse statistika

      1.   Statistika koostatakse kogu majandust hõlmava teadus- ja arendustegevuse kohta. Tulemused puudutavad kõikide teadus- ja arendustegevuse üksuste kogumit, mis on liigitatud ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori jagude A kuni U alla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1893/2006 (1) (NACE Rev.2).
      2.   Statistilised üksused, mida kasutatakse punktis 3 loetletud statistika koostamiseks, on järgmised: a) ettevõtted riiklikul tasandil koostatava statistika puhul ja b) kohalikud üksused piirkondlikul tasandil koostatava statistika puhul (NUTS 2). Statistiliste üksuste määratlused (ettevõtted ja kohalikud üksused) on sätestatud nõukogu 15. märtsi 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 696/93 statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (2).
      3.   Koostatava statistika loend (sealhulgas selle jaotus) on toodud allpool.

                  Kood

                  Pealkiri

                  Kõik sektorid

                  Teostava sektori alusel

                  Ettevõtlussektor

                  Kõrgharidussektor

                  Valitsussektor

                  Eraõiguslik mittetulundussektor

                  Märkused

                  1.11

                     Teadus- ja arendustöötajate arv

                  Jaotuseta

                  1.11.0.0

                  1.11.0.1

                  1.11.0.2

                  1.11.0.3

                  1.11.0.4

                  Elukutse ja soo alusel

                  1.11.1.0

                  1.11.1.1

                  1.11.1.2

                  1.11.1.3

                  1.11.1.4

                  Kvalifikatsiooni ja soo alusel

                  1.11.2.0

                  1.11.2.1

                  1.11.2.2

                  1.11.2.3

                  1.11.2.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Põhitegevusala alusel (NACE)

                  1.11.3.1

                  Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

                  1.11.4.2

                  1.11.4.3

                  Piirkonna alusel (NUTS 2)

                  1.11.5.0

                  1.11.5.1

                  1.11.5.2

                  1.11.5.3

                  1.11.5.4

                  Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

                  1.11.6.0

                  1.11.6.1

                  1.11.6.2

                  1.11.6.3

                  1.11.6.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel

                  1.11.7.1

                  1.12

                     Teadlaste arv

                  Jaotuseta

                  1.12.0.0

                  1.12.0.1

                  1.12.0.2

                  1.12.0.3

                  1.12.0.4

                  Soo alusel

                  1.12.1.0

                  1.12.1.1

                  1.12.1.2

                  1.12.1.3

                  1.12.1.4

                  Kvalifikatsiooni ja soo alusel

                  1.12.2.0

                  1.12.2.1

                  1.12.2.2

                  1.12.2.3

                  1.12.2.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Põhitegevusala (NACE) ja soo alusel

                  1.12.3.1

                  Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

                  1.12.4.2

                  1.12.4.3

                  Piirkonna alusel (NUTS 2)

                  1.12.5.0

                  1.12.5.1

                  1.12.5.2

                  1.12.5.3

                  1.12.5.4

                  Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

                  1.12.6.0

                  1.12.6.1

                  1.12.6.2

                  1.12.6.3

                  1.12.6.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Vanuserühma ja soo alusel

                  1.12.7.0

                  1.12.7.1

                  1.12.7.2

                  1.12.7.3

                  1.12.7.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Kodakondsuse ja soo alusel

                  1.12.8.0

                  1.12.8.1

                  1.12.8.2

                  1.12.8.3

                  1.12.8.4

                  Ei ole kohustuslik

                  1.13

                     Teadus- ja arendustöötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

                  Jaotuseta

                  1.13.0.0

                  1.13.0.1

                  1.13.0.2

                  1.13.0.3

                  1.13.0.4

                  Kord aastas

                  Elukutse alusel

                  1.13.1.0

                  1.13.1.1

                  1.13.1.2

                  1.13.1.3

                  1.13.1.4

                  Kvalifikatsiooni alusel

                  1.13.2.0

                  1.13.2.1

                  1.13.2.2

                  1.13.2.3

                  1.13.2.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Põhitegevusala alusel (NACE)

                  1.13.3.1

                  Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

                  1.13.4.2

                  1.13.4.3

                  Ei ole kohustuslik

                  Piirkonna alusel (NUTS 2)

                  1.13.5.0

                  1.13.5.1

                  1.13.5.2

                  1.13.5.3

                  1.13.5.4

                  Suurusklassi alusel

                  1.13.6.1

                  Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

                  1.14

                     Teadlaste arv (täistööajale taandatud töötajad)

                  Jaotuseta

                  1.14.0.0

                  1.14.0.1

                  1.14.0.2

                  1.14.0.3

                  1.14.0.4

                  Kord aastas

                  Soo alusel

                  1.14.1.0

                  1.14.1.1

                  1.14.1.2

                  1.14.1.3

                  1.14.1.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Kvalifikatsiooni alusel

                  1.14.2.0

                  1.14.2.1

                  1.14.2.2

                  1.14.2.3

                  1.14.2.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Põhitegevusala alusel (NACE)

                  1.14.3.1

                  Peamise teadusvaldkonna ja soo alusel

                  1.14.4.2

                  1.14.4.3

                  Ei ole kohustuslik

                  Piirkonna alusel (NUTS 2)

                  1.14.5.0

                  1.14.5.1

                  1.14.5.2

                  1.14.5.3

                  1.14.5.4

                  Piirkonna (NUTS 2) ja soo alusel

                  1.14.6.0

                  1.14.6.1

                  1.14.6.2

                  1.14.6.3

                  1.14.6.4

                  Ei ole kohustuslik

                  Suurusklassi alusel

                  1.14.7.1

                  Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

                  1.20

                     Ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse kulutused

                  Jaotuseta

                  1.20.0.0

                  1.20.0.1

                  1.20.0.2

                  1.20.0.3

                  1.20.0.4

                  Kord aastas

                  Rahaliste vahendite päritolu alusel

                  1.20.1.0

                  1.20.1.1

                  1.20.1.2

                  1.20.1.3

                  1.20.1.4

                  Teadus- ja arendustegevuse liigi alusel

                  1.20.3.0

                  1.20.3.1

                  1.20.3.2

                  1.20.3.3

                  1.20.3.4

                  Ei ole kohustuslik kõrgharidussektori ja jaotuse Kõik sektorid puhul

                  Kululiikide alusel

                  1.20.4.0

                  1.20.4.1

                  1.20.4.2

                  1.20.4.3

                  1.20.4.4

                  Põhitegevusala alusel (NACE)

                  1.20.5.1.1

                  Tootevaldkonna (NACE) alusel

                  1.20.5.1.2

                  Ei ole kohustuslik

                  Suurusklassi alusel

                  1.20.6.1

                  Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

                  Rahaliste vahendite päritolu ja suurusklassi alusel

                  1.20.7.1

                  Ei ole kohustuslik suurusklassile 0 ning ühest üheksa töötajani

                  Peamise teadusvaldkonna alusel

                  1.20.8.2

                  1.20.8.3

                  Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel

                  1.20.9.3

                  Ei ole kohustuslik

                  Piirkonna alusel (NUTS 2)

                  1.20.10.0

                  1.20.10.1

                  1.20.10.2

                  1.20.10.3

                  1.20.10.4

            4.   Kõik muutujad esitatakse iga kahe aasta järel paaritul aastal, välja arvatud juhul, kui punktis 3 sisalduvates tabelites sätestatakse, et need tuleb esitada kord aastas.
      5.   Esimene vaatlusaasta, mille kohta punktis 3 loetletud statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.
      6.   Tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. Lisaks sellele edastatakse iga-aastase sagedusega muutujate esialgsed andmed kümne kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.
      7.   Tulemuste koostamine

                  7.1.

                  Elukutse alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: teadlased ning muud teadus- ja arendustöötajad.

                  7.2.

                  Kvalifikatsiooni alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: doktorikraad (ISCED 2011 aste 8), muud teaduskraadid ja kolmanda taseme haridust tõendavad diplomid (ISCED 2011 astmed 5, 6 ja 7) ning muu kvalifikatsioon.

                  7.3.

                  Peamise teadusvaldkonna alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: loodusteadused, inseneriteadused ja tehnoloogia, arstiteadus, põllumajandusteadus, sotsiaalteadus ja humanitaarteadused.

                  7.4.

                  Suurusklassi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmisteks suurusklassideks: 0 töötajat, 1–9 töötajat, 10–49 töötajat, 50–249 töötajat, 250–499 töötajat, 500 ja rohkem töötajat.

                  7.5.

                  Rahaliste vahendite päritolu alusel koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: ettevõtlussektor, valitsussektor, mittetulundussektor, kõrgharidussektor ja välismaa. Kategooria „välismaa” jagatakse järgmisteks osadeks: välismaa ettevõtted, Euroopa Komisjon, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud allikad. Kategooria „välismaa ettevõtted” jagatakse osadeks „välismaa ettevõtted samas rühmas” ja „muud välismaa ettevõtted”.

                  7.6.

                  Statistika tulemused teadus- ja arendustegevuse liigi alusel jagatakse alusuuringuteks, rakendusuuringuteks ja eksperimentaalarenduseks.

                  7.7.

                  Kululiikide alusel koostatud statistika tulemused jagatakse jooksvateks kuludeks (tööjõukulud ja muud kulud) ning kapitalikuludeks.

                  7.8.

                  Sotsiaalmajandusliku eesmärgi alusel koostatud statistika tulemused jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS) loetelule peatüki tasandil.

                  7.9.

                  Statistika tulemused vanuserühma järgi jaotatakse järgmisteks vanuseklassideks (aastates): kuni 25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja vanemad.

                  7.10.

                  Statistika tulemused kodakondsuse järgi jagatakse järgmisteks kategooriateks: riigi kodakondsus, muude ELi liikmesriikide kodakondsus, muude Euroopa riikide kodakondsus, Põhja-Ameerika riikide kodakondsus, Kesk- ja Lõuna-Ameerika riikide kodakondsus; Aasia riikide kodakondsus, Aafrika riikide kodakondsus, muu riigi kodakondsus.

                  7.11.

                  Põhitegevusala alusel ja tootevaldkonna alusel koostatud statistika tulemused (NACE Rev. 2) jagatakse järgmisteks NACE Rev. 2 osadeks, gruppideks ja kogumiteks:
                  „01, 02, 03”, „05, 06, 07, 08, 09”, „10–33”, „10, 11, 12”, „10, 11”, „12”, „13, 14, 15”, „13”, „14”, „15”, „16, 17, 18”, „16”, „17”, „18”, „19”, „20”, „21”, „22”, „23”, „24”, „25, 26, 27, 28, 29, 30”, „25”, „25.4”, „26”, „26.1”, „26.2”, „26.3”, „26.4”, „26.5”, „26.6”, „26.7”, „27”, „28”, „29”, „30”, „30.1”, „30.2”, „30.3”, „30.4”, „31”, „32”, „32.5”, „33”, „35, 36, 37, 38, 39”, „35, 36”, „37, 38, 39”, „41, 42, 43”, „45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82”, „45, 46, 47”, „49, 50, 51, 52, 53”, „55, 56”, „58, 59, 60, 61, 62, 63”, „61”, „62”, „63”, „64, 65, 66”, „68”, „69, 70, 71, 72, 73, 74, 75”, „71”, „72”, „72.1”, „72.2”, „77, 78, 79, 80, 81, 82”, „84, 85”, „86, 87, 88”, „86”, „87, 88”, „90, 91, 92, 93”, „94, 95, 96, 97, 98, 99”, „01–99”.

            8.   Selles jaos määratletud statistikaga seonduvad mõisted ja määratlused on sätestatud Frascati käsiraamatus.
      9.   Vabatahtlikkuse alusel teevad komisjon ja/või liikmesriigid prooviuuringuid täiendavate muutujate ning teadus- ja arendustegevuse statistika jaotuste kohta, et tugevdada teadus- ja arendustegevuse poliitika kujundamise teaduslikke aluseid. Nimetatud prooviuuringute eesmärk on hinnata andmete kogumise asjakohasust ja võimalikkust, võttes arvesse andmete kättesaadavusest tulenevat eelist võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja ettevõtete koormusega. Prooviuuringute teemad otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega.

         2.   jagu

         Teadus- ja arendustegevuse alaste valitsuse eelarveeraldiste või teadus- ja arendustegevuse kulude statistika

      1.   Koostada tuleb järgmine statistika:

                  Kood

                  Pealkiri

                  21.0

                  Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele esialgses eelarves (parlamendi poolt eelarveaasta alguses heaks kiidetud eelarves)

                  21.1

                  Valitsuse assigneeringud teadus- ja arendustegevusele lõplikus eelarves (muudetud eelarves, mis on heaks kiidetud eelarveaastal)

                  22.0

                  Avaliku sektori finantseering riikidevaheliselt koordineeritud teadus- ja arendustegevusele

            2.   Kõik muutujad esitatakse kord aastas.
      3.   Esimene vaatlusaasta, mille kohta statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.
      4.   Tulemused esitatakse kuue kuu jooksul vaatlusperioodi kalendriaasta lõpust muutuja 21.0 kohta (sealhulgas kõik jaotused) ja 12 kuu jooksul muutujate 21.1 ja 22.0 kohta (sealhulgas kõik jaotused).
      5.   Tulemuste koostamine

                  5.1.

                  Statistika tulemused, mis on koostatud muutujate 21.0 ja 21.1 kohta, jagatakse vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule peatüki tasandil.

                  5.2.

                  Muutuja 21.1 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt:

                              a)

                              vastavalt analüüsi ja teadusprogrammide ja eelarvete võrdluse (NABS 2007) loetelule alampeatüki tasandil – ei ole kohustuslik;

                              b)

                              projektipõhiseks rahastamiseks ja institutsiooniliseks rahastamiseks – ei ole kohustuslik.

                  5.3.

                  Muutuja 22.0 kohta koostatud statistika tulemused jagatakse järgmiselt: riiklikud osamaksed piiriülestele avalik-õiguslikele teadus- ja arendustegevusega tegelejatele, riiklikud osamaksed üleeuroopalistesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse ning riiklikud osamaksed kahe- või mitmepoolsetesse avalik-õiguslikesse teadus- ja arendusprogrammidesse, mis on välja töötatud liikmesriikide valitsuste vahel (ning koos kandidaatriikide ja EFTA riikidega).

            6.   Selles jaos määratletud statistikaga seonduvad mõisted ja määratlused on sätestatud Frascati käsiraamatus või muudes ühtlustatud standardites.

         3.   jagu

         Muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika

      Töö, mis on seotud teadust ja tehnoloogiat käsitleva statistika muude valdkondadega, viitab täpsemalt järgmistele tegevusaladele:

                  a)

                  teaduse ja tehnoloogia inimressursse käsitlev statistika (sealhulgas soo ja liikuvuse statistika) (HRST): laiahaardelise HRST-statistika raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemides). Erilist tähelepanu tuleb pöörata soolistele aspektidele;

                  b)

                  patendistatistika: laiahaardelise patendistatistika raamistiku arendamine ja rakendamine regulaarse rahvusvahelise ja riikliku patendistatistika koostamise ja näitajate abil, mis põhinevad riiklikes ja rahvusvahelistes patendiametites olemasolevatel andmetel;

                  c)

                  kõrgtehnoloogiliste tööstusharude ja teadmistepõhiste teenuste statistika: kõrgtehnoloogiatööstuse ja teadmistepõhiste teenuste statistika laiahaardelise raamistiku arendamine ja rakendamine peamiselt olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste andmebaaside tõhusama kasutamise abil (sealhulgas Euroopa statistikasüsteemis). See töö hõlmab ka tegevuste ja toodete määratlemist ja klassifitseerimist, nende tegevusalade majandustegevuse mõõtmist ja nende panust majanduse kui terviku toimimisse;

                  d)

                  muu teadust ja tehnoloogiat käsitlev statistika: täiendav arendus- ja rakendamistöö on seotud muu hulgas statistikaga, mis käsitleb biotehnoloogiat, nanotehnoloogiat või muid valdkondi, kus teadus ja tehnoloogia mängivad olulist rolli Euroopa Liidu prioriteetide (näiteks tervishoid, julgeolek, keskkond ja kliimamuutused) saavutamisel.

            Käesolevas jaos nimetatud valdkondade kohta saadakse vajalikud andmed enamasti olemasolevast statistikast või muudest teabeallikatest (näiteks sotsiaal- või majandusvaldkonna statistika).

         (1)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

         (2)  EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1.

      II LISA

         INNOVATSIOONI KÄSITLEV STATISTIKA

         1.   jagu

      Punktis 2 loetletud statistika koostamiseks kasutatakse statistilist ühikut „ettevõte”. Statistiliste üksuste määratlused (ettevõte) on sätestatud määruses (EMÜ) nr 696/93.

         2.   jagu

      Liikmesriigid koostavad innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika järgmiselt:

                  Muutuja

                  Pealkiri

                  Märkused

                  1

                  Innovatiivsete ettevõtete arv

                  Absoluutväärtus ja % kõigist ettevõtetest

                  2

                  Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on turule toonud uusi või märkimisväärselt parandatud, turul või ettevõttes uudseid tooteid

                  Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest

                  3

                  Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud, turul uudsete toodetega

                  Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

                  4

                  Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud ja ettevõtte jaoks uute, kuid turul tuntud toodetega

                  Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

                  5

                  Innovatsioonialast koostööd tegevate innovatiivsete ettevõtete arv

                  Absoluutväärtus ja % innovatiivsetest ettevõtetest

                  6

                  Kulutused innovatsioonile

                  Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtete käibest

                  7

                  Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on teatanud olulise innovatsioonialase mõjuga eesmärkidest

                  Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik

                  8

                  Innovatiivsete ettevõtete arv, kes on olnud väga olulised teabeallikad seoses innovatsiooniga

                  Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest – ei ole kohustuslik

                  9

                  Ettevõtete arv, kes seisid vastamisi oluliste takistavate teguritega

                  Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtetest, % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest ja % mitteinnovatiivsetest ettevõtetest

                  10

                  Innovatiivsete ettevõtete arv, kes arendasid uuendused välja ise või koos muude ettevõtete/institutsioonidega

                  Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtetest

            Lisaks eespool loetletud statistikale võivad liikmesriigid koostada täiendava statistika (sh andmete jaotused) kooskõlas Oslo käsiraamatus loetletud peamiste teemadega. Täiendava statistika lisamine otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

         3.   jagu

      Hõlmata tuleb NACE Rev. 2 jagude B, C, D, E, H, J, K ning osade 46 ning 71, 72 ja 73 ettevõtjad. Liikmesriikidel on võimalus ulatust veelgi laiendada.

         4.   jagu

      Kõik muutujad esitatakse iga kahe aasta järel igal paarisaastal.

         5.   jagu

      Esimene vaatlusaasta, mille kohta statistika koostatakse, on kalendriaasta 2012.

         6.   jagu

                  1.

                  Kõik tulemused tuleb jagada majandustegevuse kaupa NACE Rev. 2 jagude tasandil ning järgmiste tööhõive suurusklasside kaupa:

                              NACE klass \ suuruskategooria

                              10–49 töötajat

                              50–249 töötajat

                              rohkem kui 249 töötajat

                              kokku

                              „B-C-D-E-46-H-J-K-71-72-73”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „B-C-D-E”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „B”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „C”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „10 kuni 12”

                              x

                              „13 kuni 15”

                              x

                              „16 kuni 18”

                              x

                              „19 kuni 22”

                              x

                              „20”

                              x

                              „21”

                              x

                              „23”

                              x

                              „24”

                              x

                              „25 kuni 30”

                              x

                              „25”

                              x

                              „26”

                              x

                              „31 kuni 33”

                              x

                              „D”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „E”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „36”

                              x

                              „37 kuni 39”

                              x

                              „46-H-J-K-71-72-73”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „46”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „H”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „49 kuni 51”

                              x

                              „52 kuni 53”

                              x

                              „J”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „58”

                              x

                              „61”

                              x

                              „62”

                              x

                              „63”

                              x

                              „K”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „64”

                              x

                              „65”

                              x

                              „66”

                              x

                              „71-72-73”

                              x

                              x

                              x

                              x

                              „71”

                              x

                              „72”

                              x

                              „73”

                              x

                  2.

                  Muutuja 1 tulemused jagunevad neljaks innovatsiooniliigiks: protsessi-, toote-, organisatsiooniline ja turundusinnovatsioon. Muutujate 5–10 tulemused hõlmavad ettevõtteid, mis tegelevad protsessi- ja/või tooteinnovatsiooniga. Neljast innovatsiooniliigist lähtuv ulatus ja jagunemine muude kui 1. muutujaga seoses otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

                  3.

                  Muutuja 5 tulemused tuleb jagada innovatsioonialase koostöö liikide kaupa. Muutuja 6 tulemused tuleb jagada innovatsiooni kululiikide kaupa. Muutuja 7 tulemused tuleb jagada innovatsioonialaste eesmärkide kaupa. Muutuja 8 tulemused tuleb jagada teabeallikate liikide kaupa. Muutuja 9 tulemused tuleb jagada takistavate tegurite liikide kaupa. Muutuja 10 tulemused tuleb jagada arendajate liikide kaupa. Kõnealused jaotused otsustatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ja lisatakse ühtlustatud küsimustikku.

         7.   jagu

                  1.

                  Kõik tulemused esitatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

                  2.

                  Liikmesriigid võivad vabatahtlikult edastada komisjonile (Eurostatile) üksikandmeid, mis hõlmavad kõiki riiklike innovatsiooniuuringute raames vaadeldud statistilisi üksusi.

         8.   jagu

                  1.

                  Innovatsiooniuuringute jaoks kasutatav vaatlusküsimustik, mis täidetakse iga kahe aasta tagant alates vaatlusaastast 2012, hõlmab Oslo käsiraamatus loetletud peamisi teemasid seoses ettevõtete innovatiivsuse mõõtmisega.

                  2.

                  Komisjon (Eurostat) koostab tihedas koostöös liikmesriikidega metodoloogilised soovitused innovatsiooniuuringute kohta, millega saavutatakse vaatlustulemuste ühtlustamise kõrge tase. Need soovitused hõlmavad vähemalt sihtrühma, vaatluse metodoloogiat (sealhulgas regionaalseid aspekte), ühtlustatud vaatlusküsimustikku, andmete kogumist, töötlemist ja edastust ning andmete kvaliteedinõudeid.

                  3.

                  Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) vajalikud andmed riikliku metodoloogia kohta, mida on kasutatud riiklikus innovatsiooni käsitlevas statistikas.

      III LISA

         KVALITEEDIARUANNETELE ESITATAVAD NÕUDED

         1.   jagu

         Sissejuhatus

      Kvaliteediaruanded sisaldavad nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid andmete kvaliteedi kohta vastavalt komisjoni ja liikmesriikide koostööna määratletud standardsele struktuurile. Komisjon (Eurostat) edastab tulemused kvantitatiivsete näitajate kohta, mis on arvutatud liikmesriikide esitatud andmete põhjal. Liikmesriigid võivad tulemusi tõlgendada ja kommenteerida oma kogumismetoodikast lähtuvalt ning esitada nii ülejäänud kvantitatiivsed näitajad kui ka kvalitatiivse teabe.

         2.   jagu

         Ajakava

      Igal teisel aastal edastab komisjon (Eurostat) 20 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu (augusti lõpuks) liikmesriikidele kvaliteediaruannete kavandid, mis on eeltäidetud komisjonile (Eurostatile) kättesaadavate kvantitatiivsete näitajate ja muu teabega.
      Igal teisel aastal edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) 22 kuu jooksul pärast iga vaatlusaasta lõppu (oktoobri lõpuks) täidetud kvaliteediaruanded.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/65, 14. detsember 2016, milles käsitletakse loa andmist 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  17.1.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 13/246

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/65,
      14. detsember 2016,
      milles käsitletakse loa andmist 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

                  (2)

                  Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti need ained olemasolevate toodetena hiljem söödalisandite registrisse.

                  (3)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuste söödalisandite liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 10. märtsi 2015. aasta ja 1. detsembri 2015. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda 1-isopropüül-4-metüülbenseen, pin-2(10)-een, pin-2(3)-een, β-karüofülleen, kamfeen, 1-isopropenüül-4-metüülbenseen, δ-3-kareen ega D-limoneen söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et 1-isopropüül-4-metüülbenseen, pin-2(10)-een, pin-2(3)-een, β-karüofülleen, kamfeen, 1-isopropenüül-4-metüülbenseen, δ-3-kareen ja D-limoneen on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Amet ei saanud teha järeldusi pin-2(3)-eeni, pin-2(10)-eeni, δ-3-kareeni, β-karüofülleeni ja kamfeeni ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Amet jõudis järeldusele, et D-limoneeni, 1-isopropüül-4-metüülbenseeni ja 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni puhul ei ole üheaegne sööda ja veega manustamine ohutusvaru puudumise tõttu lubatav. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.

                  (5)

                  Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Praktilistel põhjustel tuleks ameti tehtud uuest hindamisest lähtuvalt kehtestada kõnealuste ainete soovitatav maksimumsisaldus. Kui söödalisandi sisaldus täissöödas ületab soovitatavat maksimumsisaldust, tuleks asjaomase eelsegu, segasööda ja söödamaterjali etiketil esitada söödalisandi identifitseerimisnumber, nimetus ja lisatud kogus.

                  (6)

                  Amet jõudis järeldusele, et kasutajate ohutusega seotud andmete puudumisest tulenevalt tuleks 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni käsitada nahka, silmi ja hingamisteid ärritavate ja nahka sensibiliseerivate ainetena. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodi kohta.

                  (7)

                  Kõnealuste ainete hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nende ainete kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

                  (8)

                  Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                  (9)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Loa andmine
      Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.
      Artikkel 2
      Üleminekumeetmed
      1.   Lisas nimetatud aineid ja neid aineid sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. augustit 2017 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.
      2.   Lisas nimetatud aineid sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. veebruari 2018 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.
      3.   Lisas nimetatud aineid sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. veebruari 2019 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.
      Artikkel 3
      Jõustumine
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 14. detsember 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

         (3)  EFSA Journal 2015; 13(3): 4053; EFSA Journal 2016; 14(1): 4339.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Loa hoidja

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     (4)

                     (5)

                     (6)

                     (7)

                     (8)

                     (9)

                        Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

                     2b01002

                     —

                     1-isopropüül-4-metüülbenseen

                        Söödalisandi koostis

                        1-isopropüül-4-metüülbenseen

                        Toimeaine kirjeldus

                     1-isopropüül-4-metüülbenseen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 97 %
                     C10H14

                     CASi number: 99-87-6
                     FLAVISe number: 01.002

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     1-isopropüül-4-metüülbenseeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on
                                 kasside puhul 14 mg/kg ning muude liikide ja kategooriate puhul 25 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas:

                                             —

                                             kasside puhul 14 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 25 mg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust:

                                             —

                                             kasside puhul 14 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 25 mg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01003

                     —

                     Pin-2(10)-een

                        Söödalisandi koostis

                     Pin-2(10)-een

                        Toimeaine kirjeldus

                     Pin-2(10)-een
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 97 %
                     Keemiline valem: C10H16

                     CASi number: 127-91-3
                     FLAVISe number: 01.003

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     Pin-2(10)-eeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01004

                     —

                     Pin-2(3)-een

                        Söödalisandi koostis

                     Pin-2(3)-een

                        Toimeaine kirjeldus

                     Pin-2(3)-een
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 97 %
                     Keemiline valem: C10H16

                     CASi number: 80-56-8
                     FLAVISe number: 01.004

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     Pin-2(3)-eeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01007

                     —

                     β-karüofülleen

                        Söödalisandi koostis

                     β-karüofülleen

                        Toimeaine kirjeldus

                     β-karüofülleen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 80 %
                     Keemiline valem: C15H24

                     CASi number: 87-44-5
                     FLAVISe number: 01.007

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     β-karüofülleeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01009

                     —

                     Kamfeen

                        Söödalisandi koostis

                     Kamfeen

                        Toimeaine kirjeldus

                     Kamfeen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 80 %
                     Keemiline valem: C10H16

                     CASi number: 79-92-5
                     FLAVISe number: 01.009

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     Kamfeeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01010

                     —

                     1-isopropenüül-4-metüülbenseen

                        Söödalisandi koostis

                     1-isopropenüül-4-metüülbenseen

                        Toimeaine kirjeldus

                     1-isopropenüül-4-metüülbenseen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 97 %
                     Keemiline valem: C10H12

                     CASi number: 1195-32-0
                     FLAVISe number: 01.010

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     1-isopropenüül-4-metüülbenseeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on
                                 sigade ja kodulindude puhul 1 mg/kg ning muude liikide ja kategooriate puhul 1,5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas:

                                             —

                                             sigade ja kodulindude puhul 1 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 1,5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust:

                                             —

                                             sigade ja kodulindude puhul 1 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 1,5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01029

                     —

                     δ-3-kareen

                        Söödalisandi koostis

                     δ-3-kareen

                        Toimeaine kirjeldus

                     δ-3-kareen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 92 %
                     Keemiline valem: C10H16

                     CASi number: 13466-78-9
                     FLAVISe number: 01.029

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     δ-3-kareeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b01045

                     —

                     D-limoneen

                        Söödalisandi koostis

                     D-limoneen

                        Toimeaine kirjeldus

                     D-limoneen
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 96 %
                     Keemiline valem: C10H16

                     CASi number: 5989-27-5
                     FLAVISe number: 01.045

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     D-limoneeni sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõikide liikide loomad, välja arvatud isased rotid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 25 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 25 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

            (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/177, 10. veebruar 2016, millega kiidetakse heaks bensovindiflupüür asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               11.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 35/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/177,
   10. veebruar 2016,
   millega kiidetakse heaks bensovindiflupüür asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 24 koostoimes artikli 13 lõikega 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Prantsusmaa sai 20. detsembril 2012 ettevõtjalt Syngenta Crop Protection AG määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine bensovindiflupüüri heakskiitmiseks.

               (2)

               Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Prantsusmaa 15. veebruaril 2013 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”), et taotlus on vastuvõetav.

               (3)

               25. märtsil 2014 esitas referentliikmesriik komisjonile esialgse hindamisaruande (ja selle koopia toiduohutusametile), milles hinnatakse, kas võib eeldada, et kõnealune toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

               (4)

               Toiduohutusamet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati ametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2015. aasta veebruaris.

               (5)

               Toiduohutusamet esitas 10. märtsil 2015 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse toimeaine bensovindiflupüüri eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele (2). Toiduohutusamet tegi hindamisaruande üldsusele kättesaadavaks.

               (6)

               13. juulil 2015 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele bensovindiflupüüri käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu bensovindiflupüüri heakskiitmise kohta.

               (7)

               Taotlejale anti võimalus esitada märkusi läbivaatamisaruande kohta.

               (8)

               Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmisnõuded täidetuks.

               (9)

               Komisjon leiab siiski, et bensovindiflupüüri käsitatakse asendamisele kuuluva ainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 24. Bensovindiflupüür on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktidele 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 püsiv ja toksiline aine, kuna selle poolestusaeg pinnases ja magevee settes on pikem kui 120 päeva ja pikaajalise täheldatava toimeta kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab bensovindiflupüür määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.

               (10)

               Seepärast on asjakohane kiita bensovindiflupüür heaks asendamisele kuuluva toimeainena.

               (11)

               Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

               (12)

               Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Toimeaine heakskiitmine asendamisele kuuluva ainena
   Toimeaine bensovindiflupüür kiidetakse heaks asendamisele kuuluva ainena vastavalt I lisas sätestatule.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. veebruar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

      (2)  EFSA Journal 2015; 13(3):4043. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

      (3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

      I LISA

                  Üldnimetus, tunnuskoodid

                  IUPACi nimetus

                  Puhtus (1)

                  Heakskiitmine

                  Heakskiitmise aegumine

                  Erisätted

                  Bensovindiflupüür
                  CASi nr: 1072957-71-1
                  CIPACi nr: puudub

                     N-[(1RS,4SR)-9-(diklorometüleen)-1,2,3,4-tetrahüdro-1,4-metanonaftaleen-5-üül]-3-(difluorometüül)-1-metüülpürasool-4-karboksamiid

                  960 g/kg (50/50) (ratsemaat)

                  2.3.2016

                  2.3.2023

                  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse bensovindiflupüüri kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele.
                  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.
                  Taotleja peab esitama järgmise kinnitava teabe:

                              1)

                              toodetud toimeaine tehniline kirjeldus, sealhulgas toimeaines sisalduvate lisandite olulisus;

                              2)

                              toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele;

                              3)

                              veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees olevate jääkide laadile, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks.

                        Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1 ja 2 nõutud teabe 2. septembriks 2016 ja punktis 3 nõutud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud katsesuunised, milles käsitletakse veetöötlemisprotsesside poolt pinna- ja põhjavees olevate jääkide laadile avaldatava mõju hindamist.

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

      II LISA
      Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osasse lisatakse järgmine kanne:

                     Üldnimetus, tunnuskoodid

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Heakskiitmine

                     Heakskiitmise aegumine

                     Erisätted

                     „4

                     Bensovindiflupüür
                     CASi nr: 1072957-71-1
                     CIPACi nr: puudub

                        N-[(1RS,4SR)-9-(diklorometüleen)-1,2,3,4-tetrahüdro-1,4-metanonaftaleen-5-üül]-3-(difluorometüül)-1-metüülpürasool-4-karboksamiid

                     960 g/kg (50/50) (ratsemaat)

                     2.3.2016

                     2.3.2023

                     Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse bensovindiflupüüri kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                     Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele.
                     Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.
                     Taotleja peab esitama järgmise kinnitava teabe:

                                 1)

                                 toodetud toimeaine tehniline kirjeldus, sealhulgas toimeaines sisalduvate lisandite olulisus;

                                 2)

                                 toksilisuse ja ökotoksilisuse määramise katsetes kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele;

                                 3)

                                 veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees olevate jääkide laadile, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks.

                           Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1 ja 2 nõutud teabe 2. septembriks 2016 ja punktis 3 nõutud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud katsesuunised, milles käsitletakse veetöötlemisprotsesside poolt pinna- ja põhjavees olevate jääkide laadile avaldatava mõju hindamist.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/931, 1. juuni 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sel de Salies-de-Béarn (KGT)]

text:
               14.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 155/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/931,
   1. juuni 2016,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sel de Salies-de-Béarn (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Sel de Salies-de-Béarn“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Sel de Salies-de-Béarn“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Sel de Salies-de-Béarn“ (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.6 „sool“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 53, 12.2.2016, lk 14.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1410/2013, 23. detsember 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               24.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 352/45

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1410/2013,
   23. detsember 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. detsember 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  153,9

                  MA

                  71,1

                  TN

                  110,9

                  TR

                  117,6

                  ZZ

                  113,4

                  0707 00 05

                  AL

                  99,8

                  JO

                  158,2

                  MA

                  158,2

                  TR

                  148,8

                  ZZ

                  141,3

                  0709 93 10

                  MA

                  80,0

                  TR

                  168,2

                  ZZ

                  124,1

                  0805 10 20

                  MA

                  61,8

                  TR

                  45,3

                  ZA

                  51,6

                  ZZ

                  52,9

                  0805 20 10

                  MA

                  70,5

                  ZZ

                  70,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  35,9

                  IL

                  102,5

                  JM

                  133,9

                  MA

                  69,9

                  TR

                  73,4

                  ZZ

                  83,1

                  0805 50 10

                  AR

                  102,8

                  TR

                  63,2

                  ZZ

                  83,0

                  0808 10 80

                  CN

                  81,7

                  MK

                  33,9

                  US

                  92,0

                  ZZ

                  69,2

                  0808 30 90

                  TR

                  124,7

                  US

                  150,9

                  ZZ

                  137,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/393, 9. märts 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               10.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 65/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/393,
   9. märts 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. märts 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  65,6

                  MA

                  82,2

                  TR

                  83,0

                  ZZ

                  76,9

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  MA

                  206,0

                  TR

                  189,5

                  ZZ

                  208,5

                  0709 93 10

                  MA

                  111,2

                  TR

                  190,3

                  ZZ

                  150,8

                  0805 10 20

                  EG

                  49,0

                  IL

                  73,9

                  MA

                  61,6

                  TN

                  54,4

                  TR

                  70,8

                  ZZ

                  61,9

                  0805 50 10

                  TR

                  53,2

                  ZZ

                  53,2

                  0808 10 80

                  BR

                  68,8

                  CA

                  85,3

                  CL

                  94,4

                  MK

                  24,7

                  US

                  211,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  116,8

                  CL

                  128,1

                  CN

                  90,9

                  ZA

                  101,0

                  ZZ

                  109,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.