title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 749/2014, 30. juuni 2014 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta

text:
               11.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 203/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 749/2014,
   30. juuni 2014,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 7 ja 8, artikli 8 lõiget 2, artikli 12 lõiget 3, artikli 17 lõiget 4 ja artikli 19 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatav teave on vajalik selleks, et võimaldada hinnata ELi ja liikmesriikide tegelikku edasiliikumist kõigi kasvuhoonegaaside heite piiramise ja vähendamisega seotud kohustuste täitmisel vastavalt nõukogu otsusega 94/69/EÜ (2) heakskiidetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile (UNFCCC), nõukogu otsusega 2002/358/EÜ (3) heaks kiidetud Kyoto protokollile ning 2009. aastal vastu võetud liidu õigusaktidele, millele ühiselt osutatakse kui „Kliima- ja energiapaketile”. See võimaldab liidul ka ette valmistada iga-aastaseid aruandeid vastavalt UNFCCC ja Kyoto protokolliga võetud kohustustele.

               (2)

               Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 on sätestatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuurisüsteeme käsitlevad suunised, mida konventsiooniosalised peaksid kohaldama. UNFCCC konverentsi otsuses 24/CP.19, milles käsitletakse UNFCCC I lisa kohastele osalistele iga-aastaste inventuuride jaoks väljatöötatud UNFCCC aruandlussuuniste läbivaatamist, leppis kõnealuse konventsiooni osaliste konverents kokku, et osalised kasutavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, IPPC-s välja töötatud uusi globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi ning kõnealuse otsuse lisas esitatud ühtse aruandlusvormi läbivaadatud tabeleid.

               (3)

               Pärast otsuse nr 280/2004/EÜ (4) asendamist määrusega (EL) nr 525/2013 on komisjoni otsust 2005/166/EÜ, (5) milles sätestatakse otsuse nr 280/2004/EÜ rakenduseeskirjad, vaja ajakohastada, et võtta arvesse muutusi rahvusvaheliselt kokkulepitud suunistes ja tagada ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks, mis on määruses (EL) nr 525/2013 uued võrreldes otsusega nr 280/2004/EÜ. Sellised ühetaolised rakendussätted peaksid hõlmama kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevat aruandlust, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside süsteemi kohta, enampakkumistulude ja projektidest saadud ühikute kasutamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 529/2013/EL (6) kohast aruandlust. Kuna otsusesse 2005/166/EÜ tuleb teha palju muudatusi, on asjakohane tunnistada see otsus kehtetuks ja asendada uuega.

               (4)

               Selleks et vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (7) hinnataks usaldusväärselt, järjepidevalt, läbipaistvalt ja õigeaegselt, on määruses (EL) nr 525/2013 sätestatud liikmesriikide esitatavate kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamise protsess liidu tasandil. Ülevaatusprotsessi õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kindlaks määrata liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete põhjaliku ja iga-aastase ülevaatuse ajakava ja meetmed.

               (5)

               Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr C(2014) 1539 (8) on kehtestatud ELi inventuurisüsteemi käsitlevad sisulised nõuded, et täita Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 sätestatud kohustusi. Kohustuste õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande ettevalmistamisel.

               (6)

               Õiguskindluse tagamiseks seoses Euroopa Liidu ja liikmesriikide aruandekohustusega Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel tuleks otsuse 2005/166/EÜ artiklite 18, 19 ja 24 mõju säilitada.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I PEATÜKK

      REGULEERIMISESE JA MÕISTED

   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) nr 525/2013 rakenduseeskirjad seoses järgmisega:

               a)

               liikmesriikide aruandlus, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inventuure, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade, meetmete ja prognooside, enampakkumistulude ja projektidest saadavate ühikute kasutamise kohta vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklitele 7, 8, 12, 13, 14 ja 17;

               b)

               liikmesriikide aruandlus otsuse nr 529/2013/EL kohaldamisel;

               c)

               liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete iga-aastase põhjaliku ülevaatuse ajakava ja meetmed vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 19;

               d)

               komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamisel.

         Artikkel 2
   Mõisted
   Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

               (1)

               „ühtse aruandlusvormi tabel” — ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi otsuse 24/CP.19 II lisas ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 6/CMP.9 lisas osutatud tabel, milles esitatakse inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkogused allikate kaupa ja kõnealuste gaaside seotud kogused neeldajate kaupa;

               (2)

               „standardlähenemisviis” — valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) standardne lähenemisviis, nagu see on esitatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevates 2006. aasta IPCC suunistes, mida kohaldatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr C(2014) 1539 artiklile 6;

               (3)

               „lähenemisviis 1” — 2006. aasta IPCC suunistes või 2003. aasta IPCC hea tava suunistes esitatud põhimeetod;

               (4)

               „võtmekategooria” — kategooria, millel on märkimisväärne mõju liikmesriigi või liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste summaarsetele inventuuriandmetele seoses heitkoguste ja neeldajates seotud koguste absoluuttasemega, heite ja neeldajates seotud heite suundumustega või heite ja neeldajates seotud heite määramatusega;

               (5)

               „sektoripõhine lähenemisviis” — IPCC sektoripõhine lähenemisviis, mis on esitatud IPCC 2006. aasta suunistes.

         II PEATÜKK

      LIIKMESRIIKIDE ARUANDED

   Artikkel 3
   Kasvuhoonegaaside inventuuriandmete esitamist käsitlevad üldeeskirjad
   1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõigetes 1–5 osutatud teabe ja koopia sellest Euroopa Keskkonnaametile, täites kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr C(2014) 1539 artikliga 6 ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega:

               a)

               ühtse aruandlusvormi tabelid, esitades sõltuvalt asjakohase tarkvara kättesaadavusest kas täielikud tabelarvutusprogrammi tabelid või XML-failid (Extensible Markup Language), hõlmates kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise ulatuse vastavalt määrusele (EL) nr 525/2013;

               b)

               standardse elektroonilise aruandlusvormi, mille on Kyoto protokolli ühikutest ettekandmiseks koos sellega seotud aruandlusjuhistega vastu võtnud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiv UNFCCC osaliste konverents;

               c)

               käesoleva määruse I–VIII ja X–XV lisa.

         2.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud täielik riiklik inventuuriaruanne tuleb koostada vastavalt UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise juhendite liites sätestatud struktuurile, mis on esitatud otsuse 24/CP.19 I lisas, ning järgides käesolevas määruses sätestatud eeskirju.
   Artikkel 4
   Teabe esitamine riiklikus inventuuriaruandes ja riikliku inventuuriaruande lisas
   1.   Liikmesriigid esitavad vastavalt I lisas sätestatule artiklitega 6, 7, 9–16 nõutud teabe ja tabelid riiklikus inventuuriaruandes või selle eraldi lisas.
   2.   Kui liikmesriik saab valida, kas esitada teave ja tabelid riiklikus inventuuriaruandes või selle eraldi lisas, peavad nad I lisa täites selgelt osutama, kus teave on esitatud.
   Artikkel 5
   Teabe esitamise kord
   Liikmesriigid kasutavad määruse (EL) nr 525/2013 artiklite 4, 5, 7, 8, 12–17 kohase teabe esitamiseks Euroopa Keskkonnaameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (9) alusel ette nähtud ReportNet'i süsteemi.
   Artikkel 6
   Riiklikke inventuurisüsteeme käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud riikliku inventuurisüsteemi kohta teksti vormis, täpsustades järgmist:

               a)

               liikmesriigi inventuuri eest üldvastutava riikliku üksuse nimi ja kontaktandmed;

               b)

               mitmesuguste ametite ja üksuste roll ja vastutus seoses inventuuri kavandamise, ettevalmistamise ja juhtimisega, samuti inventuuri ettevalmistamiseks tehtud institutsioonilised, õiguslikud ja menetluslikud korraldused;

               c)

               tegevusandmete kogumise, heitekoefitsientide ja meetodite valimise ning heiteprognooside koostamise protsessi kirjeldus;

               d)

               kasutatud lähenemisviiside kirjeldus ja võtmekategooriate kindlaksmääramise tulemused;

               e)

               nende protsesside kirjeldus, millega määratakse kindlaks, kas eelnevalt esitatud inventuuriandmed arvutatakse ümber;

               f)

               kvaliteedi tagamise ja -kontrolli kava, selle rakendamise ning püstitatud kvaliteedieesmärkide kirjeldus, samuti teave sisemiste ja välimiste hindamis- ja ülevaatamisprotsesside kohta ja nende tulemused vastavalt riiklikke süsteeme käsitlevatele suunistele, mis on sätestatud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 19/CMP.1 lisas;

               g)

               inventuuri ametliku hindamise ja heakskiitmisega seotud korra kirjeldus.

         2.   Liikmesriigid esitavad kirjelduse korraldustest, mis on tehtud selleks, et tagada pädevate inventuuriasutuste juurdepääs määruse (EL) nr 525/2013 artikli 5 lõikes 2 osutatud teabele, sealhulgas teabele andmeid esitavate organisatsioonide, juurdepääsu üldise ajakava ning kättesaadavaks tehtava teabe üksikasjalikkuse astme ja terviklikkuse kohta.
   Artikkel 7
   Õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad teksti vormis teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunktis i osutatud kontrollide tulemuste ja sama lõike punkti b kohaselt esitatud andmete kooskõla kohta, sealhulgas:

               a)

               lühike hinnang selle kohta, kas süsinikmonooksiidi (CO), vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx) ja lenduvate orgaaniliste ühendite heite hinnangud, mille liikmesriik on esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (10) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohastes inventuuriandmetes, on kooskõlas vastavate heitehinnangutega määruse (EL) nr 525/2013 kohastes kasvuhoonegaaside riiklikes inventuuriandmetes;

               b)

               nende direktiivi 2001/81/EÜ ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohaste aruannete esitamise kuupäevad, millega võrreldi määruse (EL) nr 525/2013 alusel esitatud inventuuriandmeid.

         2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontrollide tulemusel selgub, et määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud andmed konkreetse õhusaasteaine koguheite (v.a maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus ehk LULUCF) kohta aastal X-2 erinevad direktiivi 2001/81/EÜ või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohaselt esitatud andmetest rohkem kui ±5 %, täidab asjaomane liikmesriik kõnealuse õhusaasteaine kohta käesoleva määruse II lisas esitatud tabeli ja esitab selle lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tekstiteabele.
   3.   Liikmesriigid võivad esitada üksnes teksti vormis teabe, kui lõikes 2 osutatud erinevus, mis on suurem kui ±5 %, tuleneb andmevigade parandamisest või erinevustest vastavate õigusaktide geograafilises katvuses või kohaldamisalas.
   Artikkel 8
   Ümberarvutusi käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktile e käesoleva määruse III lisas sätestatud tabeli põhjal baasaasta või -perioodi ja aasta X-3 kohta tehtud ümberarvutuste põhjuse.
   Artikkel 9
   Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad käesoleva määruse IV lisas sätestatud tabeli põhjal vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktile j teabe iga sellise kohanduse ja soovituse rakendamise seisu kohta, mis on loetletud kõige viimasena avaldatud aruandes UNFCCC kohase ülevaatamise kohta, sealhulgas soovituse rakendamata jätmise põhjused.
   2.   Liikmesriigid esitavad IV lisas sätestatud tabeli põhjal teabe artikli 35 lõike 2 kohases kõige viimasena avaldatud ülevaatusaruandes loetletud iga soovituse rakendamise seisu kohta.
   Artikkel 10
   Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktis k osutatud teabe käesoleva määruse V lisas sätestatud tabeli põhjal.
   2.   Liikmesriigid esitavad tekstina teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti l kohaselt tehtud kontrollide tulemuste kohta.
   Artikkel 11
   Fluoritud kasvuhoonegaaside kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad tekstina teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunkti ii kohaselt tehtud kontrollide tulemuste kohta, sealhulgas:

               a)

               liikmesriigi kontrollide kirjelduse, milles käsitletakse kontrolli üksikasjalikkust ning võrdlemisel kasutatud andmekogusid ja esitatud teavet;

               b)

               peamiste kontrollitulemuste kirjelduse ja peamiste vastuolude selgitused;

               c)

               teabe selle kohta, kas määruse (EÜ) nr 842/2006 (11) artikli 3 lõike 6 kohaselt käitajate kogutud andmeid on kasutatud ja kuidas;

               d)

               kui kontrolle ei ole tehtud, selgituse selle kohta, miks kontrolle ei peetud asjakohaseks.

         Artikkel 12
   Energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamine
   1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunkti iii kohaselt esitavad liikmesriigid teksti vormis andmed kasvuhoonegaaside inventuuriandmete põhjal arvutatud standardlähenemisviisi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (12) artikli 4 ja kõnealuse määruse B lisa kohaselt esitatud andmete põhjal arvutatud standardlähenemisviisi võrdluse kohta.
   2.   Liikmesriigid esitavad VI lisas sätestatud tabeli põhjal kvantitatiivse teabe ja selgitused erinevuste kohta, mis on riigis aastal X-2 fossiilkütuse nähtavas kogutarbimises kõigi fossiilkütuse kategooriate lõikes kokku suuremad kui ±2 %.
   Artikkel 13
   Riiklike inventuurisüsteemide või registrite kirjelduste muutmist käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid peavad riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides selgelt märkima, et määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktide n ja o kohast riiklikku inventuurisüsteemi või riiklikke registreid ei ole pärast eelmise riikliku inventuuriaruande esitamist muudetud.
   Artikkel 14
   Määramatust ja terviklikkust käsitleva teabe esitamine
   1.   Kui liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohaselt teabe määramatuse kohta, esitavad nad lähenemisviisiga 1 seotud määramatuse hinnangud seoses järgmisega:

               a)

               heitetasemed ja suundumused ning

               b)

               asjakohase kategooria tasemel kasutatud tegevusandmed ja heitekoefitsiendid või muud hindamisparameetrid, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisas sätestatud tabelit.

         2.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohane terviklikkuse üldhinnang hõlmab järgmist:

               a)

               ülevaade kategooriatest, mille kohta on teatatud, et neid „ei ole hinnatud” (not estimated, NE), nagu on määratletud otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC suunistes iga-aastaste kasvuhoonegaaside inventuuride kohta, ja kõnealuse märkuse kasutamise üksikasjalik selgitus, eelkõige juhul, kui IPCC 2006. aasta suunistes kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta on ette nähtud meetodid kasvuhoonegaaside heitkoguste hindamiseks;

               b)

               kasvuhoonegaaside inventuuri geograafiline katvus.

         3.   Kui liikmesriik esitab inventuuriaruandmed, mille geograafiline katvus on UNFCCC ja Kyoto protokolli ning määruse (EL) nr 525/2013 kohasest erinev, esitab kõnealune liikmesriik lühikirjelduse põhimõtetest ja meetoditest, mida kohaldati vastava liikmesriigi liidu territooriumi osa kohta inventuuriandmete koostamisel, et eristada liidu territooriumi kohta esitatud heite- ja neeldajates seotud heite andmed kolmandate riikide territooriumide kohta esitatud heite- ja neeldajates seotud heite andmetest.
   Artikkel 15
   Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohaselt ELi kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajaliku teabe asjakohastes XML-failides ja ühtse aruandlusvormi tabelites liidu võtmekategooriatena kindlaksmääratud kategooriate puhul kasutatud meetodite ja heitekoefitsientide kohta.
   2.   Lõike 1 kohaldamisel esitab komisjon liidu võtmekategooriate kõige värskema loetelu inventuuriandmete esitamisele eelneva aasta 31. oktoobriks.
   3.   Liikmesriigid selgitavad ja tõlgendavad iga sektori puhul heite varasemaid suundumusi ning aastatevahelisi kõikumisi koondtasemel, märkides sealhulgas ära peamised tegurid, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne mõju heite suundumustele. Eelkõige tuleb selgitada muutusi viimasel inventuuriaastal võrreldes 1990. aastaga ning märkimisväärseid kõikumisi viimaste aruandlusaastate vahel, eelkõige aastast X – 3 aastani X – 2.
   Artikkel 16
   Metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid teatavad iga aasta 15. märtsiks VIII lisas sätestatud tabeli põhjal metoodikakirjelduste olulistest muudatustest riiklikus inventuuriaruandes alates selle esitamisest eelmise aasta 15. aprillil.
   Artikkel 17
   Kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 8 lõikes 1 osutatud kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed vastavalt ühtsele aruandlusvormi tabelile „Kokkuvõtlik tabel 2” järgmiselt:

               a)

               allikakategooriaid käsitlevate olemasolevate algnäitajate tasemel, võttes arvesse tegevusandmeid ja meetodeid, mis on kättesaadavad hinnangute koostamiseks aasta X – 1 kohta;

               b)

               välja jäetakse LULUCFist tulenev CO2-ekvivalentide ligikaudne koguheide ja sidumine;

               c)

               lisatakse kaks veergu, et tuua eraldi välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (13) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (ELi HKS) hõlmatud heitkogused ja otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud heitkogused allikakategooriate kaupa, kui see on võimalik.

         2.   Liikmesriigid esitavad selgitusi ka kokkuvõtlikus tabelis 2 esitatud heiteandmete suundumusi mõjutavate peamiste tegurite kohta, võrreldes juba esitatud inventuuriandmetega. Selline selgitus kajastab üksnes teavet, mis on kättesaadav hinnangute koostamiseks aasta X – 1 kohta.
   Artikkel 18
   Liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamisel tehtava koostöö ja koordineerimise ajakava
   Liikmesriigid ja komisjon teevad liidu kasvuhoonegaaside inventuuri läbiviimisel ja liidu inventuuriaruande koostamisel koostööd ja koordineerivad seda ning peavad kinni IX lisas sätestatud tähtaegadest.
   Artikkel 19
   Lubatud koguse määramist käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande koos teabega, mis on vajalik, et hõlbustada Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7a, 8 ja 8a kohase ühise lubatud koguse ja liidu teiseks kohustusperioodiks lubatud koguse arvutamist kooskõlas kõnealuse aruandega seotud otsuse 2/CMP.8 I lisaga; nad esitavad selle aruande komisjonile kolm kuud enne selle UNFCCC sekretariaadile esitamise tähtaega.
   Artikkel 20
   Poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose käsitleva riikliku süsteemiga seotud teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punkti a kohase poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose käsitleva teabe riikliku süsteemi kohta, sealhulgas:

               a)

               teabe asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kohta, sealhulgas asjaomased määratud riiklikud üksused, kellel on üldvastutus asjaomase liikmesriigi poliitika hindamise ja inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite prognooside eest;

               b)

               nende asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjelduse, mis on liikmesriigis kehtestatud poliitika hindamiseks ning inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärineva heite ja neeldajates seotava heite prognoosimiseks;

               c)

               nende asjakohaste menetluslike korralduste kirjelduse ja ajakava, mis on vajalikud poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside kohta esitatava teabe õigeaegsuse, läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse tagamiseks;

               d)

               andmete kogumise ja kasutamise üldise protsessi kirjelduse koos hinnanguga, kas nimetatud protsess on kooskõlas poliitikasuundade ja meetmete hindamisel ning prognooside tegemisel kasutatava protsessiga ning kas samasuguseid kooskõlalisi protsesse kasutatakse kõigi sektorite puhul, mille kohta prognoose tehakse;

               e)

               selle protsessi kirjeldus, mis on ette nähtud eelduste, meetodite ja poliitika hindamise mudelite valimiseks ning kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite prognooside tegemiseks;

               f)

               kvaliteedi tagamise ja kontrolli meetmete ning tehtud prognooside tundlikkuse analüüsi kirjeldus.

         Artikkel 21
   Liikmesriigi vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegiate ajakohastamist käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegiate muudatuste kohta, sealhulgas järgmise teabe:

               a)

               tehtud muudatuse eesmärk ja lühikirjeldus;

               b)

               vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse õiguslik seisund;

               c)

               muutused ja oodatav mõju, mille vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia muudatuse rakendamine kaasa toob;

               d)

               vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse rakendamise ajakava ja kirjeldus, võimaluse korral ka muudatusega seotud prognoositavate kulude ja kasu hinnang;

               e)

               viis, kuidas teave tehakse üldsusele kättesaadavaks vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 4 lõikele 3.

         Artikkel 22
   Poliitikasuundi ja meetmeid käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud teabe poliitikasuundade ja meetmete kohta käesoleva määruse XI lisas sätestatud tabeli põhjal, kasutades selleks ette nähtud aruandlusvormi ja järgides komisjoni kehtestatud teabe esitamise korda.
   2.   Lisaks lõikes 1 osutatud tabelile esitavad liikmesriigid teksti vormis kvalitatiivse teabe lõike 1 kohaselt teatatud poliitikasuundade ja meetmete vaheliste seoste kohta ja kirjeldavad, kuidas need poliitikasuunad ja meetmed toetavad erinevaid prognoosistsenaariume, sealhulgas hinnangu selle kohta, kuidas need aitavad saavutada vähese CO2-heitega arengu strateegia eesmärke.
   Artikkel 23
   Prognoose käsitleva teabe esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artiklis 14 osutatud prognoosid inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärineva heite ja neeldajates sidumise kohta käesoleva määruse XII lisas sätestatud tabeli põhjal, kasutades selleks ette nähtud aruandlusvormi ja järgides komisjoni kehtestatud teabe esitamise korda.
   2.   Liikmesriigid esitavad järgmise täiendava teabe teksti vormis:

               a)

               kasvuhoonegaaside teatatud koguheidet käsitleva tundlikkusanalüüsi tulemused ning lühike selgitus selle kohta, milliseid parameetreid muudeti ja kuidas;

               b)

               tundlikkusanalüüsi tulemused järgmiste alajaotuste kaupa: otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud koguheide, direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi HKSiga hõlmatud koguheide ning LULUCF-sektorist pärit koguheide, kui selline teave on kättesaadav;

               c)

               inventuuriandmete aasta (baasaasta) ja inventuuriaruande aasta, mida kasutati prognooside lähtepunktina;

               d)

               prognooside tegemisel kasutatud meetodid, sealhulgas mudelite lühikirjeldus ja nende valdkondlik, geograafiline ja ajaline katvus, viited mudeleid käsitlevale lisateabele ja teave peamiste väliste eelduste ja kasutatud parameetrite kohta.

         3.   Liidu ligikaudsete prognooside kooskõla tagamiseks esitab komisjon üheksa kuud enne määruse (EL) nr 525/2013 artikli 14 lõikes 1 sätestatud aruande esitamise tähtaega ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega soovituse, milles käsitletakse peamiste riigiüleselt kindlaksmääratud parameetrite ühtlustatud väärtusi, sealhulgas heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud CO2 hinda ning nafta ja kivisöe rahvusvahelisi impordihindu.
   Artikkel 24
   Enampakkumistulude kasutamist käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad enampakkumistulude kasutamise kohta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 17 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 17 lõikes 2 osutatud teabe käesoleva määruse XIII lisas sätestatud tabeli põhjal.
   Artikkel 25
   Projektidest saadud ning otsuse nr 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks kasutatud ühikuid käsitleva teabe esitamine
   Liikmesriigid esitavad projektidest saadud ning otsuse nr 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks kasutatud ühikute kohta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 17 lõike 1 punktides a ja d osutatud teabe käesoleva määruse XIV lisas sätestatud tabeli põhjal.
   Artikkel 26
   Kokkuvõtliku teabe esitamine LHÜde ülekandmise kohta
   1.   Liikmesriigid esitavad kokkuvõtliku teabe otsuse 406/2009/EÜ artikli 3 lõigete 4 ja 5 kohaselt tehtud ülekannete kohta käesoleva määruse XV lisas sätestatud tabeli põhjal.
   2.   Komisjoni talitused koostavad ja teevad elektrooniliselt kättesaadavaks aruande, milles esitatakse aastakokkuvõte liikmesriikide esitatud teabest. Selles aruandes esitatakse üksnes koondandmed ja ei avaldata üksikult liikmesriigilt saadud teavet aastaks eraldatud heitkoguse ühiku hinna kohta.
   III PEATÜKK

      KASVUHOONEGAASIDE HEITEANDMEID KÄSITLEV LIIDU EKSPERTÜLEVAATUS

   Artikkel 27
   Ülevaatuse korraldus
   1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülevaatuste teostamisel abistab komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit tehniliste ekspertide rühm.
   2.   Euroopa Keskkonnaamet tegutseb ülevaatuste sekretariaadina.
   3.   Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet valivad ülevaatuste tegemiseks välja piisava arvu asjaomaste inventuuriga hõlmatud sektorite eksperte, et tagada kasvuhoonegaaside asjaomaste inventuuriandmete nõuetekohane ülevaatamine selleks ette nähtud aja jooksul.
   4.   Lõike 3 kohaselt väljavalitud ekspertidel peab olema kasvuhoonegaaside inventuuriandmete koostamise kogemus ning soovitatavalt peavad nad aktiivselt osalema kasvuhoonegaaside ülevaatamise protsessides.
   5.   Tehniliste ekspertide rühma liige, kes on osalenud üksiku liikmesriigi kasvuhoonegaaside inventuuriandmete koostamisel, või kes on selle liikmesriigi kodanik, mille inventuuriandmeid ülevaatus puudutab, ei osale kõnealuste inventuuriandmete ülevaatamisel.
   6.   Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet püüavad tagada, et kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatus tehakse kõikides asjaomastes liikmesriikides ühtsel ja objektiivsel viisil, et tagada sellest tulenevate tehniliste hindamiste kõrge kvaliteet.
   7.   Ülevaatus teostatakse dokumentide põhjal või tsentraliseeritult.
   8.   Sekretariaat võib otsustada korraldada:

               a)

               dokumendipõhise ja tsentraliseeritud ülevaatuse samal aastal;

               b)

               lisaks dokumendipõhistele või tsentraliseeritud ülevaatustele kontrollkäigu liikmesriiki tehniliste ekspertide rühma soovituse põhjal ja asjaomase liikmesriigiga konsulteerides.

         Artikkel 28
   Sekretariaadi ülesanded
   Artikli 27 lõikes 2 osutatud sekretariaadi ülesanded hõlmavad järgmist:

               a)

               ülevaatuste tööplaani ettevalmistamine;

               b)

               tehniliste ekspertide rühma tööks vajaliku teabe koostamine ja esitamine;

               c)

               käesolevas määruses sätestatud ülevaatustegevuste koordineerimine, sealhulgas tehniliste ekspertide rühma ja ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi määratud kontaktisiku(te) vaheline teabevahetus, samuti muud praktilised korraldused;

               d)

               komisjoniga konsulteerides selliste juhtumite kinnitamine, kus liikmesriigi kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes on olulisi probleeme artikli 31 tähenduses;

               e)

               lõpliku ülevaatusaruande ja vahearuannete koostamine ja toimetamine ning nende edastamine asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile.

         Artikkel 29
   Iga-aastase ülevaatuse esimene etapp
   Esitatud teabe läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse kontrollid, millele on osutatud määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punktis a, võivad hõlmata järgmist:

               a)

               selle hindamine, kas teave kõikide määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt nõutavate heiteallikakategooriate ja gaaside kohta on esitatud;

               b)

               heiteandmete aegridade kooskõlalisuse hindamine;

               c)

               selle hindamine, kas liikmesriikides kohaldatud heitetegurid on võrreldavad, võttes riikide erinevate olude puhul arvesse IPCC vaikeväärtusi;

               d)

               märkuse „ei ole hinnatud” kasutamise hindamine, kui on olemas IPCC esimese taseme metoodika ning kui selle märkuse kasutamine ei ole õigustatud vastavalt otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise suuniste lõikele 37;

               e)

               inventuuriandmetes tehtud ümberarvutuste analüüs, eelkõige juhul, kui ümberarvutused põhinevad metoodikamuudatustel;

               f)

               ELi heitkogustega kauplemise süsteemis teatatud tõendatud heiteandmete võrdlus määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 kohaselt teatatud kasvuhoonegaaside heite andmetega, et teha kindlaks need valdkonnad, kus ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi esitatud heiteandmed ja -suundumused erinevad märkimisväärselt muude liikmesriikide esitatud andmetest;

               g)

               Eurostati standardlähenemisviisiga ja liikmesriigi standardlähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus;

               h)

               Eurostati sektoripõhise lähenemisviisiga ja liikmesriigi sektoripõhise lähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus;

               i)

               selle hindamine, kas liidu või UNFCCC kohaselt varem tehtud ülevaatuste tulemusena antud soovitused, mida liikmesriik ei ole rakendanud, võivad viia tehniliste parandusteni;

               j)

               selle hindamine, kas võtmekategooriate puhul võib liikmesriigi inventuuriandmetes esineda üle- või alahindamist.

         Artikkel 30
   Iga-aastase ülevaatuse teise etapi käivitamine
   Kui artikli 29 kohaselt teostatud kontrollide raames tehakse kindlaks olulised probleemid artikli 31 tähenduses, viiakse liikmesriigi taotluse korral läbi artiklis 32 sätestatud kontrollid, kui inventuuriandmete hilinenud esitamine takistab esimese etapi kontrollide teostamist XVI lisas sätestatud ajakava raames või juhul, kui ülevaatuse esimese etapi tulemusena ei ole meetmeid võetud.
   Artikkel 31
   Olulisuse künnis
   1.   Liidu või UNFCCC kohaselt varem tehtud ülevaatuste tulemusena antud soovituste rakendamata jätmine on määruse nr (EL) 525/2013 artikli 19 lõike 4 punkti a kohane oluline probleem, kui soovitus või küsimus puudutab kasvuhoonegaaside inventuuriandmete üle- või alahindamist, mis võib viia tehnilise paranduseni, ning kui kõnealune liikmesriik ei ole kõnealuse soovituse rakendamata jätmist piisavalt selgitanud.
   2.   Inventuuriandmete ala- või ülehindamine, mis on alla 0,05 protsendi liikmesriigi kasvuhoonegaaside koguheitest (v.a LULUCF) vaatlusalusel inventuuriaastal või mis ei ületa 500 CO2-ekvivalentkilotonni, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ei loeta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 4 punkti b kohaseks oluliseks probleemiks.
   Artikkel 32
   Iga-aastase ülevaatuse teine etapp
   1.   Kontrollid selliste juhtumite kindlakstegemiseks, kus inventuuriandmed on koostatud viisil, mis ei vasta UNFCCC suunisdokumentidele või liidu eeskirjadele, nagu osutatud määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punktis b, võivad hõlmata järgmist:

               a)

               inventuuriandmetes esitatud hinnangute, sealhulgas liikmesriigis inventuuriandmete koostamisel kasutatud meetodite põhjalik läbivaatamine;

               b)

               üksikasjalik analüüs selle kohta, kuidas liikmesriik on rakendanud soovitusi, mis on seotud kõige viimases liikmesriigile enne ülevaadatavate andmete esitamist kättesaadavaks tehtud UNFCCC iga-aastases ülevaatusaruandes või käesoleva määruse artikli 35 lõike 2 kohases lõplikus ülevaatusaruandes loetletud inventuurihinnangute parandamisega; kui soovitusi ei ole rakendatud, rakendamata jätmise kohta liikmesriigi esitatud põhjenduste üksikasjalik analüüs;

               c)

               kasvuhoonegaaside heite hinnanguid käsitlevate aegridade kooskõlalisuse üksikasjalik hindamine;

               d)

               üksikasjalik hindamine, kas liikmesriigi poolt vastavates inventuuriandmetes tehtud ümberarvutused on eelmiste andmetega võrreldes esitatud läbipaistval viisil ja tehtud vastavalt kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevatele IPCC 2006. aasta suunistele;

               e)

               käesoleva määruse artiklis 29 osutatud kontrollide tulemuste ning vaatlusaluse liikmesriigi poolt tehniliste ekspertide rühma küsimustele vastuseks esitatud muu täiendava teabe ja muude asjakohaste kontrollide järelkontroll.

         2.   Liikmesriik, kes soovib taotleda lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimist, teavitab sellest komisjoni asjakohase ülevaatuse toimumisele eelneva aasta 31. oktoobriks.
   Artikkel 33
   Põhjalik ülevaatus
   1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 1 osutatud põhjalik ülevaatus hõlmab käesoleva määruse artiklite 29 ja 32 kohaseid kontrolle kogu inventuuri puhul.
   2.   Põhjalik ülevaatus võib hõlmata kontrollimist, kas UNFCCC kohaste või liidu ülevaatuste käigus ühes liikmesriigis tuvastatud probleemid võivad osutuda probleemiks ka muude liikmesriikide puhul.
   Artikkel 34
   Tehnilised parandused
   1.   Tehniline parandus määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punkti c tähenduses loetakse vajalikuks, kui ala- või ülehindamine ületab käesoleva määruse artikli 31 kohase olulisuse künnise. Käesoleva määruse artikli 35 lõike 2 kohasesse lõplikku ülevaatusaruandesse lisatakse üksnes need tehnilised parandused, mida peetakse vajalikuks, ning neile lisatakse tõendusmaterjalil põhinev põhjendus.
   2.   Kui tehniline parandus peaks ületama olulisuse künnise vähemalt ühe vaatlusaluse inventuuriaasta puhul, kuid mitte aegridade kõigi aastate puhul, arvutatakse tehniline parandus ka kõigi teiste vaatlusaluste aastate kohta, et tagada aegridade kooskõlalisus.
   Artikkel 35
   Ülevaatusaruanded
   1.   Iga vaatlusaluse aasta 20. aprilliks teavitab sekretariaat ülevaatuse vahearuande kaudu asjaomast liikmesriiki kõigist artikli 30 ja 31 kohastest olulistest probleemidest. Selles aruandes käsitletakse küsimusi, mis on tõstatatud mitte hiljem kui 31. märtsil.
   2.   Sekretariaat teavitab asjaomast liikmesriiki ülevaatuse lõppemisest lõpliku ülevaatusaruande kaudu järgmiselt:

               a)

               20. aprilliks juhul, kui lõike 1 kohast vahearuannet ei ole saadetud;

               b)

               30. juuniks iga-aastase ülevaatuse teise etapi lõppedes;

               c)

               30. augustiks põhjaliku ülevaatuse lõppedes.

         Artikkel 36
   Koostöö liikmesriikidega
   1.   Liikmesriigid:

               a)

               osalevad kõigis ülevaatuse etappides vastavalt XVI lisas sätestatud ajakavale;

               b)

               nimetavad liidu ülevaatuse jaoks riikliku kontaktpunkti;

               c)

               osalevad liikmesriiki vajaduse korral tehtava kontrollkäigu korraldamisel ja hõlbustavad selle tegemist tihedas koostöös sekretariaadiga;

               d)

               esitavad vastuseid ning täiendavat teavet ja märkusi ülevaatusaruannete kohta, kui see on asjakohane.

         2.   Liikmesriikide taotluse korral lisatakse ülevaatuse tulemusi käsitlevad märkused lõplikku ülevaatusaruandesse.
   3.   Komisjon teatab liikmesriikidele tehniliste ekspertide rühma koosseisu.
   Artikkel 37
   Ülevaatuste ajakava
   Põhjalikud ja iga-aastased ülevaatused teostatakse vastavalt XVI lisas sätestatud ajakavale.
   IV PEATÜKK

      OTSUSE 529/2013/EL KOHANE ARUANDLUS

   Artikkel 38
   Topeltaruandluse vältimine
   Sel määral, kuivõrd liikmesriik lisab oma riiklikku inventuuriaruandesse ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 3 teabe, mida nõutakse ka vastavalt otsusele 529/2013/EL, peetakse kõnealuse liikmesriigi puhul nimetatud otsuse kohased vastavad aruandekohustused täidetuks.
   Artikkel 39
   Põllu- ja karjamaa majandamise süsteeme käsitlevad aruandlusnõuded
   1.   Sel määral, kuivõrd liikmesriik ei ole lisanud teavet oma riiklikku inventuuriaruandesse, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 38, peab ta esitama teksti vormis teabe süsteemide kohta, mis on kehtestatud ja mida arendatakse selleks, et hinnata põllu- ja karjamaa majandamisest tulenevat heidet ja sidumist, millele on osutatud otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punktis a; kõnealune teave hõlmab järgmist:

               a)

               selliste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjeldus, mis on tehtud kooskõlas Kyoto protokolli kohaste ning otsuse 19/CMP.1 lisas sätestatud riiklikele süsteemidele kehtestatud nõuetega ning siseriiklikku korda käsitlevate nõuetega, mis on ette nähtud otsuse 24/CP.19. I lisas esitatud riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate UNFCCC aruandlussuunistega;

               b)

               kirjeldus, mil viisil on rakendatud süsteemid kooskõlas metoodiliste nõuetega, mis on esitatud IPCC aruandes Kyoto protokollist tulenevate 2013. aasta läbivaadatud täiendavate meetodite ja hea tava juhendite kohta (IPCC 2013 Revised Supplementary Methods and Good Practice Guidance Arising from the Kyoto Protocol), IPPC 2006. aasta suunistes riiklike kasvuhoonegaaside inventuuride kohta (2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories) ning vajaduse korral 2006. aasta IPCC suuniste 2013. aasta lisas märgalade kohta (2013 Supplement to 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories: Wetlands).

         2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud teabe komisjonile eraldi aruandena vastavalt järgmisele ajakavale:

               a)

               esimene aruanne 2016. aastal 2014. aruandeaasta kohta, sealhulgas kõik muutused alates 1. jaanuarist 2013;

               b)

               teine aruanne 2017. aastal 2015. aruandeaasta kohta ning

               c)

               kolmas aruanne 2018. aastal 2016. aruandeaasta kohta.

         3.   Liikmesriigid tõstavad esimesele aruandele järgnevas aruandes esile kõik muudatused ja muutused, mis on nende süsteemides tehtud ja toimunud, võrreldes eelmises aruandes esitatud teabega.
   Artikkel 40
   Põllu- ja karjamaa majandamisest tuleneva heite ja sidumise iga-aastaseid hinnangulisi andmeid käsitlevad aruandlusnõuded
   1.   Liikmesriigid, kes ei ole Kyoto protokolli kohaselt valinud põllu- või karjamaa majandamist, esitavad otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punkti b kohaselt esialgsed ja mittesiduvad aastased hinnangulised andmed põllu- või karjamaa majandamisest tuleneva heite ja sidumise kohta, lisades teabe otsuse 529/2013/EL VI lisas sätestatud asjakohase baasaasta või -perioodi kohta.
   2.   Esimene aastaaruanne esitatakse 2015. aastal 2013. aruandeaasta kohta.
   3.   Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1, esitavad vastavalt otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punktile c põllu- või karjamaa majandamisest tulenevat heidet ja sidumist käsitlevad lõplikud aastased hinnangulised andmed kõigi aruandeaastate kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020, lisades lõpliku teabe otsuse 529/2013/EL VI lisas sätestatud asjakohase baasaasta või -perioodi kohta.
   4.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud teabe esitamisel peavad liikmesriigid tegema järgmist:

               a)

               täitma kõik otsuse 6/CMP.9 lisas esitatud asjakohased ühtse aruandlusvormi tabelid Kyoto protokolli vastava tegevusala kohta teisel kohustusperioodil, sealhulgas tegevusalade hõlmatust käsitleva tabeli, maakasutuse muutmist käsitleva maatriksi ja arvepidamist käsitleva tabeli ning

               b)

               lisama riikliku inventuuriaruande puhul nõutud selgitava teabe kasutatud metoodika ja andmete kohta Kyoto protokollil põhineva otsuse 2/CMP.8 ja selle II lisa kohaselt.

         Artikkel 41
   Aruandluse erinõuded
   1.   Erandina käesoleva määruse artiklist 38 peab liikmesriik juhul, kui ta esitab Kyoto protokolli arvepidamiskohustuse täitmiseks metsaistandusi käsitleva teabe vastavalt otsuse 2/CMP.7 lisa punktidele 37–39, esitama otsusega nr 529/2013/EL võetud kohustuste täitmiseks metsamajandamisega seotud tegevusalade ja metsa raadamise kohta eraldi ühtse aruandlusvormi tabelid, mis on täidetud otsuse 2/CMP.7 lisa punktide 37–39 sätteid kohaldamata.
   2.   Erandina käesoleva määruse artiklist 38 peab liikmesriik juhul, kui ta ei valinud Kyoto protokolli kohaselt põllu- või karjamaa majandamist ning kui ta esitab kõnealuse protokolli kohase arvepidamiskohustuse täitmiseks teabe sookuivendamise ja taassoostamise kohta ja kohaldab otsuse nr 529/2013/EL artikli 3 lõiget 3, esitama nende tegevusalade kohta eraldi ühtse aruandlusvormi tabelid, mis on täidetud kooskõlas kõnealuse otsusega.
   Artikkel 42
   Teabe esitamine
   1.   Käesoleva määruse artiklites 39, 40 ja 41 sätestatud aruandlusnõuetele vastav teave esitatakse komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud riikliku inventuuriaruande eraldi lisana.
   2.   Sel määral, kuivõrd käesoleva määruse artiklit 38 ei kohaldata, esitavad liikmesriigid otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 kohaste aruandluskohustuste täitmiseks teabe kooskõlas käesoleva määruse artikliga 3 ning lisavad vastava teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud riikliku inventuuriaruande lisasse.
   Artikkel 43
   Teabe esitamine aruandeperioodi lõpus
   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel teabe vastavalt käesoleva määruse artiklile 3 ja käesoleva peatüki sätetele.
   V PEATÜKK

      ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

   Artikkel 44
   Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
   Otsus nr 2005/166/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Artiklite 18, 19 ja 24 mõju tuleb säilitada.
   Artikkel 45
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            President

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

      (2)  Nõukogu otsus 94/69/EÜ, 15. detsember 1993, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11).

      (3)  Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ, 11. veebruar 2004, ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1).

      (5)  Komisjoni otsus 2005/166/EÜ, 10. veebruar 2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 55, 1.3.2005, lk 57).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 529/2013/EL, 21. mai 2013, maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 80).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

      (8)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr C(2014) 1539 liidu inventuurisüsteemi käsitlevate sisuliste nõuete kehtestamise ning globaalse soojendamise potentsiaali ja rahvusvaheliselt kokkulepitud inventuurisuuniste muudatuste arvessevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 525/2013.

      (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete heitmete siseriiklike piirkoguste kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22).

      (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006, 17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (ELT L 161, 14.6.2006, lk 1).

      (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta (ELT L 304, 14.11.2008, lk 1).

      (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

      I LISA
      Ülevaatlik tabel aruandlusnõuetest ja nende esitamisest

                     Käesolev määrus

                     Riiklikus inventuuriaruandes esitatav teave

                  (märkige)

                     Riikliku inventuuriaruande eraldi lisas esitatav teave

                  (märkige)

                     Viide riikliku inventuuriaruande peatükile või eraldi lisale

                  (täpsustage)

                  Artikkel 6 — Riiklikke inventuurisüsteeme käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Artikkel 7 — Õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

                  Võimalik

                  Võimalik

                  Kui riiklikus inventuuriaruandes: kvaliteedi tagamist, kvaliteedi kontrolli ja kontrollikava käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk

                  Artikli 9 lõige 1 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Ümberarvutusi ja parandusi käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk

                  Artikli 9 lõige 2 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine

                  Ei kohaldata

                  Kohustuslik

                  Artikli 10 lõige 1 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine

                  Ei kohaldata

                  Kohustuslik

                  Artikli 10 lõige 2 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine

                  Võimalik

                  Võimalik

                  Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad

                  Artikkel 11 — Fluoritud kasvuhoonegaaside kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

                  Ei kohaldata

                  Kohustuslik

                  Artikkel 12 — Energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamine

                  Võimalik

                  Võimalik

                  Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad

                  Artikkel 13 — Riiklike inventuurisüsteemide või registrite kirjelduste muutmist käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides

                  Artikkel 14 — Määramatust ja terviklikkust käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Ühtse aruandlusvormi tabelis 9 ja riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides

                  Artikli 15 lõige 1 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides

                  Artikli 15 lõige 3 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine

                  Kohustuslik

                  Ei kohaldata

                  Riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides

                  Artikkel 16 — Metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamine

                  Võimalik

                  Võimalik

                  Kui riiklikus inventuuriaruandes: Ümberarvutusi ja parandusi käsitlevas riikliku inventuuriaruande peatükis

      II LISA
      Vorm õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 7

                     Saasteaine:

                     HEITEKATEGOORIAD

                     Saasteaine X heitkogused kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes (kt)

                     Saasteaine X heitkogused, mis on teatatud direktiiv 2001/81/EÜ (NEC) kohaselt, versioon X (kt)

                     Absoluutne erinevus, kt
                      (1)

                     Suhteline erinevus, %
                      (2)

                     Saasteaine x heitkogused ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (CLTRAP) inventuuriandmetes, versioon X (kt)

                     Absoluutne erinevus, kt
                      (1)

                     Suhteline erinevus, %
                      (2)

                     Erinevuste selgitused

                     Kokku (netoheide)

                              1.

                              Energeetika

                              A.

                              Kütuse põletamine (sektorite kaupa)

                              1.

                              Energeetikatööstus

                              2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              3.

                              Transport

                              4.

                              Muud sektorid

                              5.

                              Muu

                              B.

                              Kütuste hajusheide

                              1.

                              Tahkekütused

                              2.

                              Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

                              2.

                              Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine

                              A.

                              Mineraalitööstus

                              B.

                              Keemiatööstus

                              C.

                              Metallitööstus

                              D.

                              Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

                              G.

                              Muude toodete tootmine ja kasutamine

                              H.

                              Muu

                              3.

                              Põllumajandus

                              B.

                              Sõnnikukäitlus

                              D.

                              Põllumajandusmaad

                              F.

                              Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

                              J.

                              Muu

                              5.

                              Jäätmed

                              A.

                              Tahkete jäätmete ladestamine

                              B.

                              Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine

                              C.

                              Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

                              D.

                              Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

                              E.

                              Muu

                              6.

                              Muu

         (1)  Kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud heitkogused, millest on maha arvatud NEC/CLRTAP inventuuriandmetes esitatud heitkogused

         (2)  Vahe kt-des, jagatud kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud heitkogustega

                  (3)

                  Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga

      III LISA
      Vorm artikli 8 kohaste ümberarvutuste esitamiseks

                     Aasta, mille kohta ümberarvutused tehti

                     Gaasid: CO2, N2O ja CH4

                     KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

                     Eelmise inventuuriaruande andmed

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Viimase inventuuriaruande andmed

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Vahe

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Vahe
                      (1)

                  %

                     Ümberarvutuse mõju koguheitele ilma LULUCF-ta
                      (2)

                  %

                     Ümberarvutuse mõju koguheitele koos LULUCF-ga
                      (3)

                  %

                     Ümberarvutuste selgitus

                     Riigi heide ja sidumine kokku

                              1.

                              Energeetika

                              A.

                              Kütuse põletamine

                              1.

                              Energeetikatööstus

                              2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              3.

                              Transport

                              4.

                              Muud sektorid

                              5.

                              Muu

                              B.

                              Kütuste hajusheide

                              1.

                              Tahkekütused

                              2.

                              Nafta ja maagaas

                              C.

                              CO2 transport ja ladustamine

                              2.

                              Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine

                              A.

                              Mineraalitööstus

                              B.

                              Keemiatööstus

                              C.

                              Metallitööstus

                              D.

                              Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

                              G.

                              Muude toodete tootmine ja kasutamine

                              H.

                              Muu

                              3.

                              Põllumajandus

                              A.

                              Soolesisene fermentatsioon

                              B.

                              Sõnnikukäitlus

                              C.

                              Riisikasvatus

                              D.

                              Põllumajandusmaad

                              E.

                              Savannide tahtlik põletamine

                              F.

                              Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

                              G.

                              Lupjamine

                              H.

                              Karbamiidi kasutamine

                              I.

                              Muu süsinikku sisaldav väetis

                              J.

                              Muu

                              4.

                              Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (neto)
                               (4)

                              A.

                              Metsamaa

                              B.

                              Põllumaa

                              C.

                              Rohumaa

                              D.

                              Märgala

                              E.

                              Asulad

                              F.

                              Muu maa

                              G.

                              Raiepuidust tooted

                              H.

                              Muu

                              5.

                              Jäätmed

                              A.

                              Tahkete jäätmete ladestamine

                              B.

                              Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine

                              C.

                              Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

                              D.

                              Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

                              E.

                              Muu

                              6.

                              Muu (nagu on täpsustatud kokkuvõttes 1.A)

                     Memokirjed:

                     Rahvusvahelise transpordi kütused

                  Lennundus

                  Navigatsioon

                     Mitmepoolsed toimingud

                     Biomassist pärit CO2-heide

                     Seotud CO2

                     Süsiniku pikaajaline ladustamine jäätmekõrvalduskohtades

                     Kaudne N2O

                     Kaudne CO2

                     F-gaasid: Tegelik heide kokku

                     Aasta

                     Gaasid:

                  PFCd, HFCd, SF6, HFCde ja PFCde täpsustamata segu, NF3

                     KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

                     Eelmise inventuuriaruande andmed

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Viimase inventuuriaruande andmed

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Vahe

                  (CO2-ekvivalente, kt)

                     Vahe
                      (1)

                  %

                     Ümberarvutuse mõju koguheitele ilma LULUCF-ta
                      (2)

                  %

                     Ümberarvutuse mõju koguheitele koos LULUCF-ga
                      (3)

                  %

                     Ümberarvutuste selgitus

                              2.B.9.

                              Fluori sisaldavate kemikaalide tootmine

                              2.B.10.

                              Muu

                              2.C.3.

                              Alumiiniumi tootmine

                              2.C.4

                              Magneesiumi tootmine

                              2.C.7.

                              Muu

                              2.E.1

                              Integraallülituste või pooljuhtide tootmine

                              2.E.2.

                              TFT lamekuvarite tootmine

                              2.E.3.

                              Fotogalvaanika

                              2.E.4.

                              Vedelsoojuskandja

                              2.E.5.

                              Muu (täpsustatud tabelis 2(II))

                              2.F.1.

                              Jahutus- ja kliimaseadmed

                              2.F.2.

                              Vahutooted

                              2.F.3.

                              Tulekaitse

                              2.F.4.

                              Aerosoolid

                              2.F.5.

                              Lahustid

                              2.F.6.

                              Muud seadmed

                              2.G.1.

                              Elektriseadmed

                              2.G.2.

                              Muude toodete kasutamisega seotud SF6 ja PFCd

                              2.G.4.

                              Muu

                              2.H.

                              Muu (täpsustage)

         (1)  Hinnatakse ümberarvutusest tulenevat muutust protsentides, võrreldes eelmise inventuuriaruande andmetega (muutus protsentides = 100 × [(LS-PS)/PS], kus LS (latest submission) = viimane esitamine ja PS (previous submission) = eelmine esitamine). Kõiki allika-/neeldajakategooria hinnanguid käsitlevaid ümberarvutamise juhtumeid tuleb riiklikus inventuuriaruandes käsitleda ja selgitada.

         (2)  Koguheide on kasvuhoonegaaside summaarne koguheide CO2-ekvivalentides ilma LULUCF-sektori kasvuhoonegaaside heiteta. Ümberarvutuse mõju koguheitele arvutatakse järgmiselt: ümberarvutuse mõju (%) = 100 × [(allikas (LS) — allikas (PS))/koguheide (LS)], kus LS = viimane esitamine, PS = eelmine esitamine.

         (3)  Koguheide on kasvuhoonegaaside summaarne koguheide CO2-ekvivalentides koos LULUCF-sektori kasvuhoonegaaside heitega. Ümberarvutuse mõju koguheitele arvutatakse järgmiselt: ümberarvutuse mõju (%) = 100 × [(allikas (LS) — allikas (PS))/koguheide (LS)], kus LS = viimane esitamine, PS = eelmine esitamine.

         (4)  Esitatakse CO2 netoheide/-sidumine.

      IV LISA
      Vorm soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 9

                     Ühtse aruandlusvormi kategooria/küsimus

                     Ülevaatamise tulemusena antud soovitus

                     Ülevaatusaruanne/punkt

                     Liikmesriigi vastus/rakendamise seis

                     Peatükk/riikliku inventuuriaruande punkt

      V LISA
      Vorm teatatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemis (HKS) esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 10

                     Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt käitiste ja käitajate teatatud tõendatud heitkoguste jaotamine kasvuhoonegaaside riiklikus inventuuris kohaldatud allikakategooriate vahel

                     Liikmesriik

                     Aruandeaasta:

                     Andmete alus: HKSi tõendatud heitkogused ja inventuuriandmetes esitatud kasvuhoonegaaside heite andmed aasta X-2 kohta

                     Koguheide (CO2-ekvivalente)

                     Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Suhe %

                     (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
                      (3)

                     Märkus
                      (2)

                     Kasvuhoonegaaside heide (koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide)

                     CO2-heide (CO2 koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide)

                     Kategooria
                      (1)

                     CO2-heide

                     Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

                     [kt]
                      (3)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

                     [kt]
                      (3)

                     Suhe %

                     (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
                      (3)

                     Märkus
                      (2)

                              1.A

                              Kütuse põlemist hõlmavad tegevused, kokku

                              1.A

                              Kütuse põletamine, paiksed põletusallikad

                              1.A.1

                              Energeetikatööstus

                              1.A.1.a

                              Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine

                              1.A.1.b

                              Nafta rafineerimine

                              1.A.1.c

                              Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud

                  Raud ja teras (kasvuhoonegaaside inventuuri puhul kombineeritud ühtne aruandlusvorm kategooriatele 1.A.2.a+ 2.C.1 + 1.A.1.c ja muudele asjakohastele ühtse aruandlusvormi kategooriatele, mis hõlmavad raua- ja terasetootmisest tulenevat heidet (nt 1A1a, 1B1) (4))

                              1.A.2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              1.A.2.a

                              Raud ja teras

                              1.A.2.b

                              Värvilised metallid

                              1.A.2.c

                              Kemikaalid

                              1.A.2.d

                              Tselluloos, paber ja trükitööstus

                              1.A.2.e

                              Toiduainetetööstus, joogid ja tubakas

                              1.A.2.f

                              Mittemetallmineraalid

                              1.a.2.g

                              Muud

                              1.A.3.

                              Transport

                              1.A.3.e

                              Muu transport (torutransport)

                              1.A.4

                              Muud sektorid

                              1.A.4.a

                              Kaubanduslik/institutsiooniline

                              1.A.4.c

                              Põllumajandus/metsandus/kalandus

                              1.B.

                              Kütuste hajusheide

                              1.C.

                              CO2 transport ja ladustamine

                              1.C.1

                              CO2 transport

                              1.C.2

                              CO2 sissejuhtimine ja ladustamine

                              1.C.3

                              Muu

                              2.A

                              Mineraalsed tooted

                              2.A.1.

                              Tsemendi tootmine

                              2.A.2.

                              Lubja tootmine

                              2.A.3.

                              Klaasi tootmine

                              2.A.4.

                              Muu karbonaatide kasutamine protsessides

                              2.B

                              Keemiatööstus

                              2.B.1.

                              Ammoniaagi tootmine

                              2.B.3.

                              Adipiinhappe tootmine (CO2)

                              2.B.4.

                              Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine

                              2.B.5.

                              Karbiidi tootmine

                              2.B.6

                              Titaandioksiidi tootmine

                              2.B.7

                              Naatriumkarbonaadi tootmine

                              2.B.8

                              Naftakeemia- ja süsiniktahma tootmine

                              2.C

                              Metallitootmine

                              2.C.1.

                              Raua ja terase tootmine

                              2.C.2

                              Ferrosulamite tootmine

                              2.C.3

                              Alumiiniumi tootmine

                              2.C.4

                              Magneesiumi tootmine

                              2.C.5

                              Plii tootmine

                              2.C.6

                              Tsingi tootmine

                              2.C.7

                              Muu metallitootmine

                     Kategooria
                      (1)

                     N2O heide

                     Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Suhe %

                     (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
                      (3)

                     Märkus
                      (2)

                              2.B.2.

                              Lämmastikhappe tootmine

                              2.B.3.

                              Adipiinhappe tootmine

                              2.B.4.

                              Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine

                     Kategooria
                      (1)

                     Perfluorosüsivesinike (PFC) heide

                     Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

                     [kt CO2-ekvivalente]
                      (3)

                     Suhe %

                     (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
                      (3)

                     Märkus
                      (2)

                              2.C.3

                              Alumiiniumi tootmine

         (1)  Tõendatud heitkoguste jaotamisest inventuurikategooriatesse neljanumbrilise koodi tasandil tuleb teatada, kui selline tõendatud heitkoguste jaotamine on võimalik ja heide on tekkinud. Tuleks kasutada järgmisi tähiseid:

         NO= heitkoguseid ei tekkinud

         IE= heitkogused on märgitud mujal

         C= konfidentsiaalne

         minimaalne= võib tekkida väike tõendatud heitkogus vastavas ühtse aruandlusvormi kategoorias, kuid kogus on alla 5 % kategooria heitkogusest

         (2)  Märkuste veergu tuleks kasutada selleks, et anda lühiülevaade kontrollidest, ja kui liikmesriik soovib, anda heite jaotumise kohta täiendavaid selgitusi.

         (3)  Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga.

         (4)  Täidetakse kõigi kategooriasse „Raud ja teras” kuuluvate ühtse aruandlusvormi kategooriate põhjal, mille iga liikmesriigi määrab kindlaks eraldi; valem on üksnes illustratiivne.
      Märkus: x = aruandeaasta

      VI LISA
      Vorm energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 12

                     KÜTUSE LIIK

                     Kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud teave nähtava tarbimise kohta

                     Nähtav tarbimine määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmete alusel

                     Absoluutne erinevus
                      (1)

                     Suhteline erinevus
                      (2)

                     Erinevuste selgitused

                     (TJ)
                      (3)

                     (TJ)
                      (3)

                     (TJ)
                      (3)

                     %
                      (3)

                  Vedel fossiilkütus

                  Primaarkütused

                  Toornafta

                  Orimulsion (bituumeni emulsioon vees)

                  Veeldatud maagaas

                  Sekundaarkütused

                  Bensiin

                  Lennukipetrooleum

                  Muu petrooleum

                  Põlevkiviõli

                  Gaasiõli/diisliõli

                  Masuut

                  Veeldatud naftagaas (LPG)

                  Etaan

                  Toorbensiin

                  Bituumen

                  Määrdeained

                  Naftakoks

                  Rafineerimistehaste lähteained

                  Muu õli

                  Muud vedelad fossiilkütused

                  Vedelad fossiilkütused kokku

                  Tahked fossiilkütused

                  Primaarkütused

                  Antratsiit

                  Koksisüsi

                  Muu bituminoosne süsi

                  Subbituminoosne süsi

                  Pruunsüsi

                  Põlevkivi ja tõrvaliiv

                  Sekundaarkütused

                  Pruunsöe- ja kivisöebrikett

                  Koksiahjukoks/Gaasikoks

                  Söetõrv

                  Muud tahked fossiilkütused

                  Tahked fossiilkütused kokku

                  Gaasilised fossiilkütused

                  Maagaas (kuiv)

                  Muud gaasilised fossiilkütused

                  Gaasilised fossiilkütused kokku

                  Jäätmed (muud kui biomass)

                  Muud fossiilsed kütused

                  Turvas

                     Kokku

         (1)  Kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kohane nähtav tarbimine, millest on maha arvatud määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmed nähtava tarbimise kohta.

         (2)  Absoluutne vahe jagatud kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kohase nähtava tarbimisega.

         (3)  Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga.

      VII LISA
      Vorm määramatust käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 14

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  F

                  G

                  H

                  I

                  J

                  K

                  L

                  M

                  IPCC-kategooria

                  Gaas

                  Baasaasta heide või neeldajates seotud heide

                  Aasta x heide või neeldajates seotud heide

                  Tegevusandmetega seotud määramatus

                  Heitekoefitsiendi/-hinnangu parameetriga seotud määramatus

                  Summaarne määramatus

                  Mõju dispersioonile aastal x kategooriate kaupa

                  A-tüüpi tundlikkus

                  B-tüüpi tundlikkus

                  Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud heitekoefitsiendi/-hinnangute parameetritega seotud määramatusest

                  Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud tegevusandmetega seotud määramatusest

                  Riigi koguheite suundumustega seotud määramatus

                  Sisendandmed

                  Sisendandmed

                  Sisendandmed
                  Märkus A

                  Sisendandmed
                  Märkus A

                  Märkus B

                  I * F
                  Märkus C

                  J * E *
                  Märkus D

                  K2 + L2

                  Gg CO2-ekvivalente

                  Gg CO2-ekvivalente

                  %

                  %

                  %

                  %

                  %

                  %

                  %

                  %

                  Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 1

                  CO2

                  Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 2

                  CO2

                  jne.

                  ...

                  Kokku

                  Kogu inventuuri määramatus protsentides:

                  Heite suundumusega seotud määramatus:

                  Allikas: 2006 IPCC guidelines, Volume 1, Table 3.2 Approach 1 uncertainty calculation

      VIII LISA
      Vorm metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 16

                     KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

                     MEETODITE KIRJELDUS

                     ÜMBERARVUTUSED

                     VIIDE

                     Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab metoodikakirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta inventuuriaruandega

                     Palun märkige linnuke, kui see kajastub ka ümberarvutustes võrreldes eelmiste aastate ühtse aruandlusvormiga

                     Kui märkisite linnukese, esitage palun viide riikliku inventuuriaruande vastavale osale või lehekülgedele ja vajaduse korral lisage täpsustav teave, nt alakategooria või gaas, millega seoses kirjeldust muudeti

                     Kokku (netoheide)

                              1.

                              Energeetika

                              A.

                              Kütuse põletamine (sektorite kaupa)

                              1.

                              Energeetikatööstus

                              2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              3.

                              Transport

                              4.

                              Muud sektorid

                              5.

                              Muu

                              B.

                              Kütuste hajusheide

                              1.

                              Tahkekütused

                              2.

                              Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

                              C.

                              CO2 transport ja ladustamine

                              2.

                              Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine

                              A.

                              Mineraalitööstus

                              B.

                              Keemiatööstus

                              C.

                              Metallitööstus

                              D.

                              Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

                              E.

                              Elektroonikatööstus

                              F.

                              Osoonikihti kahandavatele ainete asemel muude toodete kasutamine

                              G.

                              Muude toodete tootmine ja kasutamine

                              H.

                              Muu

                              3.

                              Põllumajandus

                              A.

                              Soolesisene fermentatsioon

                              B.

                              Sõnnikukäitlus

                              C.

                              Riisikasvatus

                              D.

                              Põllumajandusmaad

                              E.

                              Savannide tahtlik põletamine

                              F.

                              Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

                              G.

                              Lupjamine

                              H.

                              Karbamiidi kasutamine

                              I.

                              Muud süsinikku sisaldavad väetised

                              J.

                              Muu

                              4.

                              Maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus (LULUCF)

                              A.

                              Metsamaa

                              B.

                              Põllumaa

                              C.

                              Rohumaa

                              D.

                              Märgala

                              E.

                              Asulad

                              F.

                              Muu maa

                              G.

                              Raiepuidust tooted

                              H.

                              Muu

                              5.

                              Jäätmed

                              A.

                              Tahkete jäätmete kõrvaldamine

                              B.

                              Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus

                              C.

                              Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

                              D.

                              Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

                              E.

                              Muu

                              6.

                              Muu (täpsustatud kokkuvõttes 1.A)

                     Kyoto protokolli kohane LULUCF

                  Artikli 3 lõike 3 tegevused

                  Metsastamine/taasmetsastamine

                  Raadamine

                  Artikli 3 lõike 4 tegevused

                  Metsamajandus

                  Põllumaa majandamine (kui see on valitud)

                  Karjamaa majandamine (kui see on valitud)

                  Taastaimestamine (kui see on valitud)

                  Sookuivendamine ja taassoostamine (kui see on valitud)

                     Riikliku inventuuriaruande peatükk

                     KIRJELDUS

                     VIIDE

                     Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab kirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta riikliku inventuuriaruandega

                     Kui märkisite linnukese, esitage palun täpsem teave, nt viide riikliku inventuuriaruande asjaomastele lehekülgedele

                     1.2. peatükk. Riikliku inventuurisüsteemi kirjeldus

      IX LISA
      Liidu kasvuhoonegaaside inventuuri ja inventuuriaruande koostamise kord ja ajakava

                     Tegevus

                     Kes

                     Millal

                     Mida

                              1.

                              Liikmesriigid esitavad iga-aastased inventuuriandmed (täidetud ühtne aruandlusvorm ja riikliku inventuuriaruande elemendid)

                  Liikmesriigid

                  Iga aasta 15. jaanuariks

                     Määruse nr 525/2013/EL artikli 7 lõikes 1 ja käesoleva määruse artiklis 3 loetletud teave

                              2.

                              Liikmesriikide esitatud andmete esialgsed kontrollid

                  Komisjon (sh DG ESTAT (Eurostat), Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)), keda abistab Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

                  Liikmesriigi esitatud andmete puhul 15. jaanuarist kuni hiljemalt 28. veebruarini

                  Esialgsed kontrollid ja kooskõlalisuse kontrollid (teostab EEA). Eurostat ja EEA võrdlevad liikmesriikide poolt ühtsel aruandlusvormil esitatud energiaalaseid andmeid Eurostati energiaalaste andmetega (sektoripõhine ja standardlähenemisviis). JRC kontrollib liikmesriikidega konsulteerides liikmesriikide põllumajandust ning maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF) käsitlevaid inventuuriandmeid. Esialgse kontrolli tulemused dokumenteeritakse.

                              3.

                                 Liidu inventuuriandmete ja inventuuriaruande projekti koostamine (liidu inventuuriaruande elemendid)

                  Komisjon (sh Eurostat, JRC), keda abistab EEA

                  Kuni 28. veebruarini

                     Liidu inventuuriandmete ja inventuuriaruande projekti koostamine (liikmesriike puudutava teabe koostamine) liikmesriikide inventuuriandmete ja vajaduse korral täiendavate andmete põhjal (esitatud 15. jaanuaril).

                              4.

                              Esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine, sh teatamine lünkade võimalikust täitmisest

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  28. veebruar

                  Esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine, sh lünkade võimalikust täitmisest teatamine ning tulemuste kättesaadavaks tegemine

                              5.

                                 Liidu inventuuriandmete ja -aruande projekti laialijagamine

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  28. veebruar

                     Liidu inventuuriandmete projekti laialijagamine liikmesriikidele 28. veebruaril. Liikmesriigid kontrollivad andmeid.

                              6.

                              Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded.

                  Liikmesriigid

                  15. märtsiks

                  Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid (et kõrvaldada ebakõlasid või täita lünki) ning lõplikud riiklikud inventuuriaruanded.

                              7.

                              Liikmesriigid esitavad märkusi liidu inventuuriandmete projekti kohta

                  Liikmesriigid

                  15. märtsiks

                  Vajaduse korral esitatakse parandatud andmed ja märkused seoses liidu inventuuriandmete projektiga

                              8.

                              Liikmesriikide vastused esialgsele kontrollile

                  Liikmesriigid

                  15. märtsiks

                  Liikmesriigid esitavad vajaduse korral oma vastused seoses esialgse kontrolliga.

                              9.

                              Esialgse kontrolli tulemuste kohta lisaküsimuste esitamine

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  31. märts

                  Esialgse kontrolli tulemuste kohta lisaküsimuste esitamine ja tulemuste kättesaadavaks tegemine

                              10.

                              Hinnangud riiklikest inventuuriandmetest puuduvate andmete kohta

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  31. märts

                  Komisjon valmistab ette hinnangud puuduvate andmete kohta aruandeaasta 31. märtsiks ning edastab need liikmesriikidele.

                              12.

                              Liikmesriikide märkused puuduvaid andmeid käsitlevate komisjoni koostatud hinnangute kohta

                  Liikmesriigid

                  7. aprill

                  Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaatamiseks märkused komisjoni poolt puuduvate andmete kohta koostatud hinnangute suhtes

                              13.

                              Liikmesriikide vastused esialgsete kontrollide kohta esitatud lisaküsimustele

                  Liikmesriigid

                  7. aprill

                  Liikmesriigid esitavad vastused esialgse kontrolli kohta esitatud lisaküsimustele.

                              13a

                              Liikmesriigid esitavad andmed UNFCCC sekretariaadile

                  Liikmesriigid

                  15. aprill

                  Andmete esitamine UNFCCC sekretariaadile (koos koopiaga EEA-le)

                              14.

                              Lõplikud iga-aastased liidu inventuuriandmed (sh liidu inventuuriaruanne)

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  15. aprill

                  Lõplike iga-aastaste liidu inventuuriandmete esitamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile.

                              15.

                              Liikmesriigid esitavad vajaduse korral kohandatud andmed

                  Liikmesriigid

                  8. maiks

                  Liikmesriigid esitavad komisjonile kohandatud andmed, mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile Liikmesriigid peavad täpselt märkima, milliseid osi on muudetud, et hõlbustada andmete kasutamist liidu kohandatud andmetes. Andmete uuesti esitamist tuleks vältida nii palju kui võimalik.
                  Kuna liidu kohandatud andmete puhul tuleb kinni pidada Kyoto protokolli artiklis 8 sätestatud tähtajast, tuleb kohandatud andmed saata komisjonile varem, kui Kyoto protokolli artikli 8 kohastes juhendites on ette nähtud, eeldusel, et kohandatud andmetega parandatakse andmeid või teavet, mida on kasutatud liidu inventuuriandmete koostamisel.

                              16.

                                 Liidu kohandatud inventuuriandmete esitamine vastuseks liikmesriikide kohandatud inventuuriandmetele

                  Komisjon, keda abistab EEA

                  27. mai

                  Vajaduse korral lõplike iga-aastaste liidu kohandatud inventuuriandmete esitamine UNFCCC sekretariaadile.

                              17.

                              Muude kohandatud andmete esitamine pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

                  Liikmesriigid

                  Kui kohandatud andmeid esineb.

                  Liikmesriigid edastavad komisjonile muid kohandatud andmeid (ühtne aruandlusvorm või riiklik inventuuriaruanne), mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

      X LISA
      Vorm otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heiteandmete esitamiseks

                  A

                     X-2

                  B

                     Kasvuhoonegaaside heide

                     kt CO2-ekvivalente

                  C

                  Kasvuhoonegaaside koguheide ilma LULUCF-ta (1)

                  D

                  Direktiivi 2003/87/EÜ kohaste paiksete käitiste tõendatud koguheide (2)

                  E

                  Kategooria 1.A.3.A (tsiviillennundus) CO2-heide

                  F

                     Jagatud kohustuste otsuse (JKO) kohane koguheide (= C-D-E)

         (1)  Liidu geograafilise piirkonna kasvuhoonegaaside koguheide, mis vastab sama aasta kohta ühtse aruandlusvormi kokkuvõtlikus tabelis 2 esitatud kasvuhoonegaaside koguheitele (ilma LULUCF-ta).

         (2)  Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h määratletule seoses kõnealuse direktiivi I lisas loetletud tegevusaladega, v.a lennundustegevused.
      Märkus: x = aruandeaasta

      XI LISA
      Poliitikasuundi ja meetmeid käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 22

         Tabel 1. Sektorid ja gaasid poliitikasuundi, meetmeid ja meetmerühmi käsitleva teabe esitamiseks ning poliitikavahendi liik

                  Poliitikasuuna või meetme number

                  Poliitikasuuna või meetme nimetus

                  Mõjutatud sektor(id) (1)

                  Mõjutatud KHG(-d) (2)

                  Eesmärk (3)

                  Kvantitatiivne eesmärk (4)

                  Lühikirjeldus (5)

                  Poliitikavahendi liik (6)

                  Liidu poliitika, mille tulemusel poliitikasuund või meede rakendati

                  Rakendamise seis (9)

                  Rakendusperiood

                  Prognoosid, milles on poliitikasuunda või meedet arvesse võetud

                  Poliitika rakendamise eest vastutavad üksused (10)

                  Näitajad edusammude seireks ja hindamiseks aja jooksul

                  Viide hinnangutele ja nende aluseks olevatele tehnilistele aruannetele

                  Üldised märkused

                  Liidu poliitika (7)

                  Muu (8)

                  Algus

                  Lõpp

                  Liik

                  Nimetus

                  Kirjeldus

                  Väärtused (11)

                  [Aasta]

                  [Aasta]

                  [Aasta]

                  [Aasta]

                  Märkused: Lühendid: KHG = kasvuhoonegaas; LULUCF = maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus.

         Tabel 2. Kliimamuutuste leevendamist käsitleva poliitikasuuna ja meetme või nende rühmade mõju eel- ja järelhindamise tulemused
          (12)

                  Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm

                  ELi HKSi või JKO otsuse kohaseid heitkoguseid mõjutav poliitikasuund (võib valida mõlemad)

                  Eelhindamine

                  Järelhindamine

                  KHG heite vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas)

                  KHG heite vähenemine t+5 (kt CO2-ekvivalente aastas)

                  KHG heite vähenemine t+10 (kt CO2-ekvivalente aastas)

                  KHG heite vähenemine t+15 (kt CO2-ekvivalente aastas)

                  Aasta, mille kohta vähenemine kehtib

                  Heite keskmine vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas)

                  Leevendamist käsitlevate hinnangute aluseks oleva teabe selgitus

                  Tegurid, mida poliitikasuund või meede mõjutab

                  Hinnanguga seotud dokumendid/allikas, kui need on olemas (esitage veebilink aruandele, kust see arv on võetud)

                  ELi HKS

                  JKO

                  LULUCF

                  Kokku

                  ELi HKS

                  JKO

                  Kokku

                  ELi HKS

                  JKO

                  Kokku

                  ELi HKS

                  JKO

                  Kokku

                  ELi HKS

                  JKO

         Tabel 3. Kliimamuutuste leevendamist käsitleva poliitikasuuna ja meetme või nende rühmadega seoses prognoositud ja tehtud kulutused ning prognoositud ja saadud kasu

                  Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm

                  Prognoositud kulud ja tulud

                  Tehtud kulutused ja saadud tulu

                  Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta

                  Kulud kokku aastas eurodes (märkige aasta, mille kohta kulud on arvutatud)

                  Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid)

                  Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud

                  Aasta, mille kohta on arvutused tehtud

                  Kuluhinnangu dokumendid/allikas

                  Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta

                  Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud

                  Aasta, mille kohta kulud ja tulud on arvutatud

                  Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid)

                  Kuluhinnangu dokumendid/allikas

                  Märkus: Liikmesriigid peavad lisama kõik poliitikasuunad ja meetmed või nende rühmad, mille kohta selline hinnang on kättesaadav. Kasu peab olema märgitud vormile negatiivse kuluna.

            Kasu peab olema märgitud vormile negatiivse kuluna.
      Kui võimalik, tuleks sama poliitikasuuna või meetme või nende rühmaga seotud kulud ja tulud märkida kahele eraldi reale ning kolmandale reale poliitikasuuna või meetme või nende rühmaga seotud netokulu. Kui teatatud kulud on netokulud, mis hõlmavad nii positiivset kulu kui ka kasu (= negatiivsed kulud), tuleks see ära märkida.
      Küsimustik: Teave selle kohta, millises ulatuses on liikmesriigi meede oluline osa riiklikul tasemel tehtud jõupingutustest, samuti mil määral ühisrakenduse, puhta arengu mehhanismi ja rahvusvahelise heitkogustega kauplemise kavandatud kasutamine täiendab siseriiklike meetmeid.
      Küsimustik Kyoto protokolli mehhanismide kasutamise kohta aastateks 2013–2020 seatud eesmärkide saavutamiseks

                  1.

                  Kas teie liikmesriik kavatseb kasutada Kyoto protokolli (Kyoto mehhanismide) kohast ühisrakendust (joint implementation, JI), puhta arengu mehhanismi (clean development mechanism, CDM) ning rahvusvahelist heitkogustega kauplemist (international emissions trading, IET) heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustuse täitmiseks vastavalt Kyoto protokollile? Kui jah, siis milliseid edusamme on tehtud rakendussätete (rakenduskavade, institutsioonide otsuste) ning asjaomaste siseriiklike õigusaktide osas?

                  2.

                  Millist kvantitatiivset kasu ootab teie liikmesriik Kyoto mehhanismidelt 2013.–2020. aastani kestval teisel heitkoguste kvantifitseeritud piiramise ja vähendamise kohustuse perioodil, et täita otsuse Y (ratifitseerimisotsus) artikli X ja Kyoto protokolli kohast heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustust? (Palun kasutage tabelit)

                  3.

                  Iseloomustage Kyoto mehhanismide kasutamiseks ette nähtud eelarvet eurodes ning, kui võimalik, siis mehhanismide ja algatuste, kavade või fondide kaupa, lisades ka ajavahemiku, mida eelarve peaks katma.

                  4.

                  Milliste riikidega on teie liikmesriik sõlminud kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või võtnud vastu vastastikuse mõistmise memorandumeid või sõlminud lepinguid projektipõhiste tegevuste rakendamiseks?

                  5.

                  Iga planeeritava, käimasoleva ja lõpetatud puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projekti kohta, milles teie liikmesriik osaleb, esitage järgmine teave:

                              a)

                              projekti pealkiri ja kategooria (JI/CDM);

                              b)

                              projekti rakendav riik;

                              c)

                              rahastamine: andke lühiülevaade valitsuse ja erasektori võimalikust osalusest, kasutades selliseid liigitusi nagu „erasektor”, „avalik sektor”, „avaliku ja erasektori partnerlus”;

                              d)

                              projekti liik: kirjeldada lühidalt, näiteks:

                                          Energia ja võimsus: üleminek muudele kütustele, taastuvenergia tootmine, energiatõhususe suurendamine, kütuste hajusheite vähendamine, muud (palun täpsustada)

                                          Tööstusprotsessid: materjali asendamine, protsessi või seadmete muutmine, jäätmekäitlus, taaskasutamine või ringlussevõtt, muud (palun täpsustada)

                                          Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus: metsastamine, taasmetsastamine, metsade majandamine, põllumaa majandamine, karjamaa majandamine, taastaimestamine

                                          Transport: üleminek muudele kütustele, kütusesäästlikkuse suurendamine, muud (palun täpsustada)

                                          Põllumajandus: sõnnikukäitlus, muud (palun täpsustada)

                                          Jäätmed: tahkete jäätmete käitlus, metaani kasutuselevõtt prügilatest, reoveekäitlus, muud (palun täpsustada)

                                          Muud: palun kirjeldada lühidalt teisi projektiliike

                              e)

                              projekti olek: kasutada järgmisi liigitusi:

                                          —

                                          kavandatud;

                                          —

                                          heakskiidetud (asjaomased valitsused on heaks kiitnud ning teostatavusuuringud lõpetatud);

                                          —

                                          teostamisel (alustamise või teostamise etapp);

                                          —

                                          töös;

                                          —

                                          ellu viidud;

                                          —

                                          peatatud.

                              f)

                              projekti kestus: esitage järgmine teave:

                                          —

                                          ametlik heakskiitmise kuupäev (nt täitevorgani heakskiit puhta arengu mehhanismide puhul, projekti rakendava riigi heakskiit ühisrakenduse projektide puhul);

                                          —

                                          projekti alustamise kuupäev (algab töö);

                                          —

                                          projekti lõpetamise eeldatav kuupäev (kestus);

                                          —

                                          ühikute kasutamise periood (milliste aastate jaoks HVÜsid või THVsid luuakse);

                                          —

                                          kuupäev(ad), mil projekti rakendav riik väljastab heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜd) või puhta arengu mehhanismi täitevorgan väljastab tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd);

                              g)

                              esimene või teine heakskiitmise kord (ainult ühisrakenduse projektide puhul);

                              h)

                              heite kogu prognoositud vähendamine ja iga-aastane vähendamine, mis lisandub kuni teise kohustusperioodi lõpuni;

                              i)

                              projektist saadud HVÜde või THVde kogus, mille liikmesriik endale saab;

                              j)

                              aruandlusaasta lõpuni lisanduvad ühikud: esitage nende ühikute arv (kokku ja igal aastal), mis on saadud ühisrakenduse projektidest, puhta arengu projektidest ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ning metsandusega seotud tegevustest.

                  Ühiku liik

                  Prognoositav üldkogus, mida kasutatakse teisel kohustusperioodil

                  Keskmine prognoositav kogus aastas

                  Kasutatud kogus (saadud ja kõrvaldatud ühikud)

                  x-1

                  Lubatud koguse ühikud (LKÜd)

                  Tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd)

                  Heite vähendamise ühikud (HVÜd)

                  Pikaajalised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (pTHVd)

                  Ajutised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (aTHVd)

                  Heitkoguste neeldumise ühikud (HNÜd)

                     Märkus: X on aruandeaasta.

         (1)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste sektorite hulgast: energiavarustus (sh kütuste kaevandamine, muundamine, müük ja ladustamine ning energia- ja elektritootmine), energia tarbimine (sh kütuste ja elektri tarbimine lõpptarbijate poolt, st kodumajapidamistes, teenuste-, tööstus- ja põllumajandussektoris), transport, tööstusprotsessid (sh tööstusprotsessid, mille käigus materjale muundatakse keemiliselt või füüsiliselt, mille tulemusena tekib kasvuhoonegaaside heide, kasvuhoonegaaside kasutamine toodetes ja fossiilkütustest pärit süsiniku kasutamine energiaga mitteseotud aladel), põllumajandus, metsandus/LULUCF, jäätmekäitlus/jäätmed, sektoriteülene tegevus, muud sektorid.

         (2)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste KHG-de hulgast (võib valida rohkem kui ühe KHG): süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6), lämmastiktrifluoriid (NF3).

         (3)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste eesmärkide hulgast (võib valida rohkem kui ühe eesmärgi, võib lisada täiendavaid eesmärke ning täpsustada neid veerus „Muu”):

                     energiavarustus — taastuvenergia osakaalu suurendamine; üleminek vähem CO2-heidet tekitavatele fossiilkütustele; vähese CO2-heitega energiatootmise tõhustamine taastumatutest allikatest (tuumaenergia); kadude vähendamine; tõhususe suurendamine energia- ja energia muundamise sektoris; süsinikdioksiidi kogumine ja ladustamine; energiatootmise hajusheite piiramine; muu energiavarustus;

                     energiatarbimine — hoonete energiatõhususe suurendamine; seadmete energiatõhususe suurendamine; energiatõhususe suurendamine teenuste-/teenindussektoris, tööstusliku lõppkasutuse sektoris, nõudluse juhtimine/vähendamine; muu energiatarbimine;

                     transport — sõidukite energiatõhususe suurendamine; ühistranspordile või mootorita transpordivahenditele ülemineku edendamine; vähese CO2-heitega kütuste/elektriautode edendamine; nõudluse juhtimine/vähendamine; käitumisharjumuste muutmine; transporditaristu tõhustamine; muu transport;

                     tööstusprotsessid — heite vähendamise tehnoloogia kasutamine; fluoritud gaaside heite vähendamine; fluoritud gaaside asendamine muude ainetega; tööstusprotsesside hajusheite tõhusam piiramine; muud tööstusprotsessid;

                     jäätmekäitlus/jäätmed- nõudluse juhtimine/vähendamine; tõhusam ringlussevõtt; CH4 tõhusam kogumine ja kasutamine; tõhusam jäätmekäitlustehnoloogia; prügilate tõhusam haldamine; jäätmete põletamine koos energia kasutamisega; reovee juhtimissüsteemide tõhustamine; prügilasse ladestamise vähendamine; muud jäätmed;

                     põllumajandus — väetiste/sõnniku kasutamise vähendamine põllumaal; muud tegevused põllumaa paremaks majandamiseks, kariloomade parem majandamine, tõhusamad süsteemid loomse päritoluga jäätmete käitlemiseks; meetmed karjamaade või rohumaade majandamise parandamiseks, orgaaniliste muldade parem majandamine; muu põllumajandus;

                     metsandus/LULUCF — metsastamine ja taasmetsastamine; süsiniku säilitamine olemasolevates metsades, olemasolevate metsade tootmisvõime suurendamine, puittoodete süsinikuvaru suurendamine; tõhusam metsade majandamine, raadamise ärahoidmine, kaitse tõhustamine looduslike häiringute vastu, kasvuhoonegaasimahukate energiatoorainete ja materjalide asendamine puittoodetega; märgalade kuivendamise ärahoidmine ja nende taastamise stimuleerimine, degradeerunud alade taastamine, muu LULUCF;

                     valdkonnaülesed meetmed — raampoliitika, mitut sektorit hõlmav poliitika, muud valdkonnaülesed meetmed;

                     muud meetmed — liikmesriigid peavad esitama eesmärgi lühikirjelduse.

         (4)  Liikmesriigid peavad lisama arvud, kui eesmärk/eesmärgid on väljendatud arvudes.

         (5)  Kui poliitika või meetmega on kavas vähendada kasvuhoonegaaside heidet otsuses nr 406/2009/EÜ liikmesriigile kehtestatud kohustustest rohkem, peab ta otsuse 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti d kohaselt esitama kirjelduses sellekohase teabe.

         (6)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste meetmevaldkondade hulgast: majandusmeetmed; fiskaalmeetmed; vabatahtlikud/läbiräägitud kokkulepped; regulatiivmeetmed; teavitamine; haridus; teadusuuringud; planeerimine; muu.

         (7)  Liikmesriigi meetmete kaudu rakendatud liidu poliitika või kui riiklike meetmete vahetu eesmärk on liidu poliitika eesmärkide saavutamine. Liikmesriik peaks meetme valima loetelust, mis on esitatud tabeli vormi elektroonilises versioonis.

         (8)  Liidu teisene poliitika: Liikmesriik peab viitama igale liidu poliitikale, mida ei ole eelmises veerus loetletud või täiendavale liidu poliitikale, kui riiklik poliitika või meede on seotud mitme liidu poliitikasuunaga.

         (9)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste kategooriate hulgast: kavandatud; vastu võetud; rakendatud; aegunud.
      Aegunud poliitikasuundadest ja meetmetest tuleb vormil teatada ainult juhul, kui neil on mõju või kui on oodata nende mõju jätkumist kasvuhoonegaaside heitele.

         (10)  Liikmesriigid peavad lisama poliitikasuuna või meetme rakendamise eest vastutavate üksuste nime/nimed vastavalt järgmisele jaotusele: riigi valitsus; piirkondlikud üksused; kohalik omavalitsus; ettevõtjad/tööstusühendused; teadusasutused; muud loetlemata üksused (võib valida mitu üksust).

         (11)  Liikmesriigid peavad esitama kõik sellised näitajad ja nende väärtused, mida nad kasutavad poliitikasuundade ja meetmete edukuse seireks ja hindamiseks. Need võivad olla kas ex-post või ex-ante väärtused ja liikmesriigid peavad märkima aasta, mille suhtes väärtust kohaldatakse.

         (12)  Liikmesriigid peavad lisama kõik poliitikasuunad ja meetmed või nende rühmad, mille kohta selline hinnang on kättesaadav.
      Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

      XII LISA
      Prognoose käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 23

         Tabel 1: Kasvuhoonegaaside heite prognoosid gaaside ja kategooriate kaupa

                     Kategooria
                      (1)
                      (3)

                     Iga kasvuhoonegaasi (gaaside rühma) kohta vastavalt määruse nr 525/2013/EL I lisale (kt)

                     KHG koguheide (kt CO2-ekvivalente)

                     HKSiga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente)

                     JKOga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente)

                  prognoosi baasaasta

                  t-5

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                  prognoosi baasaasta

                  t-5

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                  prognoosi baasaasta

                  t-5

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                  prognoosi baasaasta

                  t-5

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                     Kokku ilma LULUCF-ta

                     Kokku koos LULUCF-ga

                              1.

                              Energeetika

                              A.

                              Kütuse põletamine

                              1.

                              Energeetikatööstus

                              a.

                              Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine

                              b.

                              Nafta rafineerimine

                              c.

                              Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud

                              2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              3.

                              Transport

                              a.

                              Riigisisene lennundus

                              b.

                              Maanteetransport

                              c.

                              Raudteetransport

                              d.

                              Riigisisene laevandus

                              e.

                              Muu transport

                              4.

                              Muud sektorid

                              a.

                              Kaubanduslik/institutsiooni line

                              b.

                              Elamud

                              c.

                              Põllumajandus/metsandus/kalandus

                              5.

                              Muu

                              B.

                              Kütuste hajusheide

                              1.

                              Tahkekütused

                              2.

                              Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

                              C.

                              CO2 transport ja ladustamine

                              2.

                              Tööstuslikud protsessid

                              A.

                              Mineraalitööstus

                  sellest tsemenditootmine

                              B.

                              Keemiatööstus

                              C.

                              Metallurgia

                  sellest raua- ja terasetootmine

                              D.

                              Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

                              E.

                              Elektroonikatööstus

                              F.

                              Toodete kasutamine OKAde asemel (2)

                              G.

                              Muu toodete tootmine ja kasutamine

                              H.

                              Muu

                              3.

                              Põllumajandus

                              A.

                              Soolesisene fermentatsioon

                              B.

                              Sõnnikukäitlus

                              C.

                              Riisikasvatus

                              D.

                              Põllumajandusmaad

                              E.

                              Savannide tahtlik põletamine

                              F.

                              Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

                              G.

                              Lupjamine

                              H.

                              Karbamiidi kasutamine

                              I.

                              Muud süsinikku sisaldavad väetised

                              J.

                              Muu (palun täpsustage)

                              4.

                              Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus

                              A

                              Metsamaa

                              B

                              Põllumaa

                              C

                              Rohumaa

                              D

                              Märgalad

                              E

                              Asulad

                              F

                              Muu maa

                              G.

                              Raiepuidust tooted

                              H.

                              Muu

                              5.

                              Jäätmed

                              A.

                              Tahkete jäätmete kõrvaldamine

                              B.

                              Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus

                              C.

                              Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

                              D.

                              Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

                              E

                              Muu (palun täpsustage)

                     Memokirjed

                  Rahvusvahelise transpordi kütused

                  Lennundus

                  Veetransport

                  Biomassist pärit CO2 heide

                  Kogutud CO2

                  Süsiniku pikaajaline ladustamine jäätmekõrvalduskohtades

                  Kaudne N2O

                     ELi HKSiga hõlmatud rahvusvaheline lennundus

                  Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

         Tabel 2. Näitajad poliitikasuundade ja meetmete kavandatud edusammude seireks ja hindamiseks

                  Näitaja (4)/lugeja/nimetaja

                  Ühik

                  Juhendid/mõisted (4)

                  Juhendid/allikas

                  Olemasolevate meetmetega

                  Lisameetmetega

                  Baasaasta

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                  Baasaasta

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                  Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

         Tabel 3. Prognoosides kasutatud parameetreid käsitleva teabe esitamine

                  Kasutatud parameeter (8) („olemasolevate meetmega”)

                  Aasta

                  Väärtused

                  Vaikimisi ühik

                  Täiendav teave ühiku kohta (7)

                  Andmeallikas

                  Andmeallika avaldamise aasta

                  Sektoripõhised prognoosid, mille puhul on kõnealust parameetrit kasutatud (6)

                  Märkus (juhindumiseks)

                  Baas-/võrdlusaasta

                  Baas-/võrdlusaasta

                  t-5

                  t

                  t+5

                  t+10

                  t+15

                              1.A.1

                              Energeetikatööstus

                              1.A.2.

                              Töötlev tööstus ja ehitus

                              1.A.3

                              Transport (v.a 1.A.3.a Riigisisene lennundus)

                              1.A.4.a

                              Kaubanduslik/institutsiooniline

                              1.A.4.b

                              Elamud

                              1B.

                              Kütuste hajusheide

                              2.

                              Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine

                              3.

                              Põllumajandus

                              4.

                              LULUCF

                              5.

                              Jäätmed

                  ELi HKSiga hõlmatud rahvusvaheline lennundus + 1.A.3.a Riigisisene lennundus

                     Üldised parameetrid

                  Rahvaarv

                  Arv

                  Sisemajanduse koguprodukt (SKP)

                  Tegelik kasvumäär

                  %

                  eurodes, t-10

                  Püsivhind

                  miljonit eurot

                  eurodes, t-10

                  Kogulisandväärtus, tööstusharu kokku

                  miljonit eurot

                  eurodes, t-10

                  Euro vahetuskurss (euroala väliste riikide puhul), vajaduse korral

                  Euro/vääring

                  eurodes, t-10

                  USA dollari vahetuskurss, vajaduse korral

                  USD/vääring

                  USA dollarit, t-10

                  CO2-hind ELi HKSis

                  Eurot/LHÜ

                  eurodes, t-10

                  Rahvusvahelised (hulgimüük) kütuse impordi hinnad

                  Elektrienergia, kivisüsi

                  EUR/GJ

                  Jah

                  EUR t-10

                  Toornafta

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Maagaas

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                     Energiasektori parameetrid

                  Riiklikud kütuse jaehinnad (koos maksudega)

                  Kivisüsi, tööstus

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Kivisüsi, kodumajapidamised

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Kütteõli, tööstus

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Kütteõli, kodumajapidamised

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Transport, bensiin

                  EUR/GJ

                  Jah

                  EUR t-10

                  Transport, diisel

                  EUR/GJ

                  Jah

                  EUR t-10

                  Maagaas, tööstus

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Maagaas, kodumajapidamised

                  EUR/GJ

                  EUR t-10

                  Riiklikud elektrienergia jaehinnad (koos maksudega)

                  Tööstus

                  EUR/kWh

                  EUR t-10

                  Kodumajapidamised

                  EUR/kWh

                  EUR t-10

                  Sisemaine (primaarenergia) kogutarbimine

                  Kivisüsi

                  GJ

                  Nafta

                  GJ

                  Maagaas

                  GJ

                  Taastuvenergia

                  GJ

                  Tuumaenergia

                  GJ

                  Muu

                  GJ

                  Kokku

                  GJ

                  Elektri kogutoodang

                  Kivisüsi

                  TWh

                  Nafta

                  TWh

                  Maagaas

                  TWh

                  Taastuvenergia

                  TWh

                  Tuumaenergia

                  TWh

                  Muu

                  TWh

                  Kokku

                  TWh

                  Elektrienergia netoimport kokku

                  TWh

                  Energia summaarne lõpptarbimine

                  TWh

                  Energia lõpptarbimine

                  Tööstus

                  GJ

                  Transport

                  GJ

                  Elamud

                  GJ

                  Põllumajandus/metsandus

                  GJ

                  Teenused

                  GJ

                  Muu

                  GJ

                  Kokku

                  GJ

                  Küttepäevade arv

                  Arv

                  Jahutuspäevade arv

                  Arv

                     Transpordisektori parameetreid

                  Sõitjakilomeetrite arv (kõik transpordiviisid)

                  miljonit sõitjakilomeetrit

                  Kaubaveo tonnkilomeetrite arv (kõik transpordiviisid)

                  miljonit tonnkilomeetrit

                  Maanteetranspordi energia lõppnõudlus

                  GJ

                     Hoonetega seotud parameetrid

                  Kodumajapidamiste arv

                  Arv

                  Leibkonna suurus

                  Elanikku/leibkond

                     Põllumajandussektori parameetrid

                  Kariloomad

                  Piimakari

                  1000 looma

                  Muu kui piimakari

                  1000 looma

                  Lambad

                  1000 looma

                  Sead

                  1000 looma

                  Kodulinnud

                  1000 lindu

                  Sünteetiliste väetiste kasutamisest tulenev lämmastik

                  kt lämmastikku

                  Loomasõnniku kasutamisest tulenev lämmastik

                  kt lämmastikku

                  Lämmastikku siduvatest põllukultuuridest tulenev lämmastik

                  kt lämmastikku

                  Põllukultuuride jääkides sisalduv lämmastik, mis on mulda tagasi viidud

                  kt lämmastikku

                  Turvasmulla harimise ala

                  ha (hektarites)

                     Jäätmesektori parameetrid

                  Tahkete olmejäätmete tekitamine

                  tonni

                  Prügilasse ladestatavad tahked olmejäätmed

                  tonni

                  Taaskasutatud CH4 osakaal kogu prügilates toodetud CH4-st

                  %

                     Muud parameetrid

                     Lisage ridu muude asjakohaste parameetrite jaoks
                      (5)

         Tabel 4. Mudeli teabeleht

                  Mudeli nimi

                  Mudeli täielik nimetus

                  Mudeli versioon ja staatus

                  Viimase läbivaatamise kuupäev

                  Mudeli kirjelduse URL-aadress

                  Mudeli tüüp

                     Mudeli kirjeldus

                  Kokkuvõte

                  Kavandatud kasutusala

                  Peamiste sisendandmekategooriate ja andmeallikate kirjeldus

                  Valideerimine ja hindamine

                  Väljundandmete hulk

                  Hõlmatud kasvuhoonegaasid

                  Hõlmatud sektorid

                  Geograafiline ulatus

                  Ajaline ulatus (nt ajalised etapid, ajavahemik)

                  Liidesed teiste mudelitega

                  Muude mudelite abil saadud andmed

                  Mudeli struktuur (kui see on diagramm, lisada vormile)

            Liikmesriigid võivad kasutada seda tabelit, et esitada teavet kasvuhoonegaaside heite prognooside koostamisel kasutatud üksikute alamudelite kohta.

         (1)  IPCC kategooriad vastavalt kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevatele 2006. aasta IPCC suunistele ja UNFCCC ühtse aruandlusvormi läbivaadatud tabelitele, mis on ette nähtud inventuuriaruannete esitamiseks.

         (2)  OKA — osoonikihti kahandav aine.

         (3)  Sümbolite kasutamine: seoses mõistetega, mis on määratletud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevates 2006. aasta IPCC suunistes (8. peatükk: aruandlusjuhendid ja tabelid) võib vajaduse korral kasutada järgmisi sümboleid: IE (mujal nimetatud), NO (ei esine), C (konfidentsiaalne) ning NA (ei kohaldata), kui prognoosidest ei saada andmeid teatava aruandlustasandi kohta (vt IPCC 2006. aasta suunised).
      Sümbolit NE (ei ole hinnatud) kasutatakse olukorras, kus oleks vaja teha ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi selleks, et koguda kategooria või konkreetsesse kategooriasse kuuluva gaasi kohta andmeid, mis oleksid riigi heite üldise taseme ja suundumuse seisukohast ebaolulised. Sellises olukorras peaks liikmesriik loetlema kõik kirjeldatud põhjustel välja jäetud kategooriad ja kategooriatesse kuuluvad gaasid ning lisama väljajätmise põhjenduse seoses heite või seotava heite tõenäolise tasemega ja käsitama neid kategooriatena, mida „ei ole hinnatud”, kasutades aruandlustabelites sümbolit „NE”.

         (4)  Palun lisage üks rida iga prognoosis kasutatud näitaja kohta.

         (5)  Palun lisage üks rida iga prognoosis kasutatud parameetri kohta. Pange tähele, et see hõlmab mõistet „muutujad”, kuna mõned loetletud parameetrid võivad olla prognoosimisel kasutatud teatud vahendite muutujad, sõltuvalt kasutatud mudelitest.

         (6)  Märkida Jah/Ei.

         (7)  Palun märkige erinevate sektoripõhiste mudelite puhul kasutatud parameetrite mitmesugused täiendavad väärtused.

         (8)  Sümbolite kasutamine: vajaduse korral võib kasutada sümboleid IE (mujal nimetatud), NO (ei esine), C (konfidentsiaalne), NA (ei kohaldata) ning NE (ei ole hinnatud/ei ole kasutatud). Sümbolit NE (ei ole hinnatud) kasutatakse juhul, kui soovitatud näitajat ei ole kasutatud juhtiva tegurina ega esitatud koos liikmesriikide prognoosidega.
      Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

      XIII LISA
      Enampakkumistulude kasutamist käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 24

         Tabel 1. Lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) enampakkumisel müümisest aastal X-1 saadud tulu.

                  1.

                     Aastaks X- 1 ettenähtud summa

                  2.

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
                      (1)

                  3

                  A

                  B

                  C

                  4

                  LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu

                  Lahtrite B5 + B6 summa

                  Lahtrite C5 + C6 summa

                  5

                  millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu

                  6

                  millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 või 2 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu

                  7

                     LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa, mida kasutatakse direktiiv 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 ja artikli 3d lõikes 4 määratletud eesmärkidel

                  8

                  millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks)

                  9

                  millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks)

                  10

                  Enampakkumistelt saadud kogutulu või selle tuluga samaväärne rahaline summa, mis on kulukohustusena võetud enne aastat X-1, mis on enne aastat X-1 välja maksmata ja mis on üle kantud väljamaksmiseks aastal X- 1

                  Märkused:

         Tabel 2. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulude kasutamine riigisisestel ja liidu eesmärkidel vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d ja 10

                  1

                     Eesmärk, milleks tulu kasutati

                     Lühikirjeldus

                     Summa aastal X-1

                     Staatus
                      (3)

                     Tulu vastavalt

                     [märkida linnuke vastavasse lahtrisse]
                      (6)

                     Kasutusviis
                      (4)

                     Rahastamisvahend
                      (5)

                     Rakendusasutus

                  2

                     (nt programmi, õigusakti, meetme või projekti nimetus)

                     (sh viide veebiallikale, kust võib leida üksikasjalikuma kirjelduse, kui see on olemas)

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes)
                      (2)

                     Kulukohustustega seotud/välja makstud

                     direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d

                     direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10

                     direktiivis 2003/87/EÜ esitatud kasutusvaldkonnad

                     Valida: eelarve, finantsabipoliitika, siseriiklik õiguspoliitika, mis võimendab finantsabi, muu

                     (nt vastutav ministeerium)

                  3

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     G

                     H

                     I

                     J

                  4

                  ☐

                  ☐

                  5

                  ☐

                  ☐

                  6

                     Kasutatud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa

                  veeru C summa

                  veeru D summa

                  Märkus: x = aruandeaasta
                  Märkused:

         Tabel 3. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine rahvusvahelistel eesmärkidel

                  1

                     Kulukohustused aastal X-1
                      (8)

                     Väljamakstud summa aastal X-1
                      (8)

                  2

                  LHÜde ENAMPAKKUMISEL MÜÜMISEST SAADUD TULU VÕI SELLE TULU RAHALISE VÄÄRTUSEGA SAMAVÄÄRSE SUMMA KASUTAMINE RAHVUSVAHELISTEL EESMÄRKIDEL
                      (9)

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
                      (7)

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
                      (7)

                  3

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  4

                  Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 selliste kolmandate riikide toetamiseks, mis ei ole arenguriigid

                  5

                  Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 arenguriikide toetamiseks

                  Märkus: x = aruandeaasta
                  Märkused:

         Tabel 4. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine arenguriikide toetuseks mitmepoolsete kanalite kaudu vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 3d ja 10
          (14)
          (17)

                  1

                     Aastaks X- 1 ettenähtud summa

                     Staatus
                      (10)

                     Toetuse liik
                      (16)

                     Rahastamisvahend
                      (15)

                     Sektor
                      (11)

                  2

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes)
                      (13)

                     valida: kulukohustustega seotud/välja makstud

                     valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

                     valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, muu, teave ei ole kättesaadav

                     valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

                  3

                  Kogusumma arenguriikide toetamiseks mitmepoolsete kanalite kaudu

                  4

                  millest kasutatud mitmepoolsete vahendite kaudu (vajaduse korral)

                  5

                  Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a)

                  6

                  UNFCCC kliimamuutusega kohanemise fond (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a)

                  7

                  UNFCCC kliimamuutuste erifond

                  8

                  UNFCCC Roheline Kliimafond

                  9

                  Vähimarenenud riikide fond

                  10

                  UNFCCC täiendava tegevuse sihtfond

                  11

                  REDD+ meetmete mitmepoolne toetamine

                  12

                  Muud mitmepoolsed kliimafondid (palun täpsustage)

                  13

                  millest kasutatud mitmepoolsete finantseerimisasutuste kaudu (vajaduse korral)

                  14

                  Ülemaailmne Keskkonnafond

                  15

                  Maailmapank (12)

                  16

                  Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (12)

                  17

                  Aafrika Arengupank (12)

                  18

                  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (12)

                  19

                  Ameerika Riikide Arengupank (12)

                  20

                  Muud mitmepoolsed finantseerimisasutused või toetusprogrammid (palun täpsustage) (12)

                  Märkus: x = aruandeaasta
                  Märkused:

         Tabel 5. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 3d ja 10 arenguriikidele antava kahepoolse või piirkondliku toetuse jaoks
          (22)
          (24)

                  1

                     Programmi/projekti nimetus

                     Abisaaja riik/piirkond

                     Aastaks X- 1 ettenähtud summa

                     Staatus
                      (18)

                     Toetuse liik
                      (20)

                     Sektor
                      (19)

                     Rahastamisvahend
                      (23)

                     Rakendusasutus

                  2

                     EUR (tuhandetes)

                     kohalik vääring (tuhandetes)
                      (21)

                     valida: kulukohustustega seotud/välja makstud

                     valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, REDD +, sektoriülesed tegevused, muu

                     valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

                     valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, otseinvesteeringud projektidesse, investeerimisfondid, eelarvetoetusmeetmed, finantstoetusmeetmed, muu, teave ei ole kättesaadav

                  3

                  Märkus: x = aruandeaasta
                  Märkused:

         (1)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.
      x: aruandeaasta.

         (2)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

         (3)  Liikmesriigid peavad aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui osa teatatud summast on kulukohustusena võetud ja teine osa välja makstud seoses konkreetse programmi/projektiga, tuleks kasutada kahte eraldi rida. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria. Mõisteid tuleks kasutada kõigis tabelites ühtemoodi.

         (4)  Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 3 nimetatud kategooriad järgmiselt:

                  —

                  heitkoguste vähendamise ja kliimamuutuste mõjudega kohanemise alase teadus- ja arendustegevuse ning näidisprojektide rahastamine;

                  —

                  Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide algatuste rahastamine;

                  —

                  taastuvenergiaallikate väljaarendamine, et saavutada ühenduse eesmärk suurendada taastuvenergia osatähtsus 2020. aastaks 20 %-ni;

                  —

                  muude tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad kaasa üleminekule ohutule ja säästvale, vähesema süsihappegaasiheitega majandusele;

                  —

                  selliste tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad täita liidu kohustust suurendada energiatõhusust 2020. aastaks 20 % võrra;

                  —

                  süsinikdioksiidi sidumine liidus metsanduse abil;

                  —

                  CO2 keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline ladustamine;

                  —

                  vähesaastavatele transpordiliikidele ja ühistranspordile ülemineku ergutamine;

                  —

                  energiatõhususe ja puhta tehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

                  —

                  meetmed, mille eesmärk on energiatõhususe suurendamine ja parem isoleerimine, või rahalise toetuse andmine, et lahendada sotsiaalprobleeme väiksema ja keskmise sissetulekuga leibkondades;

                  —

                  ELi HKSi juhtimise halduskulude katmine;

                  —

                  muu kasvuhoonegaaside heite vähendamine;

                  —

                  kliimamuutuse mõjuga kohanemine;

                  —

                  muu riigisisene kasutusvaldkond.

            Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitme kasutusvaldkonna puhul, võib valida mitu kasutusvaldkonda, kuid summat ei korrata, vaid kasutusvaldkondi käsitlevad lisaread tuleb siduda ühe väljaga, kus kõnealune summa esitatud.

         (5)  Võib valida mitu kategooriat, kui teatatud programmi või projektiga seoses on asjakohased mitu rahastamisvahendit.

         (6)  Selles veerus esitatakse teave juhul, kui see ei põhine kõnealuste tulude rahalise väärtusega samaväärsel summal.

         (7)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

         (8)  Liikmesriigid peavad aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui osa teatatud summast on kulukohustusena võetud ja teine osa välja makstud seoses konkreetse programmi/projektiga, tuleks kasutada kahte eraldi rida. Kui liikmesriik ei saa teha vahet kulukohustuse ja väljamakstud summade vahel, tuleks summade jaoks valida sobiv kategooria. Mõisteid tuleks kasutada kõigis tabelites ühtemoodi.

         (9)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmesse ritta, tuleb valida kõige sobivam ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatavas teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

         (10)  Staatust käsitlev teave tuleb võimaluse korral esitada algnäitajate tasandil. 2 Liikmesriigid peaksid aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria.

         (11)  Võib valida mitu sektorit. Liikmesriigid võivad esitada sektoripõhise jaotuse, kui selline teave on kättesaadav. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

         (12)  Tabelisse tuleks lisada üksnes selline rahaline toetus, mis on näiteks CDC DAC nätajate alusel kliimaalane toetus.

         (13)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

         (14)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmele reale, tuleb valida kõige sobivam rida ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatud teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

         (15)  Tuleb valida asjakohane rahastamisvahend. Võib valida mitu kategooriat, kui vastava rea puhul on asjakohased mitu rahastamisvahendit. Peamiselt antakse toetust mitmepoolsetele institutsioonidele ja teised kategooriad ei ole sageli kohaldatavad. Selleks, et saavutada kooskõla UNFCCC raames iga kahe aasta tagant esitatavaid aruandeid käsitlevate nõuetega, kasutatakse siiski rohkem kategooriaid. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

         (16)  Esitatakse juhul, kui selline teave on kättesaadav mitmepoolse fondi või pankade kohta. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

         (17)  Märkust „teave ei ole kättesaadav” võib kasutada juhul, kui vastava lahtri puhul puudub igasugune teave.

         (18)  Teavet olukorra kohta tuleb anda vähemalt tabelis 3, ning käesolevas tabelis, kui see on kättesaadav algnäitajate tasandil. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria.

         (19)  Võib valida mitu sektorit. Liikmesriigid võivad esitada sektoripõhise jaotuse, kui selline teave on kättesaadav. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

         (20)  Tabelisse tuleks lisada üksnes selline rahaline toetus, mis on näiteks OECD DAC (arenguabi komitee) näitajate alusel kliimaalane toetus.

         (21)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

         (22)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmele reale, tuleb valida kõige sobivam ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatud teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

         (23)  Tuleb valida asjakohane rahastamisvahend. Võib valida mitu kategooriat, kui vastava rea puhul on asjakohased mitu rahastamisvahendit. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

         (24)  Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada juhul, kui vastava lahtri puhul puudub igasugune teave.

      XIV LISA
      Selliste projektidest saadud ühikute kasutamist käsitleva teabe esitamine vastavalt käesoleva määruse artiklile 25, mida kasutati otsuse 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks

                  1

                     Andmed esitanud liikmesriik

                     Jagatud kohustuste otsuse nõuete täitmise kontole aastal X-1 kantud ühikud

                  2

                     Teabe liik

                     Päritoluriik

                     HVÜd

                     THVd

                     pTHVd

                     aTHVd

                     Muud ühikud
                      (1)

                     Ühikutele kohaldatud kvalitatiivsete kriteeriumide põhjendus/selgitus
                      (2)

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  F

                  G

                  3

                  Projektidest saadud ühikute kasutamine kokku, tonnides (= JKO nõuete täitmise kontole kantud ühikute üldkogus)

                  4

                  Geograafiline jaotus: riigid, kus heidet vähendati
                  üks rida iga riigi kohta; vastavad ühikud märkida veergudesse.

                  5

                  sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

                  6

                  sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

                  7

                  sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis c ja lõikes 5 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

                  8

                  sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

                  9

                  sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

                  11

                  sellest projektidest saadud ühikud, mida käitajad ei saa kasutada ELi HKSis (3)

                  Märkused:

         (1)  Otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatud ühikud.

         (2)  Liikmesriigid peavad lisama otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 kohaselt kasutatud ühikute suhtes kohaldatud kvalitatiivsed kriteeriumid.

         (3)  Kui esitatakse teave selliste projektidest saadud ühikute kohta, mida käitajad ei saa kasutada ELi HKSis, esitatakse veerus G selliste ühikute kasutamise üksikasjalik põhjendus.
      Märkus: X on aruandeaasta.

      XV LISA
      Üle kantud LHÜde kohta teabe esitamine vastavalt artiklile 26

                     Teave üle kantud LHÜde kohta aastal X-1

                  Ülekannete arv

                  Ülekanne 1 (1)

                  Aastaks eraldatud heitkoguse ühikute (AEHÜ) kogus

                  Üleandev liikmesriik

                  Vastuvõttev liikmesriik

                  Hind AEHÜ kohta

                  Ülekandmislepingu kuupäev

                  Aasta, mil on oodata tehingu toimumist registris

                  Muu teave (nt keskkonnasäästlikumaks muutmise kavad)

                  Märkus:

         (1)  Aastal X-1 tehtud ülekande number (tabel täidetakse iga ülekande kohta eraldi).
      X on aruandeaasta.

      XVI LISA

         Tabel 1. Liikmesriigile otsuse 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt aastaks eraldatava heitkoguse määramiseks tehtava põhjaliku ülevaatuse ajakava

                     Tegevus

                     Ülesande kirjeldus

                     Aeg

                  Ülevaatuse esimene etapp

                  Sekretariaat kontrollib liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust vastavalt käesoleva määruse artiklile 29.

                  15. jaanuar — 15. märts

                  Ülevaatuse materjali ettevalmistamine tehnilistest ekspertidest koosneva ülevaatusrühma (TER) jaoks

                  Sekretariaat valmistab ette ja koostab materjali TERi jaoks.

                  15. märts — 30. aprill

                  Dokumentidel põhinev ülevaatus

                  TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab esialgsed küsimused 15. aprillil esitatud andmete põhjal, võttes arvesse kõiki UNFCCC-le uuesti esitatud andmeid. Sekretariaat edastab küsimused liikmesriikidele

                  1. mai — 21. mai

                  Liikmesriigid esitavad vastused esialgsetele küsimustele

                  Liikmesriigid vastavad küsimustele kahe nädala jooksul

                  21. mai — 4. juuni

                  Ekspertide tsentraliseeritud koosolekud

                  TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning sekretariaat edastab need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul.

                  5. juuni — 29. juuni

                  Liikmesriigid esitavad vastused täiendavatele küsimustele

                  Liikmesriigid vastavad küsimustele.

                  6. juuliks

                  Ülevaatusaruande projekti koostamine, sealhulgas võimalikud lisaküsimused liikmesriikidele

                  TER koostab ülevaatusaruande projekti, sealhulgas lahendamata küsimused liikmesriikidele, esialgsed soovitused inventuuriandmete võimalike paranduste kohta liikmesriikidele arutamiseks ja vajaduse korral võimalike tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused. Sekretariaat edastab aruanded liikmesriikidele

                  29. juuni — 13. juuli

                  Liikmesriigid esitavad märkused ülevaatusaruande projekti kohta

                  Liikmesriikide märkused ülevaatusaruannete kohta, vastused lahendamata küsimustele ja vajaduse korral teave selle kohta, kas liikmesriik nõustub/ei nõustu TERi soovitustega.

                  13. juuli — 3. august

                  Ülevaatusaruannete valmimise tähtaeg

                  Mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. TER teeb aruande valmis ning sekretariaat vaatab aruande üle ja toimetab seda.

                  17. augustiks

                  Lõplikud ülevaatusaruanded

                  Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile

                  17. augustiks

         Tabel 2. Määruse nr 525/2013/EÜ artikli 19 lõike 1 kohase põhjaliku ülevaatuse ajakava

                     Tegevus

                     Ülesande kirjeldus

                     Aeg

                  Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide

                  Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused liikmesriikidele.

                  15. jaanuar — 28. veebruar

                  Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemustele

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta.

                  15. märtsiks

                  Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele

                  Sekretariaat hindab liikmesriikide vastusteid ülevaatuse esimese etapi tulemustele ja saadab hindamistulemused ja muud lahendamata küsimused liikmesriikidele.

                  15. märts — 31. märts

                  Vastused kontrolli tulemustele

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused kontrolli tulemuste ja muude lahendamata küsimuste kohta.

                  7. aprilliks

                  Ülevaatuse materjali ettevalmistamine TERi jaoks

                  Sekretariaat valmistab ette põhjaliku ülevaatuse materjali liikmesriikide 15. aprilliks esitatud andmete põhjal.

                  15. aprill — 25. aprill

                  Dokumendipõhine ülevaatus

                  TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab liikmesriikidele esialgsed küsimused 15. aprilliks esitatud andmete põhjal.

                  25. aprill — 13. mai

                  Esialgsete küsimuste edastamine

                  Sekretariaat saadab esialgsed küsimused liikmesriikidele

                  13. maiks

                  Vastused

                  Liikmesriigid saadavad sekretariaadile vastused esialgsetele küsimustele.

                  13. mai — 27. mai

                  Ekspertide tsentraliseeritud kohtumised

                  TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes, valmistada ette esialgsed tehnilised parandused jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning edastatakse need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul.

                  28. mai — 7. juuni

                  Vastused

                  Liikmesriigid esitavad tsentraliseeritud ülevaatuse ajal sekretariaadile vastused küsimustele ja märkused seoses võimalike tehniliste parandustega.

                  28. mai — 7. juuni

                  Tehniliste paranduste edastamine

                  Sekretariaat saadab esialgsed tehnilised parandused liikmesriikidele

                  8. juuniks

                  Vastused

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile vastused seoses esialgsete tehniliste parandustega.

                  22. juuniks

                  Ülevaatusaruande projekti koostamine

                  TER koostab ülevaatusaruannete projektid, sealhulgas kõik lahendamata küsimused ja esialgsed soovitused ning vajaduse korral esialgsete tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused.

                  8. — 29. juuni

                  Võimalik külastus riiki.

                  Erandjuhtudel, kui liikmesriigi esitatud inventuuriandmetes esineb jätkuvalt märkimisväärseid kvaliteediprobleeme või kui TER ei suuda leida vastuseid küsimustele, võidakse teha ad hoc külastus riiki.

                  29. juuni — 9. august

                  Ülevaatusaruande projektid

                  Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projekti liikmesriikidele

                  29. juuniks

                  Märkused

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse.

                  9. augustiks

                  Ülevaatusaruannete valmimine

                  TER teeb ülevaatusaruanded valmis. Vajaduse korral mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle.

                  9. august — 23. august

                  Lõplike ülevaatusaruannete esitamine

                  Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele.

                  30. augustiks

         Tabel 3. Määruse nr 525/525/EÜ artikli 19 lõike 2 kohase iga-aastase ülevaatuse ajakava

                     Tegevus

                     Ülesande kirjeldus

                     Aeg

                     Iga-aastase ülevaatuse esimene etapp

                  Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide

                  Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused ja võimalikud olulised probleemid liikmesriikidele.

                  15. jaanuar — 28. veebruar

                  Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste ja võimalike oluliste probleemide kohta. ..

                  15. märtsiks

                  Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele

                  Sekretariaat hindab liikmesriikide vastuseid ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta ja teeb kindlaks olulised probleemid, mis võivad käivitada iga-aastase ülevaatuse teise etapi ja saadab hindamistulemused ja loetelu võimalikest olulistest probleemidest liikmesriikidele.

                  15. märts — 31. märts

                  Vastused kontrolli tulemustele

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused võimalike oluliste probleemide kohta.

                  7. aprilliks

                  Liikmesriikide vastuste ülevaatamine

                  TER hindab liikmesriikide vastuseid ja teeb kindlaks liikmesriigid, kelle suhtes võidakse kohaldada iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriikidele, kus ei esine võimalikke olulisi probleeme, teatatakse vastavalt artiklile 35, et nende suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi.

                  7. aprill — 20. aprill

                  Lahendamata olulised probleemid

                  Sekretariaat saadab ülevaatuse vahearuande koos kõigi pärast esimese etapi kontrolle lahendamata jäänud oluliste probleemidega liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriigid, kelle suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi, saavad lõpliku ülevaatusaruande.

                  20. aprilliks

                     Iga-aastase ülevaatuse teine etapp

                  Ülevaatusmaterjali ettevalmistamine

                  Sekretariaat valmistab liikmesriikide 15. märtsiks esitatud andmete põhjal ette materjali iga-aastase ülevaatuse teiseks etapiks.

                  15. märts — 15. aprill

                  Ülevaatuse teine etapp

                  TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, teeb kindlaks ja arvutab välja võimalikud tehnilised parandused. Liikmesriigid peaksid olema ülevaatuse teisel nädalal kättesaadavad küsimustele vastamiseks.

                  15. aprill — 28. aprill

                  Tehniliste paranduste edastamine

                  Sekretariaat saadab võimalikud tehnilised parandused liikmesriikidele

                  28. aprilliks

                  Vastused

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused seoses võimalike tehniliste parandustega.

                  8. maiks

                  Ülevaatusaruande projektid

                  TER koostab ülevaatusaruande projektid, sealhulgas esialgsed soovitused ja võimalike tehniliste paranduste põhjenduse.

                  8. mai — 31. mai

                  Ülevaatusaruande projektide edastamine

                  Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projektid liikmesriikidele

                  31. maiks

                  Vastused

                  Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse.

                  15. juuniks

                  Ülevaatusaruannete koostamine

                  TER ajakohastab ülevaatusaruande projektid ja püüab vajaduse korral leida liikmesriikidega vastused kõigile lahendamata küsimustele.
                  Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle ja vajaduse korral toimetab neid.

                  15. juuni — 25. juuni

                  Lõplike ülevaatusaruannete esitamine

                  Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele.

                  30. juuniks