title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava teabega

text:
                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                  Brüssel, 26.3.2020
                                                  C(2020) 1772 final
                      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                       26.3.2020,
   millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad
    rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike
   dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava
                                         teabega
                                  (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                               26.3.2020,
    millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 teatavad
      rakenduseeskirjad seoses üleminekuaegade tagasiulatuvaks tunnustamiseks vajalike
     dokumentidega, mahepõllumajanduslike toodete tootmisega ja liikmesriikide esitatava
                                                 teabega
                                         (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848,
   mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete
   märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007,1 eriti
   selle artikli 10 lõiget 6, artikli 14 lõiget 3, artikli 15 lõiget 3, artikli 16 lõiget 3, artikli 17
   lõiget 3 ja artikli 26 lõike 7 punkti d,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Määruse (EL) 2018/848 III peatükis on sätestatud mahepõllumajanduslike toodete
           üldised tootmisnõuded ning üksikasjalikud tootmisnõuded on sätestatud sama määruse
           II lisas. Selleks et tagada kõnealuse määruse rakendamiseks ühtlustatud tingimused,
           tuleks sätestada mõned täiendavad eeskirjad.
   (2)     Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminek nõuab kõigi kasutatavate tavade
           puhul teatavat kohandamisperioodi. Nõutav üleminekuaeg algab kõige varem pärast
           seda, kui põllumajandustootja või vetikaid või vesiviljelusloomi tootev ettevõtja on
           oma tegevusest pädevatele asutustele teatanud. Erandina ja teatavatel tingimustel võib
           varasemat perioodi tagasiulatuvalt tunnustada üleminekuaja osana. Tuleks täpsustada
           dokumendid, mis tuleb esitada pädevatele asutustele varasema perioodi
           tagasiulatuvaks tunnustamiseks.
   (3)     Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus
           loomakasvatuses kehtivaid liigiomaseid vajadusi, on vaja veiste, lammaste, kitsede,
           hobuste, hirvede, sigade, kodulindude ja küülikute puhul sätestada loomkoormus,
           siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalad ja nende omadused ning hoonete
           ja vabaõhualade tehnilised nõuded ja omadused. Lisaks tuleks sätestada emapiimast
           toituvate loomade puhul minimaalne ajavahemik, mida tuleb järgida eelistatavalt
           emapiimaga söötmisel.
   (4)     Selleks et tagada loomade heaolu kõrge tase, järgides mahepõllumajanduslikus
           vesiviljelustootmises liigiomaseid vajadusi, on samuti vaja kehtestada liikide või
           liikide rühmade kaupa eeskirjad vesiviljelusloomade loomkoormuse ning
           tootmissüsteemide ja hoidlate omaduste kohta.
   1
           ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.
ET                                                  1                                                   ET
 ---pagebreak---    (5)  Töödeldud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks toota töötlemismeetoditel, mille
        puhul on tagatud toodete mahepõllumajanduslike tunnuste ja omaduste säilimine
        mahepõllumajandusliku                 tootmise          kõigis         etappides.         Arvestades
        mahepõllumajanduslikus tootmises toiduainete töötlemisel kasutatavate meetodite
        suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat loetelu kõigist lubatud meetoditest.
        Seepärast tuleks üldjuhul käsitada määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja
        asjakohastele tootmiseeskirjadele vastavaid meetodeid mahepõllumajanduslikus
        tootmises toiduainete töötlemisel lubatud meetoditena.
   (6)  Samas        teatavate        meetodite        puhul,       mida       kasutatakse      konkreetsete
        mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel, võivad liikmesriikide arvamused
        erineda selles osas, kas meetod vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud
        põhimõtetele ja asjakohastele tootmiseeskirjadele, mis käsitlevad konkreetsete toodete
        tootmist. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist
        meetodit saab hinnata, ning kui leiab kinnitust, et see vastab kõnealustele põhimõtetele
        ja tootmiseeskirjadele, peab komisjon andma loa konkreetsete toiduainete tootmiseks,
        vajaduse korral teatavatel tingimustel.
   (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/20132 artikli 1 lõike 1 punktides
        a ja b osutatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu ning teraviljapõhise töödeldud toidu
        ja imikutoidu tootmiseks võib olla vaja ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga
        töötlemist, et täita koostist käsitlevaid nõudeid, mis on sätestatud kõnealuses määruses
        ja määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktides asjaomaste toodete või
        komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ3 reguleeritud toodete puhul. Nende
        tootekategooriate puhul on vaja lubada ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga
        töötlemismeetodite kasutamist.
   (8)  Nii nagu toiduainete töötlemisel lubatud meetodite puhul, ei või kasutada meetodeid,
        mis taastaksid mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma
        läinud omadusi, parandaksid kõnealuse sööda töötlemisel esinenud hooletuse tagajärgi
        või võiksid olla muul viisil eksitavad selliste toodete tegeliku laadi osas, mida on
        kavas turustada mahepõllumajandusliku söödana.
   (9)  Võttes arvesse mahepõllumajanduslikus tootmises konkreetsete söödatoodete
        töötlemisel kasutatavate meetodite suurt hulka, ei ole võimalik koostada ammendavat
        loetelu kõigist lubatud meetoditest. Seepärast tuleks üldiselt lubada kasutada sööda
        töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises meetodeid, mis vastavad määruses
        (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele tootmisnõuetele.
   (10) Samas teatavate mahepõllumajanduslike söödatoodete töötlemisel kasutatavate
        meetodite puhul võivad liikmesriikide arvamused erineda selles osas, kas meetod
        vastab määruses (EL) 2018/848 sätestatud põhimõtetele ja asjakohastele
        tootmisnõuetele. Sellistel juhtudel on vaja sätestada eeskirjad selle kohta, kuidas sellist
        meetodit saab hinnata, ning kui leitakse, et meetod vastab kõnealustele põhimõtetele ja
   2
        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste
        toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud
        päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ,
        komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja
        nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009
        (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).
   3
        Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud
        teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).
ET                                                      2                                                       ET
 ---pagebreak---         asjakohastele tootmisnõuetele, peab komisjon andma loa selle kasutamiseks
        konkreetsete söödatoodete tootmisel, vajaduse korral teatavatel tingimustel.
   (11) Mahepõllumajanduslikus tootmises tuleks kasutada mahepõllumajanduslikku taimset
        paljundusmaterjali, mahepõllumajanduslikke loomi ja mahepõllumajanduslike
        vesiviljelusloomade noorvorme. Selleks et aidata mahepõllumajandusettevõtjatel leida
        teavet nende kättesaadavuse kohta, peaksid igal liikmesriigil olema süsteemid, mis
        võimaldavad mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali,
        mahepõllumajanduslikke loomi või mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade
        noorvorme turustavatel ettevõtjatel teha oma varusid käsitleva teabe avalikult
        kättesaadavaks. Eelkõige peaks olema avalikult kättesaadav üksikasjalik teave selliste
        liikide kohta, mida nad suudavad tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul.
        Liikmesriigid peaksid kord aastas tegema komisjonile kättesaadavaks nii sellise teabe
        kokkuvõtte kui ka teabe erandite kohta, mis on tehtud juhul, kui
        mahepõllumajanduslikud liigid ei ole kättesaadavad.
   (12) Seemikud on mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali
        käsitleva teabe kogumisest ja vahetamisest välja jäetud. Seepärast on ühtlustatud
        lähenemisviisi tagamiseks asjakohane kehtestada seemikute määratlus.
   (13) Noorlindude ja kuni 35 kg kaaluvate noorsigade teatavate proteiinisegude
        toiteväärtusega seotud vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid rangetel
        tingimustel ja kuni 31. detsembrini 2025 lubada mittemahepõllumajandusliku
        proteiinsööda kasutamist kodulindude ja sigade söödas. Kõnealuste erandite
        järkjärguliseks kaotamiseks ja määruse (EL) 2018/848 artikli 53 lõike 6 punkti c
        kohaldamiseks peaks komisjon jälgima nende kasutamist, võttes arvesse
        kättesaadavuse muutuseid mahepõllumajandusliku proteiinsööda turul. Selleks peaks
        komisjon koostama sihipärase küsimustiku ja liikmesriigid peaksid igal aastal esitama
        komisjonile täidetud küsimustiku, milles esitatakse kokkuvõte mahepõllumajandusliku
        proteiinsööda kättesaadavuse kohta kogutud asjakohase teabe ning kodulindude ja
        sigade kasvatajatele mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamiseks antud
        lubade kohta.
   (14) Liikmesriigid võivad luua ka sarnase teabesüsteemi mahepõllumajanduslikule
        tootmisele kohandatud tõugude ja liinide või mahepõllumajanduslike noorkanade
        kättesaadavuse kohta. Võttes arvesse mittemahepõllumajanduslike loomade või
        noorkanade kasutamisele tehtavate erandite võimalikku järkjärgulist kaotamist, on
        oluline koguda andmeid mahepõllumajanduslike tõugude ja liinide kättesaadavuse
        kohta, mis on spetsiaalselt valitud mahepõllumajanduslike põhimõtete ja eesmärkide
        alusel. Seepärast on vaja sätestada liikmesriikide poolt komisjonile ja teistele
        liikmesriikidele esitatavate ühtlustatud andmete üksikasjad.
   (15) Ettevõtjad, kes on kasvatanud kariloomi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr
        834/20074 ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 889/2008,5 peavad kohandama oma
        tootmissüsteeme nii, et need vastaksid käesolevas määruses sätestatud uutele
        tehnilistele erinõuetele, mis mõjutavad loomkoormust, loomapidamisruumide ja
        nendega seotud seadmete konstruktsiooni omadusi, olemasolevaid ruume ja
   4
        Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning
        mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise
        kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).
   5
        Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse
        (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise
        kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja
        kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).
ET                                                  3                                                     ET
 ---pagebreak---         maakorraldust ning põllumajandusettevõtte tootmissüsteemi üldiselt. Need
        kohandused nõuavad erinevaid ajavahemikke vastavalt käesolevas määruses sätestatud
        uute nõuete täitmiseks vajalike sekkumiste ulatusele, võttes samal ajal arvesse
        tootmise jätkamist.
   (16) Eelkõige võivad sätted, mis käsitlevad noorkanade ja -kukkede siseruumide ja
        vabajalutusalade loomkoormust ja miinimumpindala, vabaõhualade maksimaalset
        laiendamist lindlate puhul ning korruste maksimumarvu ja tõhusat
        sõnnikueemaldussüsteemi mitmekorruselistes lindlates, hõlmata suuri töid ja
        investeeringuid, nagu loomapidamisruumide ümberehitamine ja maa omandamine või
        loomapidamisruumide täielik renoveerimine teatavate põllumajandusettevõtete või
        tootmisüksuste jaoks, mis on seni olnud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 834/2007 ja
        (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste
        jaoks ette näha maksimaalselt kaheksa-aastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist
        2021, et võimaldada neil teha uute nõuete täitmiseks vajalikke kohandusi.
   (17) Sigadega seotud nõue, mis käsitleb tugeva konstruktsiooniga välisala pindalast
        miinimumprotsenti, võib tähendada väliste rajatiste taastamist ja muudatusi sõnniku
        kogumise süsteemis põllumajandusettevõtetes või tootmisüksustes, mis on seni olnud
        kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende
        põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha kuni kaheksa-aastane
        üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil põhjalikult renoveerida
        väliseid loomapidamisruume või asendada seadmed, et vastata uutele nõuetele.
   (18) Samuti võivad lindlate verandade ja siseruumi vaheliste sisse- ja väljapääsuavade
        pikkus, kõvade vaheseinte nõue nuumlindude (v.a liigi Gallus gallus) puhul ning õrte
        ja kõrgendatud istumistasandite erinõuded tähendada konkreetseid kohandusi, nagu
        osade loomapidamisruumide renoveerimine ja uute seadmete ostmine
        põllumajandusettevõtetele, kus seni on tootmine toimunud kooskõlas määrustega (EÜ)
        nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks nende põllumajandusettevõtete või
        tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt kolmeaastane üleminekuperiood alates
        1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha vajalikke kohandusi
        loomapidamisruumides või asendada seadmed uutele nõuetele vastamiseks.
   (19) Lisaks võib vabajalutusalaga lindlate siseruumide miinimumpindala arvutamise
        meetod sisaldada kohandusi, nagu kodulindude loomkoormuse oluline vähendamine
        või hoonete renoveerimine põllumajandusettevõtete jaoks, kus seni on tootmine
        toimunud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008. Seega tuleks
        nende põllumajandusettevõtete või tootmisüksuste jaoks ette näha maksimaalselt
        kolmeaastane üleminekuperiood alates 1. jaanuarist 2021, et võimaldada neil teha
        vajalikke kohandusi oma äriplaanides või loomapidamisruumides, et need vastaksid
        uutele nõuetele.
   (20) Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse
        (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast.
   (21) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku
        tootmise komitee arvamusega,
ET                                             4                                               ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                           I PEATÜKK
                                           ÜLEMINEK
                                                Artikkel 1
     Dokumendid, mis tuleb esitada varasema perioodi tagasiulatuvalt tunnustamiseks
   1.     Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamisel esitab ettevõtja selle
          liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse selle
          ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, asjaomaste pädevate
          asutuste ametlikud dokumendid, mis tõendavad, et maatükkide suhtes, mille puhul
          taotletakse varasema perioodi tagasiulatuvat tunnustamist, kohaldati meetmeid, mis
          on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/20136
          kohaselt rakendatud programmis, ning et kõnealustel maatükkidel ei ole kasutatud
          muid tooteid või aineid kui need, mida on lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus
          tootmises.
   2.     Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 3 punkti b kohaldamisel esitab ettevõtja selle
          liikmesriigi pädevatele asutustele, kus tegevus toimub ja kus kohaldatakse kõnealuse
          ettevõtja põllumajandusettevõtte suhtes kontrollisüsteemi, järgmised dokumendid,
          mis tõendavad, et maatükid olid looduslikud või põllumajandusmaad, mida ei ole
          vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mille kasutamine
          mahepõllumajanduslikus tootmises ei ole määruse (EL) 2018/848 kohaselt lubatud:
          (a)    kaardid, millel on selgelt esitatud tagasiulatuva tunnustamise taotlusega
                 hõlmatud iga maatükk, ja teave kõnealuste maatükkide kogupindala ning
                 vajaduse korral käimasoleva tootmise laadi ja mahu kohta ning võimaluse
                 korral nende geograafilise asukoha koordinaadid;
          (b)    kontrolliasutuse või kontrollorgani tehtud üksikasjalik riskianalüüs, et hinnata,
                 kas tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud mis tahes maatükki on
                 vähemalt kolme aasta jooksul töödeldud toodete või ainetega, mis ei ole
                 mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamiseks lubatud, võttes eelkõige
                 arvesse taotlusega seotud kogupindala suurust ja igal taotlusega hõlmatud
                 maatükil kõnealusel ajavahemikul rakendatud agronoomilisi tavasid;
          (c)    akrediteeritud laboratooriumide selliste mulla- ja/või taimeproovide
                 laborianalüüside tulemused, mille kontrolliasutus või kontrollorgan on võtnud
                 pärast punktis b osutatud üksikasjalikku riskianalüüsi igalt maatükilt, mille
                 puhul on kindlaks tehtud, et see võib olla saastunud, kuna seda on töödeldud
                 toodete ja ainetega, mida ei ole lubatud kasutada mahepõllumajanduslikus
                 tootmises;
          (d)    kontrolliasutuse või kontrollorgani kontrolliaruanne pärast ettevõtja füüsilist
                 kontrolli, et kontrollida tagasiulatuva tunnustamise taotlusega hõlmatud
                 maatükkide kohta kogutud teabe vastavust;
   6
         Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu
         Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse
         kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).
ET                                                  5                                                       ET
 ---pagebreak---            (e)   muud asjakohased dokumendid, mida kontrolliasutus või kontrollorgan peab
                 vajalikuks tagasiulatuva tunnustamise taotluse hindamiseks;
           (f)   kontrolliasutuse või kontrollorgani lõplik kirjalik kinnitus, milles märgitakse,
                 kas varasema perioodi tagasiulatuv tunnustamine üleminekuaja osana on
                 õigustatud,    ning      märgitakse     iga    asjaomase      maatüki     puhul
                 mahepõllumajanduslikuks pidamise alguse periood ja nende maatükkide
                 kogupindala, mille suhtes kohaldatakse perioodi tagasiulatuvat tunnustamist.
                                         II PEATÜKK
                           PÕLLUMAJANDUSLOOMAD
                                             1. JAGU
                      VEISED, LAMBAD, KITSED JA HOBUSED
                                             Artikkel 2
                        Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
   Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne
   ajavahemik emapiimast toituvate loomade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on järgmine:
   (a)     veiste ja hobuste puhul 90 päeva pärast sündi;
   (b)     lammaste ja kitsede puhul 45 päeva pärast sündi.
                                             Artikkel 3
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
   Veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja
   miinimumpindala on sätestatud I lisa I osas.
                                             Artikkel 4
               Siseruumide miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded
   Vähemalt pool I lisa I osas veiste, lammaste, kitsede ja hobuste jaoks sätestatud siseruumide
   miinimumpindalast peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.
ET                                               6                                                ET
 ---pagebreak---                                                2. JAGU
                                             HIRVED
                                              Artikkel 5
                        Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
   Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne periood
   emapiimast toituvate hirvede söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 90 päeva pärast sündi.
                                              Artikkel 6
                     Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
   Hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa II osas.
                                              Artikkel 7
                 Väliaedikute ja -tarandike omadused ja tehnilised nõuded
   1.      Hirvi tuleb pidada väliaedikutes või -tarandikes, mis asuvad võimaluse korral
           karjamaal.
   2.      Väliaedikud ja -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et vajaduse korral oleks
           võimalik eri liiki hirved eraldada.
   3.      Iga väliaedik või -tarandik peab olema kas kaheks alaks jaotatav või teise väliaediku
           või -tarandiku kõrval, et igal alal või igas väliaedikus või -tarandikus oleks võimalik
           teha järjestikku hooldustöid.
                                              Artikkel 8
   Varjualuste ja vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ning nende rajatiste ja
                                     vabaõhualade omadused
   1.      Hirvedele tuleb tagada varjevõimalused ja ilmastikukaitse eelistatavalt looduslike
           varjualustega, nagu puude ja põõsaste rühmade, metsaosade või metsatukkade
           lisamine väliaedikusse või -tarandikku; kui see ei ole kogu aasta jooksul piisaval
           määral teostatav, tuleb tagada katusega kunstlikud varjualused.
   2.      Hirvede väliaedikud või -tarandikud peavad olema varustatud rajatistega või kaetud
           taimestikuga, mis võimaldab loomadel oma sarvedelt sametist nahka maha hõõruda.
   3.      Tiinuse hilisel etapil ja kaks nädalat pärast poegimist peab emastel hirvedel olema
           juurdepääs taimkattega aladele, mis võimaldab nende vasikaid varjata.
   4.      Väliaedikud või -tarandikud peavad olema ehitatud nii, et hirved ei pääseks välja.
ET                                                 7                                               ET
 ---pagebreak---                                               3. JAGU
                                              SEAD
                                             Artikkel 9
                         Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
   Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne
   ajavahemik emapiimast toituvate sigade söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 40 päeva
   pärast sündi.
                                            Artikkel 10
             Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
   Sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala on sätestatud I lisa
   III osas.
                                            Artikkel 11
    Siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindala omadused ja tehnilised nõuded
   Vähemalt pool I lisa III osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade miinimumpindalast
   peab olema sileda konstruktsiooniga, st mitte rest- või võrkpõrandaga.
                                            Artikkel 12
         Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused
   1.        Vabaõhualad peavad olema sigade jaoks atraktiivsed. Võimaluse korral eelistatakse
             põlde, kus on puud või metsad.
   2.        Vabaõhualadel peavad olema väliskliima, juurdepääs varjualustele ja vahenditele
             sigade kehatemperatuuri reguleerimiseks.
                                              4. JAGU
                                         KODULINNUD
                                            Artikkel 13
                                              Mõisted
   Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
   (a)       „nuumlinnud“ – liha tootmiseks ettenähtud kodulinnud;
   (b)       „kari“ lindlate sektsioonide kontekstis – rühm linde, keda peetakse koos, teiste
             kodulinnuliikidega segunemata, ning kellel on selleks spetsiaalsed siseruumid ja
             vabajalutusalad;
ET                                                8                                            ET
 ---pagebreak---    (c)       „noorkukk“ – lihatootmiseks ettenähtud isane munakanatõugu tibu;
   (d)       „noor nuumkana“ – lihatootmiseks ettenähtud ja mitte enne kui 120 päeva vanusena
             tapetud emane lind liigist Gallus gallus.
                                                 Artikkel 14
             Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
   Kodulindude siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse
   I lisa IV osas.
                                                 Artikkel 15
                               Lindlate omadused ja tehnilised nõuded
   1.        Lindlad tuleb ehitada viisil, mis võimaldab kõigil lindudel kergesti juurde pääseda
             vabaõhualadele. Sel eesmärgil kohaldatakse järgmisi eeskirju:
             (a)   lindla välispiiril peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad otsest
                   juurdepääsu vabaõhualadele;
             (b)   iga sisse- ja väljapääsuava peab olema lindudele sobiva suurusega;
             (c)   lindudel peab olema takistusteta juurdepääs sisse- ja väljapääsuavadele;
             (d)   lindla välispiiril olevate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema
                   vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta;
             (e)   kui sisse- ja väljapääsuavad asuvad kõrgemal, tuleb paigaldada kaldtee.
   2.        Verandadega lindlate puhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:
             (a)   nii siseruumist verandani kui ka verandast vabaõhualani ulatuval välispiiril
                   peavad olema sisse- ja väljapääsuavad, mis võimaldavad hõlpsat juurdepääsu
                   vastavalt verandale või vabaõhualale;
             (b)   siseruumist verandale viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab olema
                   vähemalt 2 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2 kohta
                   ning verandalt vabaõhualani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkus peab
                   olema vähemalt 4 m lindla siseruumi miinimumpindala kasutatava ala 100 m2
                   kohta;
             (c)   I lisa IV osas sätestatud siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormuse ja
                   miinimumpindala arvutamisel ei võeta arvesse veranda kasutatavat ala. Samas
                   võib kodulindudele mõeldud hoone täiendavat katusega vabajalutusala osa, mis
                   on soojustatud selliselt, et selles ei ole väliskliima, võtta arvesse I lisa IV osas
                   sätestatud siseruumide loomkoormuse ja miinimumpindala arvutamisel, kui on
                   täidetud järgmised tingimused:
                   i)     see on täielikult ligipääsetav 24 tundi ööpäevas;
                   ii)    see vastab määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktide 1.6.1 ja 1.6.3
                          nõuetele;
                   iii)   see vastab samadele sisse- ja väljapääsuavade suhtes kohaldatavatele
                          nõuetele, mis on sätestatud verandade suhtes käesoleva lõike punktides a
                          ja b;
ET                                                    9                                                 ET
 ---pagebreak---       (d)   veranda kasutatavat ala ei võeta arvesse määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa
            punkti 1.9.4.4 alapunktis m osutatud nuumlindude lindlate kasutatava koguala
            puhul.
   3. Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul:
      (a)   tagavad sektsioonid, et kokkupuude teiste karjadega on piiratud ja et
            erinevatest karjadest pärit linnud ei saa lindlas seguneda;
      (b)   lindla ühes sektsioonis kohaldatakse järgmisi karja maksimumsuurusi:
            (i)    3 000 aretuskarja lindu liigist Gallus gallus;
            (ii)   10 000 noorkana;
            (iii) 4 800 nuumlindu liigist Gallus gallus;
            (iv) 2 500 kohikukke;
            (v)    4 000 noort nuumkana;
            (vi) 2 500 kalkunit;
            (vii) 2 500 hane;
            (viii) 3 200 isast pekingi parti või 4 000 emast pekingi parti;
            (ix) 3 200 isast muskusparti või 4 000 emast muskusparti;
            (x)    3 200 isast mullardit või 4 000 emast mullardit;
            (xi) 5 200 pärlkana;
      (c)   sektsioonid eraldatakse kõvade vaheseintega nuumlindude jaoks, kes ei kuulu
            liiki Gallus gallus; selline kõva vahesein peab tagama täieliku füüsilise
            eraldatuse lindla iga sektsiooni hoone põrandast katuseni;
      (d)   sektsioone peavad eraldama kõvad või poolsuletud vaheseinad või võrgud liigi
            Gallus gallus aretuskarja lindude, munakanade, noorkanade, noorkukkede ja
            liigi Gallus gallus nuumlindude puhul.
   4. Lindlates võib kasutada mitmekorruselisi süsteeme.                    Kui kasutatakse
      mitmekorruselisi süsteeme, kohaldatakse järgmisi eeskirju:
      (a)   mitmekorruselisi süsteeme võib kasutada ainult liigi Gallus gallus aretuskarja
            lindude, munakanade, tulevaste munatootmise noorkanade, tulevaste
            aretuslindude noorkanade ja noorkukkede puhul;
      (b)   mitmekorruselistes süsteemides ei tohi olla üle kolme korruse kasutatavat ala,
            esimene korrus kaasa arvatud;
      (c)   tõstetud korrused peavad olema ehitatud nii, et sõnnik ei langeks madalamal
            asuvatele lindudele, ning olema varustatud tõhusa sõnnikueemaldussüsteemiga;
      (d)   kõik korrused peavad võimaldama linde hõlpsalt kontrollida;
      (e)   mitmekorruselised süsteemid peavad tagama, et kõik linnud saavad vabalt ja
            lihtsalt liikuda eri tasanditele või vahealadele;
      (f)   mitmekorruselised süsteemid peavad olema ehitatud nii, et kõigil lindudel
            oleks hõlbus ja võrdne juurdepääs vabaõhualadele.
   5. Lindlates peavad olema õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad. Õrred
      või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad peavad olema lindudele tagatud alates
ET                                            10                                            ET
 ---pagebreak---             noorest east mõõtmetes või proportsioonides, mis vastavad rühma ja lindude
            suurusele, nagu on sätestatud I lisa IV osas.
   6.       Kodulindude puhul võib kasutada liikuvaid lindlaid, tingimusel et neid liigutatakse
            tootmistsükli jooksul korrapäraselt, et tagada taimestiku kättesaadavus lindudele ja
            vähemalt iga kodulinnupartii vahel. Nuumlindude loomkoormust, mis on sätestatud I
            lisa IV osa 4.–9. jaos, võib suurendada kuni 30 kg eluskaaluni m2 kohta, tingimusel
            et liikuva hoone esimese korruse pindala ei ületa 150 m2.
                                              Artikkel 16
        Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused
   1.       Kodulindude vabaõhualad peavad olema lindudele atraktiivsed ja kõigile lindudele
            täielikult juurdepääsetavad.
   2.       Mitme karja pidamiseks eraldi sektsioonideks jaotatud lindlate puhul eraldatakse
            igale sektsioonile vastavad vabaõhualad eesmärgiga tagada, et kokkupuude teiste
            karjadega oleks piiratud ja eri karjadest pärit linnud ei saaks seguneda.
   3.       Kodulindude vabaõhualad peavad olema kaetud peamiselt taimkattega, mis koosneb
            mitmesugustest taimedest.
   4.       Vabaõhualadel peab olema lindude jaoks piisav arv kaitsvaid rajatisi, varjualuseid,
            põõsaid või puid, mis asuvad kogu vabaõhualal eesmärgiga tagada, et linnud
            kasutavad kogu vabaõhuala tasakaalustatult.
   5.       Vabaõhuala taimestikku tuleb korrapäraselt hooldada, et vähendada toitainete
            ülekülluse tekkimise ohtu.
   6.       Vabaõhuala ei tohi ulatuda üle 150 m raadiuse lindla lähimast sisse- või
            väljapääsuluugist. Kuni 350 meetrine raadius hoone lähimast sisse- või
            väljapääsuluugist on siiski lubatud, kui kogu vabaõhualal on ühtlaste vahemaade
            järel piisav arv varjualuseid kaitseks karmi ilmastiku ja kiskjate eest (ühe hektari
            kohta vähemalt neli varjualust). Hanede puhul peab vabaõhualal kasvama rohtu,
            mida linnud saavad süüa.
                                                5. JAGU
                                            KÜÜLIKUD
                                              Artikkel 17
                            Emapiimaga söötmise minimaalne ajavahemik
   Määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis g osutatud minimaalne
   ajavahemik emapiimast toituvate küülikute söötmiseks eelistatavalt emapiimaga on 42 päeva
   pärast sündi.
ET                                                 11                                            ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 18
            Siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
   Küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala sätestatakse I
   lisa V osas.
                                              Artikkel 19
                Liikuvate või alaliste hoonete omadused ja tehnilised nõuded
   1.       Karjatamisperioodil tuleb küülikuid pidada karjamaadel asuvates liikuvates
            pidamiskohtades või alalistes pidamiskohtades, millel on juurdepääs karjamaale.
   2.       Väljaspool karjatamishooaega võib küülikuid pidada alalistes pidamiskohtades,
            millel on juurdepääs taimestikuga vabajalutusalale (soovitatavalt karjamaale).
   3.       Karjamaal asuvaid liikuvaid pidamiskohti tuleb liigutada nii sageli kui võimalik, et
            tagada karjamaa maksimaalne kasutamine, ning need peavad olema ehitatud nii, et
            küülikud saaksid karjamaal rohtu süüa ka pidamiskoha põranda kaudu.
                                              Artikkel 20
              Siseruumide ja vabajalutusalade omadused ja tehnilised nõuded
   1.       Alaliste ja liikuvate pidamisruumide siseruum peab olema ehitatud nii, et:
            (a)   selle kõrgus on piisav, et kõik küülikud saaksid seista püstiste kõrvadega;
            (b)   see suudab mahutada eri küülikurühmi ja võimaldab säilitada pesakondade
                  ühtsuse nuumaperioodi üleviimisel;
            (c)   on võimalik eraldada rühmast isasloomi ning tiineid ja reproduktiivseid
                  emasküülikuid konkreetsetel loomade heaoluga seotud põhjustel ja piiratud aja
                  jooksul, tingimusel et nad saavad hoida silmsidet teiste küülikutega;
            (d)   emasküülikul on võimalik pesast eemalduda ja naasta pesasse, et toita poegi;
            (e)   sellega tagatakse:
                  i)     kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi
                         küülikute kategooriate jaoks;
                  ii)    kõigi emasküülikute juurdepääs pesadele vähemalt üks nädal enne
                         eeldatavat poegimiskuupäeva ja vähemalt poegade imetamisperioodi
                         lõpuni;
                  iii)   poegade juurdepääs piisaval arvul pesadele, nii et on vähemalt üks pesa
                         imetava emasküüliku ja tema poegade jaoks;
                  iv)    materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.
   2.       Alaliste pidamisruumidega rajatiste vabajalutusala peab olema ehitatud nii, et:
            (a)   sellel on piisaval arvul kõrgendatud platvorme, mis on selle miinimumpindala
                  peale ühtlaselt jaotatud;
ET                                                 12                                            ET
 ---pagebreak---             (b)   seda ümbritsevad kõrged ja piisavalt sügavad tarad, et vältida põgenemist
                  hüppamise või kaevamise teel;
            (c)   kui sellel on betoonist väline ala, siis on võimalik lihtne juurdepääs
                  taimestikuga välise ala osale. Ilma sellise lihtsa juurdepääsuta ei või
                  betoonipinna pindala vabajalutusala miinimumpindala arvutamisel arvesse
                  võtta;
            (d)   sellega tagatakse:
                  i)     kaetud varjualune, sealhulgas piisaval arvul pimedaid peidukohti kõigi
                         küülikute kategooriate jaoks;
                  ii)    materjalid, mis võimaldavad küülikutel närida.
                                              Artikkel 21
         Vabaõhualade taimestikule esitatavad nõuded ja vabaõhualade omadused
   1.       Vabaõhualade taimestikku tuleb hooldada korrapäraselt ja nii, et see oleks
            küülikutele atraktiivne.
   2.       Karjatamisperioodil tuleb karjamaasid korrapäraselt roteerida ja majandada nii, et
            küülikute karjatamine oleks optimaalne.
                                         III PEATÜKK
                                VESIVILJELUSLOOMAD
                                              Artikkel 22
        Üksikasjalikud eeskirjad vesiviljelusloomade kohta liikide või liikide rühmade kaupa
   Vesiviljelusloomi tootvad ettevõtjad järgivad II lisas liikide või liikide rühmade kohta
   sätestatud üksikasjalikke eeskirju seoses tootmis- ja hoidlasüsteemide loomkoormuse ja
   eriomadustega.
                                         IV PEATÜKK
                            TÖÖDELDUD TOIT JA SÖÖT
                                              Artikkel 23
                               Toidu töötlemisel lubatud meetodid
   1.       Toidu töötlemisel mahepõllumajanduslikus tootmises on lubatud kasutada üksnes
            meetodeid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele,
            eelkõige artiklis 7 sätestatud mahepõllumajandusliku toidu töötlemise suhtes
            kohaldatavatele konkreetsetele põhimõtetele, kõnealuse määruse III peatükis
            sätestatud asjakohastele nõuetele ja kõnealuse määruse II lisa IV osas sätestatud
            üksikasjalikele tootmisnõuetele.
ET                                                13                                            ET
 ---pagebreak---    2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punkti 3 kohaldamist, on
        ioonvahetus- ja adsorbeeriva vaiguga töötlemine lubatud:
        (a)    määruse (EL) nr 609/2013 artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud
               mahepõllumajanduslike toodete puhul, tingimusel et nende meetodite
               kasutamine on asjaomaste toodete puhul vajalik kõnealuse määruse ja
               kõnealuse määruse artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktide nõuete
               täitmiseks; või
        (b)    direktiiviga 2006/125/EÜ reguleeritud toodete puhul, tingimusel et nende
               meetodite kasutamine on vajalik kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks.
   3.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud
        põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise
        teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda
        komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi
        liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused,
        ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja
        liikmesriikide õigusaktidele.
      Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.
   4.   Komisjon analüüsib lõikes 3 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis
        jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud
        põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda
        sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise
        eritingimused käesolevasse määrusesse.
   5.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku toidu töötlemismeetodite lubamise,
        sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või
        kui liikmesriik need esitab.
                                          Artikkel 24
                            Sööda töötlemisel lubatud meetodid
   1.   Lubatud on ainult meetodid, mis vastavad määruse (EL) 2018/848 II peatükis
        sätestatud põhimõtetele, eelkõige artiklis 8 sätestatud mahepõllumajandusliku sööda
        töötlemise suhtes kohaldatavatele asjakohastele konkreetsetele põhimõtetele,
        kõnealuse määruse III peatükis sätestatud asjakohastele eeskirjadele ja kõnealuse
        määruse II lisa V osas sätestatud üksikasjalikele tootmiseeskirjadele, ning mis ei
        taasta mahepõllumajandusliku sööda töötlemisel ja ladustamisel kaduma läinud
        omadusi, mis ei paranda töötlemisega seotud hooletuse tulemusi või mis võivad muul
        viisil olla eksitavad mahepõllumajanduslike toodete tegeliku laadi suhtes sööda
        töötlemisel.
   2.   Kui liikmesriik leiab, et konkreetset meetodit tuleks hinnata lõikes 1 osutatud
        põhimõtetele ja nõuetele vastavuse seisukohast või et selle meetodi kasutamise
        teatavad eritingimused tuleks lisada käesolevasse määrusesse, võib ta paluda
        komisjonil selline hindamine läbi viia. Selleks teavitab ta komisjoni ja teisi
        liikmesriike toimikust, milles esitatakse sellise vastavuse või eritingimuste põhjused,
        ning tagab toimiku avalikustamise vastavalt andmekaitset käsitlevatele liidu ja
        liikmesriikide õigusaktidele.
      Komisjon avaldab esimeses lõigus osutatud taotlused korrapäraselt.
ET                                            14                                                ET
 ---pagebreak---    3.   Komisjon analüüsib lõikes 2 osutatud toimikut. Kui komisjoni tehtud analüüsis
        jõutakse järeldusele, et toimikus kirjeldatud meetod vastab lõikes 1 osutatud
        põhimõtetele ja eeskirjadele, muudab komisjon käesolevat määrust, et anda
        sõnaselge luba toimikus osutatud meetodi kasutamiseks või lisada selle kasutamise
        eritingimused käesolevasse määrusesse.
   4.   Komisjon vaatab mahepõllumajandusliku sööda töötlemismeetodite lubamise,
        sealhulgas nende kirjelduse ja kasutustingimused läbi, kui saadakse uusi tõendeid või
        kui liikmesriik need esitab.
                                     V PEATÜKK
              TEAVE MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKU JA
      ÜLEMINEKUAJA TAIMSE PALJUNDUSMATERJALI,
          MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE LOOMADE JA
    MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKE VESIVILJELUSLOOMADE
      NOORVORMIDE KÄTTESAADAVUSE KOHTA TURUL
                                          Artikkel 25
                                Liikmesriikide esitatav teave
   1.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848
        artikli 53 lõike 6 punkti a kohaselt kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud
        andmebaasist ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3
        osutatud süsteemidest, kooskõlas käesoleva määruse III lisa I osas sätestatud
        tehniliste kirjeldustega.
   2.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848
        artikli 53 lõike 6 punkti b kohaselt kõnealuse määruse II lisa I osa punkti 1.8.5 ja
        selle lisa II osa punktide 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 alusel tehtud erandite kohta, kooskõlas
        käesoleva määruse III lisa II osas sätestatud tehniliste kirjeldustega.
   3.   Liikmesriigid esitavad teabe, mis tuleb teha kättesaadavaks määruse (EL) 2018/848
        artikli 53 lõike 6 punkti c kohaselt kodulindude ja sigade mahepõllumajandusliku
        proteiinsööda kättesaadavuse kohta liidu turul ning kõnealuse määruse II lisa II osa
        punkti 1.9.3.1 alapunkti c ja punkti 1.9.4.2 alapunkti c kohaselt antud lubade kohta,
        vastuses küsimustikule, mille komisjon igal aastal liikmesriikidele esitab.
   4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave esitatakse komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud
        vormis ja süsteemi kaudu. Kõnealune teave esitatakse iga aasta 30. juuniks ja esimest
        korda 30. juuniks 2022 aasta 2021 kohta.
   5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave, mis on saadud liikmesriikidelt määruse (EL) 2018/848
        artikli 53 lõike 6 kohaselt, lisatakse kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud
        andmebaasi ning artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3
        osutatud süsteemidesse.
ET                                            15                                              ET
 ---pagebreak---                                     VI PEATÜKK
                    LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
                                        Artikkel 26
                                      Üleminekusätted
   1. Erandina käesoleva määruse II peatüki 3. jaost peavad sigu pidavad
      põllumajandusettevõtted või tootmisüksused, mille rajatised ehitati, renoveeriti või
      võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas
      määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja
      välirajatiste ulatuslikku ümberehitamist, et täita käesoleva määruse artiklis 11
      sätestatud nõue, et vähemalt pool vabajalutusala pindalast peab olema sileda
      konstruktsiooniga, vastama sellele artiklile hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.
   2. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või
      tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva
      määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja
      (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume, et täita
      siseruumist verandani viivate sisse- ja väljapääsuavade kogupikkuse nõue, mis on
      sätestatud käesoleva määruse artikli 15 lõike 2 punktis b, vastama sellele punktile
      hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.
   3. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või
      tootmisüksused, mille lindlate hoonete vabajalutusala ehitati, renoveeriti või võeti
      kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas
      määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja oluliselt
      vähendada siseruumide loomkoormust või renoveerida hooneid, et täita
      loomkoormuse ja siseruumide minimaalse pindala arvutamise nõudeid, mis on
      sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osas, järgides samal ajal artikli 15 lõike 2
      punkti c, vastama neile sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2024.
   4. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või
      tootmisüksused, mille lindlad ehitati, renoveeriti või võeti kasutusele enne käesoleva
      määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja
      (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja renoveerida loomade ruume või asendada
      seadmeid, et täita tugeva vaheseina nõuded, mis on sätestatud käesoleva määruse
      artikli 15 lõike 3 punktis c, või õrte või kõrgendatud istumisaluste nõudeid, mis on
      sätestatud artikli 15 lõikes 5, vastama nendele sätetele hiljemalt alates 1. jaanuarist
      2024.
   5. Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või
      tootmisüksused, mille mitmekorruselised lindlad ehitati, renoveeriti või võeti
      kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva kooskõlas
      määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on vaja loomade
      ruumide ulatuslikku renoveerimist või seadmete asendamist, et täita tasandite
      maksimumarvu ja sõnnikueemaldussüsteemi nõuded, mis on sätestatud vastavalt
      käesoleva määruse artikli 15 lõike 4 punktides b ja c, vastama nendele punktidele
      hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.
ET                                          16                                                ET
 ---pagebreak---    6.       Erandina käesoleva määruse II peatüki 4. jaost peavad põllumajandusettevõtted või
            tootmisüksused, mille lindlatel on vabajalutusalad, mis ulatuvad kaugemale kui 150
            m raadiusse sellise lindla lähimast sisse- või väljapääsuavast, mis ehitati, renoveeriti
            või võeti kasutusele enne käesoleva määruse kohaldamise alguse kuupäeva
            kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille puhul on
            vaja rajatiste konstruktsiooni ulatuslikult kohandada või omandada täiendavat maad,
            et täita maksimaalse raadiuse nõue, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 16
            lõikes 6, vastama sellele sättele hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.
   7.       Erandina käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaost peavad põllumajandusettevõtted
            või tootmisüksused, mis toodavad noorkanu linnukasvatushoonetes, mis on ehitatud,
            renoveeritud või kasutusele võetud enne käesoleva määruse kohaldamise alguse
            kuupäeva kooskõlas määrustega (EÜ) nr 834/2007 ja (EÜ) nr 889/2008 ning mille
            puhul on käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jao eeskirjade täitmiseks vaja oluliselt
            kohandada linnukasvatushoonete konstruktsiooni või omandada täiendavat maad,
            vastama noorkanade ja -kukkede siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormusele ja
            miinimumpindalale, nagu on sätestatud käesoleva määruse I lisa IV osa 2. jaos,
            hiljemalt alates 1. jaanuarist 2029.
                                               Artikkel 27
                                    Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, 26.3.2020
                                                  Komisjoni nimel
                                                  president
                                                  Ursula VON DER LEYEN
ET                                                 17                                                ET
 ---documentbreak---                                                    ET
                                                  I lisa
    II PEATÜKIS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSLOOMADE SISERUUMIDE JA
 VABAJALUTUSALADE LOOMKOORMUSE JA MIINIMUMPINDALA NÕUDED
        I osa. Artiklis 3 osutatud veiste, lammaste, kitsede ja hobuste siseruumide ja
                     vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
     1. Veised
                                            Siseruumid                            Vabajalutusalad
                               (loomade kasutuses olev netopindala)         (jalutusala, v.a karjamaa)
                              Minimaalne              m2 looma kohta               m2 looma kohta
                              eluskaal (kg)
                                Kuni 100                    1,5                          1,1
                                Kuni 200                    2,5                          1,9
                                Kuni 350                    4,0                           3
                                                     2                           2
                                 Üle 350         5 m ning minimaalselt 1   3,7 m ning minimaalselt 0,75
                                                      m2 100 kg kohta              m2 100 kg kohta
       Piimalehmad                                           6                           4,5
        Sugupullid                                          10                           30
     2. Lambad ja kitsed
                          Siseruumid                                     Vabajalutusalad
                          (loomade kasutuses olev netopindala)           (jalutusala, v.a karjamaa)
                          m2 looma kohta                                 m2 looma kohta
Lambad                    1,5                                            2,5
Talled                    0,35                                           0,5
Kitsed                    1,5                                            2,5
Kitsetalled               0,35                                           0,5
     3. Hobused
                          Siseruumid                                     Vabajalutusalad
                          (loomade kasutuses olev netopindala)           (jalutusala, v.a karjamaa)
                          Minimaalne            m2 looma kohta [latrite  m2 looma kohta
                          eluskaal (kg)         suurus vastavalt
                                                hobuste kõrgusele]
Aretus- ja nuumhobused    Kuni 100              1,5                      1,1
                          Kuni 200              2,5                      1,9
                          Kuni 350              4,0                      3
                                                    2
                          Üle 350               5 m ning minimaalselt 1  3,7 m2 ning minimaalselt 0,75
                                                m2 100 kg kohta          m2 100 kg kohta
                                                     1
 ---pagebreak---  II osa. Artiklis 6 osutatud hirvede vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
           Hirve               Vabajalutusala           Loomkoormus
            liik              miinimumpindala            arvestatuna
                                 aediku või        täiskasvanud loomade
                              tarandiku kohta      arvuna* hektari kohta
         Tähnikhirv                  1 ha          15
       Cervus nippon
          Kabehirv                   1 ha         15
           Dama
          Punahirv                   2 ha         7
      Cervus elaphus
   Miilu ehk Davidi hirv             2 ha          7
   Elaphurus davidianus
 Rohkem kui üks hirveliik            3 ha          7 juhul, kui karja
                                                   kuulub punahirvi või
                                                   Davidi hirvi
                                                   15 juhul, kui karja ei
                                                   kuulu ei punahirvi ega
                                                   Davidi hirvi
(*) Kaht kuni 18 kuu vanust hirve arvestatakse ühe hirvena
                                              2
 ---pagebreak---   III osa. Artiklis 10 osutatud sigade siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja
                                       miinimumpindala
                                             Siseruumid (netopindala,   Vabajalutusalad
                                                 mida sead saavad
                                                kasutada, siseruumi
                                                mõõdud, sealhulgas
                                             künad, aga välja arvatud
                                               sööturid, kuhu sead ei
                                                  saa maha heita)
                            Minimaalne            m2 looma kohta         m2 looma kohta
                           eluskaal (kg)
  Poegivad emised                                  7,5 emise kohta             2,5
   põrsastega kuni
    võõrutamiseni
      Nuumsead           Mitte üle 35 kg                 0,6                   0,4
   Võõrdepõrsad,         Üle 35 kg, kuid                 0,8                   0,6
kesikud, nooremised,     mitte üle 50 kg
     noorkuldid          Üle 50 kg, kuid                 1,1                   0,8
                         mitte üle 85 kg
                         Üle 85 kg, kuid                 1,3                    1
                         mitte üle 110 kg
                         Üle 110 kg                      1,5                   1,2
 Emased aretussead                                       2,5                   1,9
Mitteimetavad tiined
       emised
  Isased aretussead                                       6                     8
       Kuldid                                    10 juhul, kui sulge
                                              kasutatakse paaritamiseks
                                              3
 ---pagebreak---    IV osa. Artiklis 14 ning artikli 15 lõike 2 punktis c ja lõikes 6 osutatud kodulindude
 siseruumide ja vabajalutusalade ning artikli 15 lõikes 5 osutatud õrte või kõrgendatud
                    istumistasandite loomkoormus ja miinimumpindala
1.   Liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud tulevaste munakanade
    haudemunade tootmiseks, ning liigi Gallus gallus aretuskarja linnud, kes on mõeldud
    haudemunade tootmiseks tulevaste liigi Gallus gallus nuumlindude jaoks:
Vanus                                                                     ≥ 18 nädalat
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala
Aretuslindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala          6
m2 kohta
Tulevaste munakanade aretuslindude õrred
Õrre miinimumpikkus sentimeetrites linnu kohta                     18
Pesad                                                              7 emaslindu pesa kohta või
                                                                   ühispesa puhul 120 cm2
                                                                   emaslinnu kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala                    4
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu
kohta
2. Noorkanad ja -kuked
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                         21 kg eluskaal m2 kohta
Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad                  Igasugused õrte või
                                                                   kõrgendatud
                                                                   istumistasandite või mõlema
                                                                   kombinatsioonid, mis
                                                                   tagavad
                                                                   vähemalt 10 cm õrt linnu
                                                                   kohta
                                                                   või
                                                                   vähemalt 100 cm2
                                                                   kõrgendatud istumistasandit
                                                                   linnu kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala                    1
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu
kohta
                                                4
 ---pagebreak--- 3. Munakanad, sealhulgas kaheotstarbelised liinid liha ja munade tootmiseks:
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                    6
Lindude maksimumarv lindla siseruumi kasutatava ala m2
kohta
Õrred
Õrre minimaalne pikkus sentimeetrites linnu kohta             18
Pesad                                                         7 munakana pesa kohta või
                                                              ühispesa puhul 120 cm2
                                                              munakana kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala               4
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu
kohta
4. Nuumlinnud liigist Gallus gallus:
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                    21 kg eluskaal m2 kohta
Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad             Igasugused      õrte      või
                                                              kõrgendatud
                                                              istumistasandite või mõlema
                                                              kombinatsioonid,         mis
                                                              tagavad
                                                              vähemalt 5 cm õrt linnu
                                                              kohta
                                                              või     vähemalt      25 cm2
                                                              kõrgendatud istumistasandit
                                                              linnu kohta
Püsivate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja
miinimumpindala                                               4
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu
kohta
Liikuvate hoonete vabajalutusalade loomkoormus ja
miinimumpindala                                               2,5
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu
kohta
5. Nuumlinnud liigist Gallus gallus: kohikuked ja noored nuumkanad:
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                    21 kg eluskaal m2 kohta
Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad             Igasugused      õrte      või
                                                              kõrgendatud
                                                              istumistasandite või mõlema
                                                              kombinatsioonid,         mis
                                                              tagavad
                                                              vähemalt 5 cm õrt linnu
                                                              kohta
                                                              või     vähemalt      25 cm2
                                             5
 ---pagebreak---                                                         kõrgendatud istumistasandit
                                                        linnu kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu 4
kohta
                                            6
 ---pagebreak---  6. Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Kalkunid liigist Meleagris gallopavo, mida
     turustatakse tervena küpsetamiseks või mis on ette nähtud tükeldamiseks:
 Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                      21 kg eluskaal m2 kohta
 Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
 Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad               Igasugused õrte või
                                                                 kõrgendatud
                                                                 istumistasandite       või
                                                                 mõlema
                                                                 kombinatsioonid,       mis
                                                                 tagavad
                                                                 vähemalt 10 cm õrt linnu
                                                                 kohta
                                                                 või vähemalt 100 cm2
                                                                 kõrgendatud
                                                                 istumistasandit      linnu
                                                                 kohta
 Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
 Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu         10
 kohta
 7. Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Haned liigist Anser anser domesticus:
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                       21 kg eluskaal m2 kohta
Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu          15
kohta
 8. Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pekingi pardid liigist Anas platyrhynchos
     domesticus, muskuspardid liigist Cairina moschata ja hübriidid ning mullardid liigist
     Cairina moschata × Anas platyrhynchos
 Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                      21 kg eluskaal m2 kohta
 Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
 Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
 Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu         4,5
 kohta
                                               7
 ---pagebreak--- 9. Nuumlinnud muust liigist kui Gallus gallus: Pärlkanad liigist Numida meleagris f.
    domestica:
Siseruumide loomkoormus ja miinimumpindala                      21 kg eluskaal m2 kohta
Loomkoormus lindla siseruumi kasutatava ala m2 kohta
Õrred või kõrgendatud istumistasandid või mõlemad               Igasugused õrte või
                                                                kõrgendatud
                                                                istumistasandite      või
                                                                mõlema
                                                                kombinatsioonid,      mis
                                                                tagavad
                                                                vähemalt 5 cm õrt linnu
                                                                kohta
                                                                või vähemalt 25 cm2
                                                                kõrgendatud
                                                                istumistasandit     linnu
                                                                kohta
Vabajalutusalade loomkoormus ja miinimumpindala
Vabajalutusala miinimumpindala ruutmeetrites (m2) linnu         4
kohta
                                            8
 ---pagebreak---  V osa. Artiklis 18 osutatud küülikute siseruumide ja vabajalutusalade loomkoormus ja
                                      miinimumpindala
       1. Siseruumid
                                        Siseruumid                        Siseruumid
                                 (kasutatav netopindala       (kasutatav netopindala looma
                                     looma kohta, v.a            kohta, v.a platvormid, m2
                                  platvormid, m2 looma         looma kohta) puhkeala puhul
                                  kohta) puhkeala puhul                  Liikuv hoone
                                        Püsiv hoone
                                    2
                                                              0,6 m2 poegadega emasküüliku
Imetavad      emasküülikud 0,6 m poegadega
                        kuni emasküüliku kohta, kui           kohta, kui emasküüliku eluskaal
koos     poegadega
                              emasküüliku eluskaal on alla    on alla 6 kg
võõrutamiseni
                              6 kg                            0,72 m2 poegadega
                              0,72 m2 poegadega               emasküüliku kohta, kui
                              emasküüliku kohta, kui          emasküüliku eluskaal on üle 6
                              emasküüliku eluskaal on üle 6   kg
                              kg
                                    2
                                                              0,5 m2 tiine emasküüliku või
Tiined emasküülikud ja 0,5 m tiine emasküüliku või
                              reproduktiivse emasküüliku      reproduktiivse emasküüliku
reproduktiivsed
                              kohta, kui eluskaal on alla 6   kohta, kui eluskaal on alla 6 kg
emasküülikud
                              kg                              0,62 m2 tiine emasküüliku või
                              0,62 m2 tiine emasküüliku või   reproduktiivse emasküüliku
                              reproduktiivse emasküüliku      kohta, kui eluskaal on üle 6 kg
                              kohta, kui eluskaal on üle 6 kg
Nuumküülikud
võõrutamisest kuni            0,2                             0,15
tapmiseni
Asendusküülikud
(nuumamise lõpust
kuuekuuseks saamiseni)
Täiskasvanud isasloomad       0,6                             0,6
                              1, kui isaslooma juurde         1, kui isaslooma juurde viiakse
                              viiakse emasküülikuid           emasküülikuid paaritamiseks
                              paaritamiseks
       2. Vabajalutusala
                                     Vabajalutusalad                  Vabajalutusalad
                              (taimkattega vabajalutusala,        (kasutatav netopindala
                              mis on eelistatult karjamaa)            looma kohta, v.a
                                 (kasutatav netopindala            platvormid, m2 looma
                                     looma kohta, v.a                       kohta)
                                                  2
                                  platvormid, m looma
                                           kohta)
                                        Püsiv hoone                     Liikuv hoone
Imetavad emasküülikud         2,5 m2 poegadega                2,5 m2 poegadega
koos poegadega kuni           emasküüliku kohta               emasküüliku kohta
võõrutamiseni
Tiined emasküülikud /         2,5                             2,5
reproduktiivsed
emasküülikud
                                              9
 ---pagebreak--- Nuumküülikud            0,5    0,4
võõrutamisest kuni
tapmiseni
Asendusküülikud
(nuumamise lõpust
kuuekuuseks saamiseni)
Täiskasvanud isasloomad 2,5    2,5
                            10
 ---pagebreak---                                            II lisa
        ARTIKLIS 22 OSUTATUD VESIVILJELUSLOOMADE TOOTMIS- JA
            HOIDLASÜSTEEMIDE LOOMKOORMUSE JA ERIOMADUSTE
                             ÜKSIKASJALIKUD EESKIRJAD
I osa. Lõhelased magevees
Meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), ameerika paalia (Salvelinus
fontinalis), lõhe (Salmo salar), arktika paalia (Salvelinus alpinus), harjus (Thymallus
thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush), doonau taimen (Hucho hucho).
Tootmissüsteemid                                Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste
                                                vesi    pärineb      avatud      veekasutusega
                                                süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama
                                                loomade      vähemalt       60 %     küllastuse
                                                hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja
                                                kasvanduse heitvee väljavoolu.
Suurim loomkoormus                              Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15
                                                kg/m3
                                                Lõhe: 20 kg/m3
                                                Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3
                                                Arktika paalia: 25 kg/m3
                                             11
 ---pagebreak--- II osa. Lõhelased merevees
Lõhe (Salmo salar), meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss)
                                              12
 ---pagebreak--- Suurim loomkoormus                           Võrksumpades 10 kg/m3
III osa. Tursk (Gadus morhua) ja muud tursklased, huntahven (Dicentrarchus labrax),
kuld-merikoger (Sparus aurata), kotkaskala (Argyrosomus regius), harilik kammeljas
(Psetta maxima [= Scopthalmus maximux])), harilik pagrus (Pagrus pagrus [=Sparus
pagrus]), kotkaskalalane (Sciaenops ocellatus) ja muud merikogerlased (Sparidae) ning
küülikkalad (Siganus spp.)
Tootmissüsteemid                             Avatud         veekasutusega        hoidlates
                                             (võrksumbad ja -puurid) või maismaal
                                             paiknevates avatud süsteemides tagab
                                             merehoovuse väikseim kiirus kalade
                                             võimalikult suure heaolu.
Suurim loomkoormus                           Muude kalade       puhul,     v.a kammeljas:
                                             15 kg/m3
                                             Kammelja puhul: 25 kg/m2
IV osa. Huntahven, kuld-merikoger, kotkaskala, kefaalid (harilik meriärn) ja angerjas
(Anguilla spp.) loodete aladel asuvates maasse kaevatud tiikides ning rannikul asuvates
laguunides
Hoidlasüsteem                                Vesiviljelustootmisüksusteks       muudetud
                                             tavapärased soolaluited ja samalaadsed
                                             loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid.
Tootmissüsteemid                             Vee uuendamine peab olema piisav liikide
                                             heaolu     tagamiseks.     Vähemalt     50 %
                                             tammidest peavad olema taimkattega.
                                             Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid.
Suurim loomkoormus                           4 kg/m3
V osa. Tuur magevees
Asjaomased liigid: tuurlased
Tootmissüsteemid                             Igas kasvatamisüksuses peab vee voolukiirus
                                             tagama loomade heaolu.
                                             Heitvee kvaliteet peab olema võrdväärne
                                             sissetuleva vee kvaliteediga.
Suurim loomkoormus                           30 kg/m3
                                           13
 ---pagebreak--- VI osa. Kalad maismaavetes
Asjaomased liigid: karpkalad (Cyrpinidae) ja teised sellega seotud liigid polükultuuri raames,
sh ahven, haug, merihunt, siiad, tuur.
Ahven (Perca fluviatilis) monokultuuris
Tootmissüsteemid                               Kalatiikides,    mis      tuleb     korrapäraselt
                                               täielikult veest tühjendada, ja järvedes.
                                               Järvedes           toodetakse              üksnes
                                               mahepõllumajanduslikul          meetodil,       sh
                                               põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.
                                               Kalapüügikohas peab olema puhta vee
                                               sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii
                                               suur, et kaladel oleks võimalikult mugav.
                                               Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.
                                               Maismaavees asuvaid üksusi peavad
                                               ümbritsema loodusliku taimkattega alad, mis
                                               moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade
                                               jaoks,       mis       ei        ole       seotud
                                               mahepõllumajanduslike                vesiviljeluse
                                               nõuetele vastava kasvatustegevusega.
                                               Kaubakalakasvatuses          tuleb       kasutada
                                               polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate
                                               muude liikide puhul on täidetud käesolevates
                                               eeskirjades esitatud kriteeriumid.
Suurim loomkoormus                             Liikide kogutoodang on piiratud 1 500 kg
                                               kalaga hektari kohta aastas (esitatud
                                               tootmismahuna tulenevalt tootmissüsteemi
                                               eriomadustest).
Maksimaalne loomkoormus üksnes ahvena 20 kg/m3
kohta monokultuuris
                                             14
 ---pagebreak--- VII osa. Viburhännaklased ja mageveekrevetid (Macrobrachium spp.)
Tootmissüsteemid                         Tootmisüksused peavad asuma steriilsetes
                                         savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse
                                         keskkonnamõju. Tiigid tuleb ehitada
                                         looduses saadaolevast savist.
Suurim loomkoormus                       Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2
                                         Suurim hetkeline biomass: 240 g/m2
VIII osa. Vähid
Asjaomased liigid: Astacus astacus.
Suurim loomkoormus                       Väikeste vähkide puhul (< 20 mm): 100
                                         isendit m2 kohta.
                                         Keskmise suurusega vähkide puhul (20–
                                         50 mm): 30 isendit m2 kohta.
                                         Täiskasvanud vähkide puhul (> 50 mm): 5
                                         isendit m2 kohta, eeldusel et on piisavalt
                                         sobivaid peidupaiku.
IX osa. Molluskid ja okasnahksed
Tootmissüsteemid                         Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust
                                         kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud,
                                         bouchot’ vaiad ja muud kasvatussüsteemid.
                                         Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei
                                         või rippuvate köite arv olla suurem kui üks
                                         köis parve pinna iga ruutmeetri kohta.
                                         Rippuva köie pikkus peab olema kuni 20
                                         meetrit. Rippuvate köite pealt karpide
                                         harvendamine ei või toimuda tootmistsükli
                                         jooksul, siiski võib olla lubatud rippuvate
                                         köite     jaotamine   ilma     loomkoormust
                                         suurendamata.
X osa. Troopilised mageveekalad: piimkala (Chanos chanos), tilaapia (Oreochromis
spp.), pangaasius (Pangasius spp.)
Tootmissüsteemid                         Tiigid ja sumbad
Suurim loomkoormus                       Pangaasius: 10 kg/m3
                                         Tilaapia: 20 kg/m3
                                       15
 ---pagebreak---                                                     III lisa
    TEAVE, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ESITAMA, NAGU ON OSUTATUD
                                               ARTIKLIS 25
I osa. Teave määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist ning
artikli 26 lõikes 2 ja, kui see on kohaldatav, artikli 26 lõikes 3 osutatud süsteemidest
    1. Mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali, välja arvatud
        seemikute, kuid sealhulgas seemnekartuli kättesaadavust käsitlev teave, mis on iga
        konkreetse kategooria puhul salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 1
        osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemides, peab
        hõlmama järgmist:
        - teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
        - sordi või heterogeense materjali nimetus;
        - ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav üleminekuaja kogus (üksuste koguarv
             või seemnete kaal);
        - ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav mahepõllumajanduslik kogus (üksuste
             koguarv või seemnete kaal);
        - nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL)
             2018/848 artikli 26 lõikele 2.
    Selle punkti kohaldamisel tähendab „seemik“ noort taime, mis pärineb seemnest ja mitte
    pistikust.
    2. Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide iga liigi kättesaadavust
        puudutav teave, mis on salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis c
        osutatud süsteemides, peab hõlmama järgmist:
        - liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
        - tõud ja liinid, kui on kohaldatav;
        - arenguetapp (munad, vastsed, noorloomad), milles loomad on kättesaadavad
             müügiks mahepõllumajanduslikuna;
        - ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus;
        - tervislik seisund kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/88/EÜ1;
        - nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL)
             2018/848 artikli 26 lõikele 2.
    3. Mahepõllumajanduslike loomade iga liigi kättesaadavust puudutav teave, mis on
        salvestatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 2 punktis b osutatud süsteemides,
        peab hõlmama järgmist:
1
  Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete
loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328,
24.11.2006, lk 14).
                                                       16
 ---pagebreak---       -   liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
      -   tõud ja liinid;
      -   tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;
      -   arenguetapp: täiskasvanud või noorloomad (st veised < 6 kuud, täiskasvanud
          veised);
      -   ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);
      -   tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;
      -   nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL)
          2018/848 artikli 26 lõikele 2.
   4. Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslikuks tootmiseks kohandatud
       mahepõllumajanduslikke tõuge ja liine puudutav teave, nagu on osutatud määruse
       (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab hõlmama järgmist:
      - liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
      - tõud ja liinid;
      - tootmise eesmärgid: liha, piim, kaheotstarbeline või aretus;
      - ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);
      - tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;
      - nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL)
          2018/848 artikli 26 lõikele 3.
   5. Kui see on asjakohane, siis mahepõllumajanduslike noorkanade kättesaadavust
       puudutav teave, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõikes 3, peab
       hõlmama järgmist:
      - liigid ja perekond (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
      - tõud ja liinid;
      - tootmise eesmärgid: liha, munad, kaheotstarbeline või aretus;
      - ettevõtjate hinnangu kohaselt kättesaadav kogus (loomade koguarv);
      - kasvatussüsteem (märkida, kas tegu on mitmetasandilise kasvatussüsteemiga);
      - tervislik seisund kooskõlas loomatervishoiu horisontaalsete eeskirjadega;
      - nende ettevõtjate arv, kes laadisid teabe vabatahtlikult üles vastavalt määruse (EL)
          2018/848 artikli 26 lõikele 3.
II osa. Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I
            osa punktiga 1.8.5 ja sama lisa II osa punktidega 1.3.4.3 ja 1.3.4.4
   1. Teave erandite kohta, mida on tehtud kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa
       punktiga 1.8.5, peab hõlmama järgmist:
      - teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus);
      - sort;
      - erandite arv ja erandiga hõlmatud seemnete kogumass või taimede arv;
      - erandi põhjendused: teadusuuringud, sobiva sordi puudumine, konserveerimine või
          muud põhjused;
      - kui on kohaldatav, siis muudel põhjustel kui teadusuuringute eesmärgil tehtud
          erandite puhul selliste liikide loetelu, millele erandit ei tehta, sest need on
          mahepõllumajanduslikul kujul piisavalt kättesaadavad.
   2. Iga tavapärase põllumajandusloomaliigi puhul (veised, hobused, lambad, kitsed, sead
       ning hirved, küülikud ja kodulinnud) peab vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa II
       osa punktidele 1.3.4.3 ja 1.3.4.4 tehtud erandeid käsitlev teave hõlmama järgmist:
                                               17
 ---pagebreak--- - teaduslik ja üldnimetus (üldnimetus ja ladinakeelne nimetus, st liik ja perekond);
- tõud ja liinid;
- tootmise eesmärgid: liha, piim, munad, kaheotstarbeline või aretus;
- erandite arv ja erandiga hõlmatud loomade koguarv;
- erandi põhjendused: sobivate loomade puudumine või muud põhjused.
                                     18