title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/59, 14. jaanuar 2019, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  15.1.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 12/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/59,
         14. jaanuar 2019,
         millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS
         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Nõukogu kehtestas 2012. aasta novembris pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) rakendusmäärusega (EL) nr 1039/2012 (2) (edaspidi „lõplik määrus“) praegu CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (TARICi koodid 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) alla kuuluvate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

                     (2)

                     Lõpliku määrusega kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi suhtes 12,6–56,2 % suurune dumpinguvastane tollimaks, koostööd teinud, valimisse kaasamata äriühingutele 21,2 % suurune tollimaks ja kõigile muudele HRV äriühingutele 61,4 % suurune tollimaks.

               1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                     (3)

                     15. veebruaril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) teate HRVst pärit alumiiniumradiaatorite suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta.

                     (4)

                     30. juunil 2017 esitas rahvusvaheline alumiiniumradiaatorite tootjate ühendus (AIRAL S.c.r.l., edaspidi „taotluse esitaja“), kuhu kuuluvate tootjate toodang moodustab üle 25 % kogu alumiiniumradiaatorite toodangust Euroopa Liidus (edaspidi „liit“), alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbivaatamistaotluse.

                     (5)

                     Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

                     (6)

                     Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldas komisjon 9. novembril 2017Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (4) (edaspidi „algatamisteade“).

               1.3.   Huvitatud isikud

                     (7)

                     Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Komisjon teavitas aegumise läbivaatamise algatamisest konkreetselt taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid ja nende ühendusi, teadaolevaid alumiiniumradiaatorite importijaid liidus ja HRV teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning kutsus neid üles koostööd tegema.

                     (8)

                     Komisjon märkis algatamisteates, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses kasutada Venemaad. Komisjon märkis ka, et talle kättesaadava teabe kohaselt võivad teised turumajanduslikud tootjad asuda Türgis, Taiwanis, Malaisias, Iraanis, Argentinas ja Ukrainas.

                     (9)

                     Komisjon teavitas Venemaa tootjaid uurimise algatamisest ja kutsus neid üles uurimises osalema. Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Argentina, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Iraani, Jaapani, Malaisia, Venemaa, Šveitsi, Taiwani, Ameerika Ühendriikide, Türgi ja Ukraina ametiasutusi ning palus esitada teabe alumiiniumradiaatorite tootmise ja müügi kohta ning nende riikide asjaomaste tootjate kontaktandmed.

                     (10)

                     Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud.

               1.3.1.   Väljavõtteline uuring

                     (11)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

               1.3.1.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (12)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi.

                     (13)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 lähtus komisjon valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest müügimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida.

                     (14)

                     Esialgsesse valimisse kuulus neli liidu tootjat, kelle müük moodustab liidu tootmisharu kogumüügist ligikaudu 80 %. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ei saanud ühtki märkust.

               1.3.1.2.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (15)

                     Komisjon kutsus algatamisteates importijaid ja neid esindavaid ühendusi üles endast teada andma ja esitama konkreetset teavet, mille põhjal otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim. Üleskutsele vastas kaks importijat. Vastanud äriühingute väikese arvu tõttu ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

               1.3.1.3.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                     (16)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon HRV ametiasutustel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (17)

                     Mitte ükski HRV eksportiv tootja ei esitanud algatamisteate I lisas valimi moodustamiseks nõutud andmeid.

               1.3.2.   Kasutajad

                     (18)

                     Komisjon kutsus algatamisteates kasutajaid ja neid esindavaid ühendusi ning tarbijaid esindavaid organisatsioone üles andma endast teada ja tegema koostööd. Ükski liidu kasutaja või neid esindav ühendus ei vastanud üleskutsele.

               1.3.3.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                     (19)

                     Komisjon saatis küsimustikud kõigile allpool loetletud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid.

                     (20)

                     Nende hulka kuulusid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, taotluse esitaja, kaks koostööd teinud importijat ning Argentina, Iraani, Jaapani, Malaisia, Venemaa, Šveitsi, Taiwani, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Türgi ja Ukraina tootjad.

                     (21)

                     Küsimustikule vastasid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, üks importija, taotluse esitaja ja Ukraina tootja.

                     (22)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning selle hindamiseks, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

                     (23)

                     Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                                 a)

                                 liidu tootjad:

                                             —

                                             Fondital, Brescia, Itaalia

                                             —

                                             Global Radiatori, Brescia, Itaalia

                                             —

                                             Radiatori 2000, Bergamo, Itaalia

                                             —

                                             Armatura, Kraków, Poola

                                 b)

                                 liidu importija:

                                             —

                                             Hydroland, Kraków, Poola

                                 c)

                                 võrdlusriigi tootja:

                                             —

                                             San Teh Raj, Odessa, Ukraina.

               1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (24)

                     Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

                     (25)

                     Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
         2.1.   Vaatlusalune toode

                     (26)

                     Aegumise läbivaatamisel oli vaatluse all sama toode mis esialgses uurimises, st praegu CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (TARICi koodid 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) alla kuuluvad HRVst pärit alumiiniumradiaatorid ning nende elemendid ja osad, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorid, nende elemendid ja osad (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               2.2.   Samasugune toode

                     (27)

                     Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 —

                                 vaatlusalune toode;

                                 —

                                 toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Ukraina siseturul;

                                 —

                                 toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul.

                     (28)

                     Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
         3.1.   Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus

                     (29)

                     Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2, kas dumpingut esineb ja kas HRVst pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete võimalik aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist.

               3.1.1.   Võrdlusriik

                     (30)

                     Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt tehakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Selleks oli vaja valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

                     (31)

                     Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb võrdlusriigiks valida Venemaa, ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Märkusi ei esitatud.

                     (32)

                     Komisjon palus esitada teavet 60-l samasuguse toote tootjal Argentinas, Iraanis, Jaapanis, Malaisias, Venemaal, Šveitsis, Taiwanis, endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, Türgis ja Ukrainas.

                     (33)

                     Komisjonile vastas ainult üks tootja, nimelt üks Ukraina tootja (San Teh Raj).

                     (34)

                     Kuna ühtki teist vastust ei saadud ja Ukraina turgu peetakse selle suuruse pärast sel eesmärgil asjakohaseks tüüpiliseks turuks, otsustati, et Ukraina on alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv võrdlusriik.

               3.1.2.   Normaalväärtus

                     (35)

                     Võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt normaalväärtuse määramiseks HRV suhtes.

                     (36)

                     Komisjon uuris kõigepealt, kas võrdlusriigi tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Selle põhjal oli võrdlusriigi tootja kogumüük tüüpiline.

                     (37)

                     Taotluse esitajalt saadud teabe kohaselt ei ole tooteliigi määramiseks uurimisega hõlmatud viie TARICi koodi põhjal selget alust. Kõigi viie TARICi koodi tootekirjeldus on sama, täpsemalt „alumiiniumradiaatorid ning nende elemendid ja osad, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte“. TARICi tasandil asjaomaseid tooteliike täiendavalt ei eristata. Viie TARICi koodi erinevus on tingitud muudest kriteeriumidest, nagu toote lõppkasutus ja tootmismeetod. Näiteks kui radiaator on mõeldud kasutamiseks kodumajapidamises, kuulub see tariifirubriiki 7615. Kui sama radiaatorit kasutatakse äri- või tööstushoones, kuulub see tariifirubriiki 7616. Tolliklassifikatsioon ei hõlma jõudlusega seotud kriteeriume, nagu elemendi võimsus, mõõtmed ja kaal.

                     (38)

                     Komisjon otsustas selle põhjal, et tuleks määrata üks kaalutud keskmine normaalväärtus.

                     (39)

                     Komisjon tegi selle tarvis kindlaks, kui suur osa asjaomase toote müügist moodustas tulutoov müük omamaise turu sõltumatutele klientidele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu.

                     (40)

                     Normaalväärtus põhineb tegelikul omamaisel hinnal, olenemata sellest, kas müük on tulutoov või mitte, kui:

                                 a)

                                 müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, moodustab üle 80 % müügi kogumahust ning

                                 b)

                                 kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem.

                     (41)

                     Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 80 % omamaisest müügist oli tulutoov ja et kaalutud keskmine müügihind ületas tootmiskulusid. Seega arvutati normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

               3.1.3.   Ekspordihind

                     (42)

                     Komisjon ei saanud HRV eksportivatelt tootjatelt oma küsimustikule ühtki vastust. Koostöö tegemisest keeldumise tõttu teavitas komisjon alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt HRV eksportivaid tootjaid ja HRV ametiasutusi, et kui eksportivad tootjad piisavalt koostööd ei tee, võib komisjon teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda asjaomaste isikute jaoks ebasoodsamaks. Vastust ei saadud. Seetõttu tegi komisjon ekspordihinna kindlaks Eurostati impordistatistika (Comext) põhjal.

                     (43)

                     Nagu põhjenduses 37 osutatud, puudub selle kindlakstegemiseks, millised tooteliigid on viie uurimisega hõlmatud TARICi koodi alla klassifitseeritud, selge alus. Seetõttu määrati kõigile HRVst imporditud alumiiniumradiaatoritele üks keskmine kaalutud ekspordihind.

               3.1.4.   Võrdlus

                     (44)

                     Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

                     (45)

                     Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Normaalväärtust korrigeeriti 4–6 % ülespoole, võttes arvesse tagastamatuid käibemaksukulusid, ja ekspordihinda korrigeeriti 4–6 % allapoole, võttes arvesse kindlustus- ja veokulusid.

               3.1.5.   Dumpingumarginaal

                     (46)

                     Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga liitu.

                     (47)

                     Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on üle 15 %.

               3.2.   Muutused impordis meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                     (48)

                     Lisaks dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi elemente: vaba tootmisvõimsus HRVs ja liidu turu atraktiivsus.

                     (49)

                     HRV eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu põhines dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimine, mille eesmärk oli hinnata impordi muutusi meetmete kehtetuks tunnistamise korral, komisjonile kättesaadaval teabel, st läbivaatamistaotluses esitatud teabel ja muudest sõltumatutest allikatest saadud teabel, näiteks ametlikul impordistatistikal, ning huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teabel. Taotluses esitatud teave hõlmas Hiina ärinõuandla korraldatud uuringut ja aruannet (5)„Overcapacity in China“, mille oli avaldanud Euroopa Liidu kaubanduskoda Hiinas. Huvitatud isikud ei vaidlustanud taotleja poolt sellega seoses esitatud teavet. Komisjon ei leidnud seda teavet ümberlükkavaid tõendeid.

               3.2.1.   Vaba tootmisvõimsus HRVs

                     (50)

                     Uuringu käigus analüüsiti Hiina vaba tootmisvõimsuse mahtu alumiiniumradiaatorite tootmiseks kahe stsenaariumi puhul. Olenevalt sellest, kumb stsenaarium valitakse, on vaba tootmisvõimsus 27,5 miljonit elementi või 112,5 miljonit elementi. Hoolimata sellest, kumb stsenaarium valitakse, on vaba tootmisvõimsus alumiiniumradiaatorite tootmiseks märkimisväärne, moodustades kas ligikaudu 94 % või ligikaudu 386 % liidu kogutarbimisest (vt põhjendus 62).

                     (51)

                     Aruandes, mille oli avaldanud Euroopa Liidu kaubanduskoda Hiinas, analüüsiti Hiina alumiiniumitööstuse vaba tootmisvõimsust üldiselt. Selle aruande kohaselt kahekordistus vaba tootmisvõimsus ajavahemikul 2008–2015 peaaegu 5 miljonilt tonnilt kuni peaaegu 10 miljoni tonnini. Seetõttu on selge, et Hiina alumiiniumradiaatorite tootjad saaksid hankida täiendavaid alumiiniumikoguseid, kui nad oma toodangut suurendaksid.

                     (52)

                     Uuringu ja uurimise käigus ei ilmnenud asjaolusid, mis oleksid viidanud Hiina omamaise nõudluse märkimisväärsele kasvule lähitulevikus. Sama kehtib ka Hiina ekspordi suhtes muudesse kolmandatesse riikidesse, kuna puudub teave, mis näitaks alumiiniumradiaatorite nõudluse märkimisväärset suurenemist maailmas.

                     (53)

                     Muu teabe puudumisel järeldatakse, et ei omamaine ega ülemaailmne nõudlus ei katta HRV suurt vaba tootmisvõimsust.

               3.2.2.   Liidu turu atraktiivsus

                     (54)

                     Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral, kaalus komisjon liidu turu atraktiivsust hindade poolest.

                     (55)

                     Komisjon analüüsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi andmeid kaheksakohalisel tasandil. Selliseid ekspordihindu ei peetud siiski alumiiniumradiaatorite tüüpiliseks hinnaks, sest selle tasandi klassifikatsioonid sisaldasid lisaks vaatlusalusele tootele mitmesuguseid muid tooteid, mille mahud ületasid oluliselt (vähemalt 100 korda) alumiiniumradiaatorite impordimahu. Seetõttu ei ole Hiina ekspordistatistika veenvaks tõendiks Hiina ekspordihindade kohta muudel turgudel.

                     (56)

                     Kuna Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu puuduvad veenvad andmed kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade kohta, põhinesid komisjoni järeldused alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt läbivaatamistaotluses esitatud teabel.

                     (57)

                     Arvestades Hiina eksportivate tootjate olulist vaba tootmisvõimsust ja teatavate olemasolevate turgude küllastatust, suunaksid Hiina eksportivad tootjad oma olulise vaba tootmisvõimsuse suure tõenäosusega liidu turule, kui dumpinguvastased meetmed tunnistataks kehtetuks. Samuti rõhutati aruandes „Overcapacity in China“ ka seda, et Hiina valitsuse poliitika soodustab eksporti, sest pakutakse rahalist toetust ja maksusoodustusi, mis suurendavad eksporditurgude, nagu liidu turu atraktiivsust.

                     (58)

                     HRV märkimisväärne ekspordimaht ja turuosa esialgsel uurimisperioodil ning alumiiniumradiaatorite jätkuv, küll väiksema, ent ikkagi märkimisväärse mahuga eksport HRVst liidu turule võimaldab komisjonil järeldada, et liidu turg on HRV alumiiniumradiaatorite tootjatele atraktiivne. Samuti toimub Hiina eksport jätkuvalt dumpinguhinnaga (vt põhjendus 47) ja lööb liidu tootmisharu hindu märkimisväärselt alla (vt põhjendus 76). Arvestades HRV väga suurt vaba tootmisvõimsust ja Hiina madalaid hindu, on väga tõenäoline, et kui dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks, suureneb import märkimisväärselt.

               3.2.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                     (59)

                     Eeltoodu põhjal, eelkõige arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali, HRV olemasolevat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, eeldab komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja dumpinguhinnaga eksporttoodang siseneb liidu turule suurtes kogustes. Seega leitakse, et juhul kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline.

               4.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
         4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                     (60)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               4.2.   Sissejuhatavad märkused

                     (61)

                     Kahju hinnati toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, tööjõu, tootlikkuse ja kasvu suundumuste põhjal kogu liidu tootmisharu tasandil ning hindade, kasumlikkuse, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumuste põhjal valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil.

               4.3.   Liidu tarbimine

                     (62)

                     Komisjon tegi kindlaks liidu tarbimise, liites

                                 a)

                                 nelja valimisse kaasatud liidu tootja kontrollitud müügi liidu turul;

                                 b)

                                 valimisse kaasamata koostööd teinud liidu tootjate müügi liidu turul, võttes aluseks läbivaatamistaotluses ja AIRALi poolt esitatud andmed, ning

                                 c)

                                 Eurostati impordiandmed.

                     (63)

                     Liidu alumiiniumradiaatorite tarbimine muutus järgmiselt.

                        Tabel 1

                        Liidu tarbimine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kogutarbimine (elementides)

                                 24 042 569

                                 25 768 567

                                 27 283 660

                                 27 960 430

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    113

                                    116

                                    Allikas: Eurostat, AIRAL ja küsimustiku vastused.

                     (64)

                     Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 16 %. Aastapõhise analüüsi kohaselt suurenes see järk-järgult kogu perioodil, ajavahemikul 2014–2015 kiiremini ja stabiliseeruvalt ajavahemikul 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni.

               4.4.   Import HRVst

         4.4.1.   HRVst pärit impordi maht ja turuosa

                     (65)

                     Komisjon tegi HRVst liitu suunatud alumiiniumradiaatorite impordi mahu kindlaks Eurostati andmete põhjal ja impordi turuosa nende impordimahtude võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1.

                     (66)

                     HRVst pärit alumiiniumradiaatorite import liitu muutus järgmiselt.

                        Tabel 2

                        Impordi maht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 HRVst pärit impordi maht (elementides)

                                 1 652 979

                                 456 581

                                 983 268

                                 746 354

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    28

                                    59

                                    45

                                 HRV impordi turuosa (%)

                                 7

                                 2

                                 4

                                 3

                                    Allikas: Eurostat.

                     (67)

                     Import HRVst oli suurimal tasemel 2014. aastal, vähenes 2015. aastal järsult ja taastus 2016. aastal, vähenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti. Arvestades liidu tarbimise samaaegset kasvu, vähenes HRVst pärit impordi turuosa 7 %st 3 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpus.

                     (68)

                     Kahjuanalüüsi puhul on siiski oluline märkida, et import HRVst liitu jätkus tollimakse tasudes kogu vaatlusalusel perioodil.

               4.4.2.   HRVst pärit impordi hinnad

                     (69)

                     Komisjon kasutas HRVst pärit impordi hindade kohta Eurostati andmeid.

                     (70)

                     HRVst pärit liidu impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                        Tabel 3

                        HRV impordi hinnad

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 HRV impordi hinnad
                                 (eurodes elemendi kohta)

                                 2,47

                                 3,29

                                 3,28

                                 3,37

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    133

                                    133

                                    136

                                    Allikas: Eurostat.

                     (71)

                     HRVst pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 36 %, kõige enam ajavahemikul 2014–2015.

                     (72)

                     Hoolimata HRVst pärit impordi ühikuhinna tõusust vaatlusalusel perioodil oli HRVst pärit impordi keskmine ühikuhind märkimisväärselt madalam nii keskmisest ühiku müügihinnast kui ka liidu tootmisharu keskmisest ühiku tootmiskulust, mis on märgitud tabelis 7. Sellega kaasnes suur hinnasurve liidu müügihindadele.

               4.4.3.   Hinna allalöömine

                     (73)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

                                 a)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatutele klientidele ning

                                 b)

                                 Eurostati andmeid HRV alumiiniumradiaatorite impordi kohta CIF-tasemel, mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel, koos dumpinguvastase tollimaksuga.

                     (74)

                     Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (75)

                     Võrdlusest on näha, et HRVst pärit impordi keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 19,3 %.

               4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         4.5.1.   Üldised tähelepanekud

                     (76)

                     Komisjon uuris alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule ja hindas selleks kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

                     (77)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 12, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

                     (78)

                     Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

                     (79)

                     Komisjon võttis makromajanduslike näitajate hindamisel aluseks läbivaatamistaotluses esitatud andmed, AIRALi esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid.

                     (80)

                     Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon kontrollitud andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule.

                     (81)

                     Mõlemat andmekogumit peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks representatiivseks.

                     (82)

                     Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööjõud ja tootlikkus.

                     (83)

                     Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

         4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                     (84)

                     Liidu tootmisharu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 4

                        Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmismaht (elementides)

                                 46 693 417

                                 42 280 155

                                 41 857 954

                                 41 449 917

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    91

                                    90

                                    89

                                 Tootmisvõimsus (elementides)

                                 93 110 159

                                 93 279 192

                                 84 940 419

                                 82 263 333

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    91

                                    88

                                 Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                                 50

                                 45

                                 49

                                 50

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    100

                                    Allikas: Eurostat, AIRAL ja küsimustiku vastused.

                     (85)

                     Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. Aastapõhine analüüs näitab, et kõigepealt see vähenes 2015. aastal 9 % ja püsis seejärel 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suhteliselt stabiilne.

                     (86)

                     Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %, mis näitab, et liidu tootmisharu suutis vähendada võimsust, et tulla toime tootmise vähenemisega sel perioodil.

                     (87)

                     Tootmisvõimsuse rakendamine jäi vaatlusalusel perioodil madalale tasemele, kuid suutis pärast 2015. aasta langust tõusta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks 2014. aasta tasemele.

               4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (88)

                     Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 5

                        Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügimaht liidu turul (elementides)

                                 21 445 218

                                 25 083 295

                                 25 938 789

                                 26 681 081

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    117

                                    121

                                    124

                                 Turuosa (%)

                                 89

                                 97

                                 95

                                 95

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    107

                                    107

                                    Allikas: Eurostat, AIRAL ja küsimustiku vastused.

                     (89)

                     Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 24 % ehk rohkem kui tarbimine liidu turul samal perioodil.

                     (90)

                     Liidu tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 89 %-st 95 %-ni, kui liidu tarbimine oli pärast 2014. aastat suurenenud ja import vähenenud.

               4.5.2.3.   Kasv

                     (91)

                     Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 16 % ja liidu tootmisharu müügimaht samal ajal 24 %, mis tähendas liidu tootmisharu turuosa kasvu, näidates siiski, et turul on ruumi HRVst ja mujalt pärit impordile.

               4.5.2.4.   Tööjõud ja tootlikkus

                     (92)

                     Liidu tootmisharu tööjõud ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 6

                        Liidu tootjate tööjõud ja tootlikkus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Töötajate arv

                                 1 387

                                 1 306

                                 1 313

                                 1 323

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    95

                                    95

                                 Tootlikkus (elementides töötaja kohta)

                                 34 676

                                 32 365

                                 31 869

                                 31 379

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    92

                                    90

                                    Allikas: Eurostat, AIRAL ja küsimustiku vastused.

                     (93)

                     Toodangu vähenemise tõttu vähenes ka liidu tootmisharu tööjõud vaatlusalusel perioodil 5 %.

                     (94)

                     Toodangu vähenemise tõttu sel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootlikkus siiski kooskõlas toodangu vähenemisega.

               4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (95)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 7

                        Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmine ühiku müügihind liidus (eurodes elemendi kohta)

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Ühiku tootmiskulu (eurodes elemendi kohta)

                                 5,2

                                 5,5

                                 5,4

                                 5,2

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    103

                                    101

                                    Allikas: küsimustiku vastused.

                     (96)

                     Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele oli vaatlusalusel perioodil stabiilselt 5,7 eurot elemendi eest.

                     (97)

                     Liidu tootmisharu keskmised tootmiskulud suurenesid vaatlusalusel perioodil 1 %, suurenedes 2015. aastal 6 % ning vähenedes 2015. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 5 %.

               4.5.3.2.   Tööjõukulud

                     (98)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 8

                        Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                 32 202

                                 32 604

                                 32 880

                                 32 086

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    102

                                    100

                                    Allikas: küsimustiku vastused.

                     (99)

                     Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil veidi.

               4.5.3.3.   Varud

                     (100)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 9

                        Varud

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud (elementides)

                                 4 379 462

                                 3 735 054

                                 4 234 495

                                 3 613 428

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    85

                                    97

                                    83

                                 Lõppvarud protsendina toodangust

                                 12,6

                                 12,2

                                 14,2

                                 12,1

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    113

                                    96

                                    Allikas: küsimustiku vastused.

                     (101)

                     Liidu tootmisharu lõppvarude tase langes vaatlusalusel perioodil 17 %. Vaatlusalusel perioodil moodustasid laovarud selle toodangust 12–14 %.

               4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (102)

                     Et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkust, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

                     (103)

                     Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                        Tabel 10

                        Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Müügi kasumlikkus ELis sõltumatutele klientidele (protsent müügikäibest)

                                 5,4

                                 3,1

                                 4,4

                                 6,8

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    58

                                    81

                                    125

                                 Rahavoog (miljonites eurodes)

                                 10

                                 14

                                 12

                                 24

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    140

                                    120

                                    240

                                 Investeeringud (miljonites eurodes)

                                 14

                                 16

                                 25

                                 8

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    179

                                    57

                                 Investeeringutasuvus (%)

                                 49

                                 5

                                 12

                                 32

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    11

                                    24

                                    65

                                    Allikas: küsimustiku vastused.

                     (104)

                     Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes ajavahemikul 2014–2016, kuid taastus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (105)

                     Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 143 %.

                     (106)

                     Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasugusesse tootesse toodangu vähenemise tõttu 43 %.

                     (107)

                     Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Liidu tootmisharu investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil 49 %-st 32 %-ni, kuid mitte püsivalt aastast aastasse.

               4.5.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (108)

                     Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid arenesid positiivses suunas ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord paranes vaatlusalusel perioodil.

                     (109)

                     Liidu tootmisharu suutis oma turuosa tänu kehtivatele meetmetele suurendada ning tema rahavoog ja investeeringutasuvus taastusid.

                     (110)

                     Liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil ja jäi vaid 0,6 % väiksemaks kui esialgse uurimise sihtkasum. Tuleb märkida, et sihtkasumi kindlaksmääramise aastal oli Hiina turuosa 13 % ja praegu on see 3 %.

                     (111)

                     Liidu tootmisharu toodang, tööjõud ja investeeringud siiski vähenesid ning tootmisvõimsuse rakendusaste jäi madalaks.

                     (112)

                     Komisjon järeldas sellest suundumusest hoolimata, et kahjutegurite üldise hindamise põhjal on liidu tootmisharu finantsolukord tunduvalt paranenud ja tootmisharu on olulisest kahjust, mida komisjon kinnitas esialgses uurimises, valdavalt taastunud.

               4.6.   Kahju kordumise tõenäosus

                     (113)

                     Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas Hiinast pärit impordi tekitatud oluline kahju võib korduda, kui HRV-vastastel meetmetel lastakse aeguda. Uurimisel selgus, et import HRVst toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga (põhjendus 46) ja meetmete aegumise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline (põhjendus 60).

                     (114)

                     Et teha kindlaks kahju kordumise tõenäosus HRV suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon i) HRV vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust ja iii) Hiinast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda.

               Vaba tootmisvõimsus HRVs

                     (115)

                     Nagu eespool põhjendustes 52–57 selgitatud, on liidu turg HRV-le ikka veel atraktiivne ja HRV tootjatel on vaba tootmisvõimsust, mis ületab tunduvalt liidu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Peale selle, nagu on selgitatud põhjenduses 52, ei viita miski sellele, et omamaine nõudlus võiks HRVs või muudel kolmandate riikide turgudel lähitulevikus märkimisväärselt suureneda. Komisjon järeldas seetõttu, et omamaine nõudlus Hiina või muude kolmandate riikide turgudel ei suuda olemasolevat vaba tootmisvõimsust katta ja meetmete aegumise korral kasutatakse seda tõenäoliselt liidu turu varustamiseks.

               Liidu turu atraktiivsus

                     (116)

                     Arvestades seda, milline oli kehtivatest meetmetest hoolimata HRVst pärit liidu impordi maht kogu vaatlusalusel perioodil, peetakse liidu turgu Hiinast pärit impordile atraktiivseks. Hiina impordi turuosa oli esialgsel uurimisperioodil (2010–2011) 24 %, mis näitab HRVst pärit impordi võimalikku taset meetmete aegumise korral.

                     (117)

                     HRVst pärit import ilma dumpinguvastase tollimaksuta oleks löönud liidu müügihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28,3 % alla. See viitab HRVst pärit impordi tõenäolisele hinnatasemele meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks hinnasurve liidu turul, mis tekitaks liidu tootmisharule jälle olulist kahju.

                     (118)

                     Seega suurendaksid Hiina eksportivad tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tõenäoliselt oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest.

               Mõju liidu tootmisharule

                     (119)

                     Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei suuda liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa Hiinast pärit madala hinnaga impordi tõttu säilitada. On ülimalt tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb Hiina turuosa kiiresti. Müügimahtude vähenemine toob kaasa veelgi madalama tootmisvõimsuse rakendusastme ja keskmise tootmiskulu suurenemise. See halvendaks liidu tootmisharu finantsolukorda ja vähendaks eelkõige kasumlikkust.

                     (120)

                     Meetmete aegumisel on liidu toomisharule, eelkõige tööjõule tõenäoliselt kahjulik mõju. Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu juba vähendas asjaomase tootega seotud töökohti. Meetmete aegumine võib kaasa tuua tervete tootmisüksuste sulgemise.

                     (121)

                     Seepärast võib järeldada, et on väga tõenäoline, et kehtivate meetmete aegumine toob kaasa Hiinast lähtuva impordi tekitatud kahju kordumise ning liidu tootmisharu niigi ebakindla olukorra halvenemise.

               Järeldus

                     (122)

                     Meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt oluliselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad alla. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju kordumine väga tõenäoline.

               5.   LIIDU HUVID

                     (123)

                     Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega.

                     (124)

                     Liidu huvide kindlakstegemisel hindas komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                     (125)

                     Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

               5.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (126)

                     Kehtivad meetmed on võimaldanud liidu tootmisharul hakata varasemast dumpingust taastuma, kuid liidu tootmisharu ei suuda ikka veel tootmisvõimsuse rakendamist suurendada ja kavandatud kasumimarginaale saavutada.

                     (127)

                     Samal ajal leiab komisjon ka, et kui HRV suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb.

                     (128)

                     Seega järeldas komisjon, et HRV suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks liidu tootmisharule kasulik.

               5.2.   Importijate huvid

                     (129)

                     Komisjon saatis küsimustikud kahele koostööd tegevale importijale. Nagu eespool märgitud, vastas küsimustikule üks importija ja teda kontrolliti. Mitte ükski teine importija ei andnud endast teada.

                     (130)

                     Pärast tollimaksude kehtestamist leidis koostööd tegev importija mujalt samasuguse toote konkurentsivõimelise allika. Kuigi need radiaatorid on veidi kallimad, toodetakse neid liidu turule lähemal ja need on seega kergemini kättesaadavad. See vähendab importija ladustamiskulusid ja tellimuste täitmise aega, mida hindavad importija kliendid.

                     (131)

                     Komisjon järeldas, et miski ei viita sellele, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele kahjulikku mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

               5.3.   Kasutajate huvid

                     (132)

                     Nagu eespool osutatud, ei andnud pärast algatamist endast teada ega teinud käesolevas uurimises muul viisil koostööd mitte ükski liidu kasutaja.

                     (133)

                     Alumiiniumradiaatorid on tarbekaup, mille valmistamiseks kasutatakse ekstrudeerimist või survevalu. Radiaatorite kasutajad on edasimüüjad ja suured jaemüügiettevõtted, kes müüvad radiaatorid edasi paigaldamiseks.

                     (134)

                     Need kasutajad saavad tollimaksust tuleneva hinnatõusu täielikult või peaaegu täielikult lõppkasutajale suunata, sest selliste meetmete mõju viimastele ei ole märkimisväärne.

                     (135)

                     Need järeldused leidsid käesolevas läbivaatamises kinnitust, sest uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi asjaolu, mis lükkaks ümber selle esialgse järelduse kehtivate meetmete kehtestamise järgse perioodi suhtes.

                     (136)

                     Lisaks jätkasid liidu kasutajad hoolimata sellest, et meetmed on kehtinud alates 2012. aastast, toodete hankimist HRVst ja mujalt. Ükski kasutaja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd ei teinud.

                     (137)

                     Selle põhjal ja kooskõlas esialgse uurimise käigus tehtud järeldustega järeldas komisjon, et meetmete kohaldamise jätkamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju.

               5.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (138)

                     Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid HRVst pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

               6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (139)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ühtki ettepanekut, märkust või ärakuulamistaotlust ei esitatud.

                     (140)

                     Eelöeldu põhjal järeldatakse, et dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse HRVst pärit alumiiniumradiaatorite impordi suhtes ja mis on kehtestatud lõpliku määrusega, mida on muudetud muutmismäärusega, tuleks säilitada.

                     (141)

                     Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksus, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

                     (142)

                     Taotlus kohaldada individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muudatusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksu määrasid.

                     (143)

                     Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee ei esitanud arvamust,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks praegu CN-koodide ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (TARICi koodid 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) alla kuuluvate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumradiaatorite ning nende elementide ja osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas need elemendid on kokku monteeritud või mitte, välja arvatud elektriradiaatorite, nende elementide ja osade impordi suhtes.

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ning allpool loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

                           Äriühing

                           Tollimaks (%)

                           TARICi lisakood

                           Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

                           12,6

                           B272

                           Metal Group Co. Ltd.

                           56,2

                           B273

                           Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.

                           14,9

                           B279

                           Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.

                           14,9

                           B280

                           I lisas loetletud äriühingud

                           21,2

                           Kõik muud äriühingud

                           61,4

                           B999

               3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

               4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

            Artikkel 2
            Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

                        a)

                        ta ei eksportinud ajavahemikus 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet;

                        b)

                        ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid;

                        c)

                        ta on vaatlusalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu,

                  võib komisjon I lisa muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid esialgse uurimise valimisse mitte kaasatud äriühingute hulka, kelle suhtes seega kohaldatakse 21,2 % suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  ELT L 310, 9.11.2012, lk 1.

            (3)  ELT C 48, 15.2.2017, lk 10.

            (4)  ELT C 377, 9.11.2017, lk 11.

            (5)  „Overcapacity in China - An Impediment to the Party's Reform Agenda“, Roland Berger, European Union Chamber of Commerce in China, 2016.

            (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIЁ.

            I LISA

                        Ettevõtja nimi

                        TARICi lisakood

                        Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.

                        B274

                        Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd.

                        B275

                        Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.

                        B276

                        Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.

                        B277

                        Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

                        B278

                        Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.

                        B281

                        Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

                        B282

                        Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.

                        B283

                        Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.

                        B284

                        Zhejiang East Industry Co., Ltd.

                        B285

                        Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.

                        B286

                        Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

                        B287

                        Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

                        B288

                        Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.

                        B289

                        Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

                        B290

                        Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.

                        B291

            II LISA
            Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                        1)

                        faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                        2)

                        järgmine deklaratsioon:

                                    „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) alumiiniumradiaatoreid, nende elemente ja osi, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja õige.

                                    Kuupäev ja allkiri“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/283, 18. veebruar 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes

text:
                  19.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 47/36

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/283,
         18. veebruar 2019,
         millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu otsuses 2011/101/ÜVJP (2) on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute loetelu, kelle suhtes peab piiranguid kohaldama, nagu on sätestatud nimetatud otsuse artiklis 5.

                     (2)

                     See otsus jõustatakse määrusega (EÜ) nr 314/2004, kuivõrd olukord nõuab Euroopa Liidu tasandi meetmeid. Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisas on esitatud nende isikute ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

                     (3)

                     18. veebruaril 2019 otsustas nõukogu muuta ühte isikut käsitlevat kannet ja kustutada otsuse 2011/101/ÜVJP I lisast kahe isiku nimed, kelle suhtes neid piiranguid tuleks kohaldada.

                     (4)

                     Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
            Brüssel, 18. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse juhataja

            (1)  ELT L 55, 24.2.2004, lk 1

            (2)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta otsus 2011/101/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 42, 16.2.2011, lk 6).

            LISA

                     „III LISA

                        Artiklis 6 osutatud isikute ja üksuste loetelu

                     I.   Isikud

                                 Nimi (ja võimalikud varjunimed)

                                 Identifitseerimisandmed

                                 Loetellu kandmise põhjused

                                             1)

                                             Mugabe, Robert Gabriel

                                 Sünd. 21.2.1924;
                                 passi nr AD001095

                                 Endine president; vastutav tegevuse eest, mis tõsiselt kahjustab demokraatiat, inimõiguste austamist ja õigusriiki.

                                             2)

                                             Mugabe, Grace

                                 Sünd. 23.7.1965;
                                 passi nr AD001159,
                                 ID: 63-646650Q70

                                 Endine valitsuspartei ZANU-PF (Zimbabwe African National Union – Patriotic Front) naisteorganisatsiooni sekretär, seotud tegevusega, mis tõsiselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist. Omandas 2002. aastal kontrolli farmi Iron Mask Estate üle; saab väidetavalt ebaseaduslikku ja suurt kasumit teemantide kaevandamisest.

                                             5)

                                             Chiwenga, Constantine

                                 Zimbabwe Kaitsejõudude ülem, kindral (endine maaväe ülem, kindralleitnant), sünd. 25.8.1956
                                 passi nr AD000263,
                                 ID: 63-327568M80

                                 Ühise operatiivse juhtimiskeskuse liige ja osaline repressiivse riikliku poliitika väljatöötamises või elluviimises. Kasutas maaväge farmide võõrandamises. Oli 2008. aasta valimiste ajal presidendivalimiste teise vooruga seotud vägivallaaktide peakorraldaja.

                                             6)

                                             Shiri, Perence (teise nimega Bigboy) Samson Chikerema

                                 Kindralleitnant (õhujõud), sünd. 1.11.1955, ID: 29-098876M18

                                 Kõrge sõjaväeametnik ja ZANU-PFi ühise operatiivse juhtimiskeskuse liige, osales rõhuva riikliku poliitika väljatöötamises või elluviimises. Seotud poliitilise vägivallaga, sealhulgas 2008. aastal valimiste ajal Mashonaland Westis ja Chiadzwas toimepandud poliitilise vägivallaga.

                                             7)

                                             Sibanda, Phillip Valerio (teise nimega Valentine)

                                 Zimbabwe Rahvaarmee komandör, kindralleitnant, sünd. 25.8.1956 või 24.12.1954
                                 ID: 63-357671H26

                                 Kõrge sõjaväeametnik, seotud valitsusega, osales rõhuva riikliku poliitika väljatöötamises või elluviimises.

                           II.   Üksused

                                 Nimi

                                 Identifitseerimisandmed

                                 Loetellu kandmise põhjused

                                 Zimbabwe Defence Industries

                                 10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                                 Kaitseministeeriumi ja valitsuse ZANU-PF fraktsiooniga seotud ettevõte.

               “


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2019/352, 4. märts 2019, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

text:
                  5.3.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 64/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/352,
         4. märts 2019,
         millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse 5. märtsi 2014. aasta nõukogu määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, (1) ja eriti selle artikli 14 lõiget 1,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014.

                     (2)

                     Nõukogu teostatud läbivaatamise tulemusena tuleks ühe isiku kohta tehtud kanne välja jätta ning I lisa tuleks täiendada kaitseõigust ja tõhusa kohtuliku kaitse õigust käsitleva teabega.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 4. märts 2019

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. ANTON

            (1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Jaotist „Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu“ muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    pealkiri asendatakse järgmisega:
                                    „A.

                                             Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu“;

                                    b)

                                    loetelust jäetakse välja järgmist isikut käsitlev kanne:

                                                5.

                                                Andrii Petrovych Kliuiev.

                        2)

                        Lisatakse järgmine jaotis:
                        „B.
                              Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

                        Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele
                        Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigus esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja väljajätmised. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 sätestatakse, et uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsuste, tegevuse või väljajätmiste kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed uurimismenetluse toimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artikli 164 kohane vara arestimine ja artikli 176 kohased kinnipidamismeetmed).
                        Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul
                        1.   Viktor Fedorovych Yanukovych
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Viktor Fedorovych Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige mitu vara arestimist käsitlevat kohtuotsust ning kohtu 1. novembri 2018. aasta otsus, millega anti luba kahtlustatav vahistada ning kohtusse kutsuda ja kohale tuua, samuti eeluurimiskohtuniku 8. oktoobri 2018. aasta otsus lükata tagasi prokuröri taotlus erakorraliseks kohtueelseks tagaseljauurimiseks.
                        2.   Vitalli Yuriyovych Zakharchenko
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Vitalli Yuriyovych Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta ja 23. novembri 2018. aasta otsused, millega anti luba Zakharchenko kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
                        3.   Viktor Pavlovych Pshonka
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Viktor Pavlovych Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta ja 13. augusti 2018. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
                        6.   Viktor Ivanovych Ratushniak
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Viktor Ivanovych Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 21. mai 2018. aasta ja 23. novembri 2018. aasta otsused, millega anti luba Ratushniaki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
                        7.   Oleksandr Viktorovych Yanukovych
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Oleksandr Viktorovych Yanukovychi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. veebruari 2018. aasta otsus lükata tagasi prokuröri taotlus kohtueelseks erakorraliseks tagaseljauurimiseks, mitu vara arestimist käsitlevat kohtuotsust ning kohtu 27. juuni 2018. aasta otsus, millega tühistati prokuratuuri otsus, milles keelduti andmast kaitsjale luba teha ettepanek uurimise lõpetamiseks.
                        9.   Artem Viktorovych Pshonka
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Artem Viktorovych Pshonka kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 12. märtsi 2018. aasta ja 13. augusti 2018. aasta otsused, millega anti luba Pshonka kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
                        11.   Mykola Yanovych Azarov
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Mykola Yanovych Azarovi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 8. septembri 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks ning eeluurimiskohtuniku 16. augusti 2018. aasta otsus, millega anti luba Azarovi kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust, ning mitu vara arestimist käsitlevad kohtuotsust.
                        12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Serhiy Vitalyovych Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 7. märtsi 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks.
                        13.   Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Dmytro Volodymyrovych Tabachnyki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 8. mai 2018. aasta otsus, millega anti luba Tabachnyki kinnipidamiseks, et tuua ta kohtusse osalema istungil, kus arutatakse eelvangistustaotluse kohta esitatud avaldust.
                        15.   Serhiy Hennadiyovych Arbuzov
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Serhiy Hennadiyovych Arbuzovi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige mitu kohtuotsust, mis käsitlevad nii vara arestimist kui ka vara arestimise tühistamist.
                        17.   Oleksandr Viktorovych Klymenko
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Oleksandr Viktorovych Klymenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitab eelkõige eeluurimiskohtuniku 5. oktoobri 2018. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks.
                        18.   Edward Stavytskyi
                        Nõukogu toimikus sisalduvast teabest ilmneb, et kriminaalmenetluse käigus, millele nõukogu tugines, järgiti Edward Stavytskyi kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Seda näitavad eelkõige mitu vara arestimist käsitlevat kohtuotsust, eeluurimiskohtuniku 22. novembri 2017. aasta otsus anda luba erakorraliseks tagaseljauurimiseks, prokuröri 2. jaanuari 2018. aastal antud juhised uurijale teavitada kahtlustatavaid ja nende kaitsjaid kohtueelse uurimise lõpetamisest ning asjaolu, et 8. mail 2018. aastal edastati süüdistus selle sisu uurimiseks Kiievi Sviatoshynskyi ringkonnakohtule. Lisaks nähtub edastatud teabest, et puudus varasem prokuratuuri kehtiv otsus mitte algatada kriminaaluurimist, mistõttu ei rikutud asjaomaste kriminaalmenetlusega ne bis in idem põhimõtet.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/353, 4. märts 2019, millega muudetakse 295. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
                  5.3.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 64/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/353,
         4. märts 2019,
         millega muudetakse 295. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

                     (2)

                     28. veebruaril 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 4. märts 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse juhataja

            (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

            LISA
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas lisatakse pealkirja „Füüsilised isikud“ alla järgmine kanne:

               „Hamza Osama Muhammad bin Laden. Sünniaeg: 9.5.1989. Sünnikoht: Jeddah, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Muu teave: a) Usama bin Ladeni (kes on surnud) poeg; b) Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri sõnul Al-Qaida ametlik liige. On kutsunud Al-Qaida järgijaid üles sooritama terrorirünnakuid. Peetakse al-Zawahiri kõige tõenäolisemaks järeltulijaks. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 28.2.2019.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/549, 2. aprill 2019, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus [„Cataluña“/„Catalunya“ (KPN)]

text:
                  5.4.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 96/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/549,
         2. aprill 2019,
         millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus [„Cataluña“/„Catalunya“ (KPN)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjon vaatas läbi Hispaania esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Cataluña“/„Catalunya“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

                     (3)

                     Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

                     (4)

                     Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Cataluña“/„Catalunya“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 2. aprill 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT C 437, 4.12.2018, lk 5.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/660, 24. aprill 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

text:
                  26.4.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 112/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/660,
         24. aprill 2019,
         millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

                     (2)

                     Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

                     (3)

                     Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

                     (4)

                     Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. aprill 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Jerzy PLEWA

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

            (3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

            LISA

                     „I LISA

                                 CN-kood

                                 Toote kirjeldus

                                 Tüüpiline hind
                                 (eurot / 100 kg)

                                 Artiklis 3 osutatud tagatis
                                 (eurot / 100 kg)

                                 Päritolu (1)

                                 0207 12 90

                                 Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

                                 120,2

                                 0

                                 AR

                                 0207 14 10

                                 Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

                                 243,9

                                 17

                                 AR

                                 218,4

                                 25

                                 BR

                                 219,5

                                 24

                                 TH

                                 1602 32 11

                                 Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

                                 280,6

                                 2

                                 BR

               “

               (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/696, 3. mai 2019, millega muudetakse 301. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
                  3.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  LI 116/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/696,
         3. mai 2019,
         millega muudetakse 301. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

                     (2)

                     1. mail 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee teha uue kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

                     (3)

                     Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks see jõustuma viivitamata,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 3. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse direktor

            (1)  EÜT L 139 29.5.2002, lk 9.

            LISA
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas lisatakse pealkirja „Füüsilised isikud“ alla järgmine kanne:

               „Mohammed Masood Azhar Alvi (kontrollimata varjunimed: a) Masud Azhar, b) Wali Adam Isah, c) Wali Adam Esah). Sünniaeg: a) 10.7.1968, b) 10.6.1968. Sünnikoht: Bahāwalpur, Pandžabi provints, Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 1.5.2019.“