title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 234/2012, 16. märts 2012 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.3.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 78/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 234/2012,
   16. märts 2012,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. märts 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  51,1

                  JO

                  64,0

                  MA

                  55,9

                  TN

                  72,8

                  TR

                  104,2

                  ZZ

                  69,6

                  0707 00 05

                  JO

                  103,9

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  140,7

                  0709 91 00

                  EG

                  76,0

                  ZZ

                  76,0

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  64,2

                  TR

                  121,2

                  ZZ

                  136,8

                  0805 10 20

                  EG

                  51,1

                  IL

                  74,2

                  MA

                  62,9

                  TN

                  61,0

                  TR

                  63,2

                  ZZ

                  62,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  48,6

                  ZZ

                  58,8

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  84,1

                  CA

                  119,9

                  CL

                  105,0

                  CN

                  115,1

                  MK

                  33,9

                  US

                  155,8

                  UY

                  78,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  100,2

                  0808 30 90

                  AR

                  92,0

                  CL

                  134,9

                  CN

                  47,7

                  ZA

                  87,3

                  ZZ

                  90,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1092/2013, 4. november 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               5.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/38

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1092/2013,
   4. november 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  50,8

                  MA

                  41,9

                  MK

                  59,5

                  TR

                  75,3

                  ZZ

                  56,9

                  0707 00 05

                  AL

                  54,1

                  EG

                  180,4

                  MK

                  66,2

                  TR

                  147,3

                  ZZ

                  112,0

                  0709 93 10

                  AL

                  50,7

                  TR

                  120,6

                  ZZ

                  85,7

                  0805 50 10

                  CL

                  81,7

                  TR

                  80,7

                  ZA

                  54,2

                  ZZ

                  72,2

                  0806 10 10

                  BR

                  225,0

                  TR

                  173,7

                  ZZ

                  199,4

                  0808 10 80

                  CL

                  210,3

                  NZ

                  175,8

                  US

                  146,6

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  163,7

                  0808 30 90

                  CN

                  85,6

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  102,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 763/2013, 7. august 2013 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2009 seoses teatavate taimeliikide klassifitseerimisega sordinimede sobivuse hindamiseks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               8.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 213/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 763/2013,
   7. august 2013,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2009 seoses teatavate taimeliikide klassifitseerimisega sordinimede sobivuse hindamiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 6,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Seoses teatavate liikidega tuleks komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 637/2009, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja -köögiviljasortide nimede sobivusega, (3) I lisas sätestatud klasse kohandada, et võtta arvesse rahvusvahelise botaanilise liigituse muudatusi. 2012. aasta novembris lisas Ühenduse Sordiamet juba kõnealused muudatused suunistesse, mis sisaldavad seletuskirja nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 63 kohta.

               (2)

               Määrust (EÜ) nr 637/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (3)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 637/2009 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. august 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

      (2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

      (3)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 10.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 637/2009 I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Tabelis 1 „Klassid perekonna sees” asendatakse klasse 4.1 ja 4.2 käsitlevad read järgmisega:

                              Klassid

                              Teaduslik nimi

                              „Klass 4.1

                                 Solanum tuberosum

                              Klass 4.2

                                 Solanum lycopersicum, tomati pookealused ja liikidevahelised hübriidid

                              Klass 4.3

                                 Solanum melongena

                              Klass 4.4

                              Muu Solanum kui klassid 4.1, 4.2, 4.3”

                  2)

                  Tabelis 2 „Klassid, mis hõlmavad rohkem kui üht perekonda” asendatakse klasse 201 ja 203 käsitlevad read järgmisega:

                              Klassid

                              Teaduslik nimi

                              „Klass 201

                                 Secale, Triticum, xTriticosecale

                              Klass 203 (*)

                                 Agrostis, Dactylis, Festuca, xFestulolium, Lolium, Phalaris, Phleum ja Poa”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1058, 29. juuni 2016, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2016/826 avatud pakkumismenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames

text:
               30.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 173/57

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1058,
   29. juuni 2016,
   millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2016/826 avatud pakkumismenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/826 (2) avati lõssipulbri kokkuostu pakkumismenetlus, sest määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 punktis c kehtestatud koguseline piirang 218 000 tonni lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostuks riikliku sekkumise raames oli ületatud.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 teise lõiguga, mis on lisatud nõukogu määrusega (EL) 2016/1042, (3) on suurendatud lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu puhul kohaldatavat koguselist piirangut 2016. aastaks alates 30. juunist 2016.

               (3)

               Seetõttu on asjakohane peatada rakendusmäärusega (EL) 2016/826 avatud pakkumismenetlus ja jätkata lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu riikliku sekkumise raames, kuni suurendatud koguselised piirangud on saavutatud.

               (4)

               Kuna sekkumisasutused peavad pärast käesoleva, pakkumismenetluse peatamist käsitleva määruse avaldamist kiiresti teavitama pakkujaid kokkuostu peatamisest, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Pakkumismenetluse peatamine
   Rakendusmäärusega (EL) 2016/826 avatud pakkumismenetlus on käesolevaga peatatud.
   Artikkel 2
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

      (2)  Komisjoni 25. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/826, millega peatatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost kuni 30. septembril 2016 lõppeva sekkumisperioodi lõpuni ja avatakse kokkuostu pakkumismenetlus (ELT L 137, 26.5.2016, lk 19).

      (3)  Nõukogu 24. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1042, millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, lõssipulbri kokkuostu suhtes kohaldatava koguselise piirangu osas (ELT L 170, 29.6.2016, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/700, 10. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               11.5.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 121/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/700,
   10. mai 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. mai 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  82,4

                  SN

                  158,8

                  TN

                  71,5

                  TR

                  75,6

                  ZZ

                  97,1

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  139,4

                  0805 10 20

                  EG

                  49,7

                  IL

                  89,0

                  MA

                  54,5

                  TR

                  37,1

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  MA

                  119,8

                  ZA

                  180,7

                  ZZ

                  150,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,7

                  BR

                  101,3

                  CL

                  114,7

                  CN

                  116,3

                  NZ

                  146,5

                  US

                  168,4

                  ZA

                  92,3

                  ZZ

                  121,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 676/2011, 13. juuli 2011 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               14.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 184/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 676/2011,
   13. juuli 2011,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 663/2011 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

      (4)  ELT L 181, 9.7.2011, lk 27.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 14. juulist 2011

                  (EUR)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 11 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 10 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,61

                  0,16

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 386/2013, 22. aprill 2013 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               27.4.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 117/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 386/2013,
   22. aprill 2013,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. aprill 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsion
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Toode, mis kujutab endast 20 μg kuni 5 mg rekombinantset inimese glükoproteiini (laminiin) veepõhises säilituspuhverlahuses.
                  Toode on ette nähtud rakukultuurinõude pinna katmiseks. Laminiin toimib tüvirakkude kasvatamisel aluspinnana ja muudab selliste nõude pinna tüvirakkude kinnitumise jaoks sobivaks.
                  Toode ei anna tüvirakkudele toitaineid ja seda kasutatakse koos rakukultuuri söötmega, et säilitada või kasvatada tüvirakke.

                  3504 00 90

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3504 00 ja 3504 00 90 sõnastusega.
                  Kuna toode toimib üksnes aluspinnana tüvirakkude kasvatamisel ja kuna seda tuleb kasutada koos rakukultuuri söötmega, ei saa toodet pidada rubriiki 3821 kuuluvaks valmis söötmeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 3821, erandid).
                  Toodet ei saa klassifitseerida rubriiki 3822, kuna seda ei kasutata füüsikaliste, biofüüsikaliste või biokeemiliste protsesside hindamiseks ega analüüsireaktsioonideks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 3822).
                  Laminiinid on rubriigi 3504 muud valkained, mis ei kuulu muudesse täpsemalt määratletud rubriikidesse (vt HSi selgitavad märkused, rubriik 3504, punkt B).
                  Seega tuleb toode klassifitseerida rubriiki 3504 kuuluvaks muuks valkaineks.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1019, 16. juuni 2017, millega kehtestatakse teatavate Valgevenest pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               17.6.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 155/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1019,
   16. juuni 2017,
   millega kehtestatakse teatavate Valgevenest pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Ajutised meetmed

               (1)

               Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 31. märtsil 2016 (2) uurimise kaebuse alusel, mille esitas 15. veebruaril 2016 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu sarrusvarraste kogutoodangust.

               (2)

               Komisjon kehtestas 20. detsembril 2016 rakendusmäärusega (EL) 2016/2303 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Valgevene Vabariigist (edaspidi „Valgevene“ või „asjaomane riik“) pärit betooni sarrusvarraste impordi suhtes.

         2.   Järgnenud menetlus

               (3)

               Pärast ajutise dumpinguvastase kehtestamise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine“), tegid liidu kaebuse esitaja ja ainus Valgevene eksportiv tootja kirjalikke esildisi, mis andsid teada nende seisukohtadest esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

               (4)

               Kuulati ära Valgevene eksportiv tootja ja liidu tootjad.

               (5)

               Komisjon vaatas huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused läbi ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.

               (6)

               Et kontrollida ajutise määruse põhjendustes 124 ja 133 nimetatud küsimustike vastuseid, mida ei tehtud menetluse esialgses etapis, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse:

                           a)

                           liidus asuv sõltumatu importija:

                                       —

                                       Duferco Deutschland GmbH, Saksamaa

                           b)

                           liidu kasutajad:

                                       —

                                       ATG Deutschland GmbH, Saksamaa

                                       —

                                       Tilts Ltd., Läti.

               (7)

               Komisjon teatas kõigile asjaosalistele peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks sarrusvarraste impordile (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Võttes arvesse üldise avalikustamisdokumendi põhjendustes 18–24 esitatud järeldusi, analüüsis komisjon pärast lõplike järelduste avalikustamist kahjunäitajaid, jättes analüüsist välja andmed Itaalia turu kohta, ning informeeris sellest kõiki osalisi (täiendav lõplik avalikustamine). Seejärel anti kõigile huvitatud isikutele aega esitada märkusi kõnealuse täiendava avalikustamise kohta. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

         3.   Väljavõtteline uuring

               (8)

               Märkuste puudumisel valimi moodustamise meetodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7–10 esitatud esialgsed järeldused.

         4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (9)

               Märkuste puudumisel uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 14 esitatud perioodid.

         B.   ASJAOMANE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (10)

               Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 15 ja 16, on uurimisalune toode „teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „sarrusvardad“ või „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“

               (11)

               Juba uurimise esialgses etapis osutas Valgevene eksportiv tootja väidetavale vastuolule kaebuse (milles osutati kahele CN-koodile) ja algatamisteate vahel (milles osutati üheksale CN-koodile). Pärast selle kohta esitatud selgitusi ajutises määruses, muutis Valgevene eksportiv tootja oma väidet ja nõudis, et asjaomase toote kirjeldusse lisataks veel üks lause, mis selgitaks, et ümarlatid ning muud vardad, millel ei ole süvendeid, nukke või muid deformatsioone ning mis on hõlmatud seitsme lisatud CN-koodiga, ei kuulu asjaomase toote määratlusse.

               (12)

               Teisest küljest nõudis kaebuse esitaja vastupidiselt Valgevene äriühingule, et ümarlatid ja muud ilma deformatsioonideta vardad tuleks hõlmata toote määratlusse.

               (13)

               Pärast põhjalikku uurimist jõudis komisjon järeldusele, et asjaomase toote kirjeldus kaebuses ja algatamisteates ei hõlma ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid ning seega jäävad sellised latid ja vardad toote määratlusest välja. Lisaks ei hõlmanud dumpinguarvutuste ja kahjuanalüüsi jaoks kogutud andmed asjaomase toote kohta ümarlatte ega deformatsioonideta vardaid. Seega peaks toote määratlusest olema selge, et ümarlatid ja deformatsioonideta vardad ei kuulu asjaomase toote hulka. Seepärast nõustub komisjon Valgevene eksportiva tootja soovitatud muudatusega vaatlusaluse toote kirjelduses. Tootemääratluse hindamise käigus kinnitas komisjon, et CN-koodid ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 osutasid eranditult ümarlattidele ja deformatsioonideta varrastele, ning seepärast jättis komisjon neile toodetele osutavad viited tootemääratlusest välja. Komisjon märkas ka, et kõnealused latid ja vardad olid ekslikult hõlmatud ajutise määruse põhjendustes 62, 63, 65 ja 103 esitatud teabes (liidu tarbimine, asjaomase impordi maht ja turuosa, impordihind ning import kolmandatest riikidest) ning seetõttu seda teavet redigeeriti.

               (14)

               Eespool esitatut arvesse võttes selgitab komisjon vaatlusaluse toote määratlust järgmiselt:
               „Asjaomane toode on teatavad Valgevenest pärit betooni sarrusvardad, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, k.a valtsimisjärgselt väänatud, kuid edasi töötlemata, ning neil on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone, ning need kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 alla (edaspidi „asjaomane toode“). Suure väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad ning muud pikad tooted, nagu ümarlatid, jäävad asjaomase toote määratlusest välja.“

         C.   DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

               (15)

               Märkuste puudumisel dumpinguarvutuse üksikasjade kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 19–55 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU

               (16)

               Märkuste puudumisel liidu tootmisharu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 56–59 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

         E.   KAHJU

               (17)

               Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Nimetatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 7214 99 71 ja ex 7214 99 79 alla. Ajutise määruse põhjenduste 62, 63 ja 65 tabelites esitatud redigeeritud teave on järgmine:

         1.   Liidu tarbimine

               2012

               2013

               2014

               Uurimisperiood

               Tarbimine (tonnides)

               9 308 774

               8 628 127

               9 239 505

               9 544 273

                  Indeks (2012 = 100)

                  100

                  93

                  99

                  103

         2.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

               2012

               2013

               2014

               Uurimisperiood

               Maht (tonnides)

               159 395

               140 970

               236 109

               457 755

                  Indeks (2012 = 100)

                  100

                  88

                  148

                  287

               Turuosa ELi tarbimisest (%)

               1,8

               1,6

               2,6

               4,8

                  Indeks (2012 = 100)

                  100

                  95

                  149

                  280

               Impordihinnad

               Keskmine hind eurodes tonni kohta

               495

               463

               436

               372

                  Indeks (2013 = 100)

                  100

                  93

                  88

                  75

               (18)

               Eespool esitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju kahjuhinnangule. Täheldatud trendid olid samad ja seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduses 62–66 esitatud järeldused.

         3.   Teatavate liidu tootmisharu kahjuandmete ebausaldusväärsus hinnakokkuleppe tõttu

               (19)

               Nagu kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 132, tõstatasid Valgevene eksportiv tootja ja üks valimisse mittekuuluv liidu importija küsimuse liidu tootjate väidetava hinnakokkuleppe kohta, mis muudaks kahjuandmed ebausaldusväärseks. Valgevene äriühing arendas seda väidet arendas edasi oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist. Valgevene eksportiv tootja osutas asjaolule, et Itaalia pädev asutus (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (edaspidi „AGCM“)) viis parajasti läbi kartelliuuringut teatavate Põhja-Itaalias asuvate äriühingute suhtes. Üks neist äriühingutest kuulus liidu tootjate valimisse praeguses dumpinguvastases uurimises.

               (20)

               Selle väite pärast palus komisjon AGCM-ilt asjakohast teavet, et hinnata, kas ja millisel määral need asjaolud mõjutavad liidu tootjate kahjuandmete usaldusväärsust praeguses dumpinguvastases menetluses.

               (21)

               Kohtupraktika kohaselt, kui riiklikus pädevas asutuses on pooleli konkurentsi kahjustava käitumise uurimine, peab komisjon uurima, kas liidu tootmisharu on oma käitumisega aidanud kaasa kantud kahjule, ning veenduma, et kahju, mille alusel komisjon teeb oma järeldused, ei ole põhjustatud liidu tootmisharu konkurentsi kahjustavast käitumisest. Komisjon ei või sellises olukorras oodata, kuni riiklik pädev asutus oma uurimise lõpetab, vaid peab dumpinguvastase uurimise menetluseeskirjade kohaselt küsima vastavatelt isikutelt ja riiklikelt asutustelt asjakohast teavet ning andma oma hinnangu saadud teabe alusel (4).

               (22)

               Pärast alusmääruse artikli 6 lõike 3 kohast taotlust teavitas AGCM komisjoni, et ta algatas 21. oktoobril 2015 ametliku uurimise kuue Itaalia betooni sarrusvarraste ja keevitatud traatvõrgu tootja suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 väidetava rikkumise tõttu (5). Üks neist äriühingutest on praeguses dumpinguvastases uurimises valimisse kuuluv Itaalia tootja. AGCM pikendas 2016. aasta septembris menetlusaega, et hõlmata uurimisse veel kaks Itaalia tootjat. Pärast kogu kättesaadava teabe põhjalikku hindamist esitas AGCM vastuväited, mis edastati asjaomastele äriühingutele 18. jaanuaril 2017. Uuritav konkurentsi kahjustav käitumine seisneb väidetavalt kaheksa Itaalia äriühingu vahelises teabevahetuses ja hinnakokkuleppes, mis toimus väidetavalt ajavahemikul 2010–2016 ning mis hõlmab nende tegevuste väärtusahela mitut etappi, alates sisendite ostmisest, jätkudes tootmisvõimsuse ja tõhusa tootmise tasemega, kuni toodangu müügini. Arvestades turu tarne ja nõudluse poole omadusi, määratleti asjaomane geograafiline turg uurimist alustavas ametlikus otsuses riigisiseseks turuks.

               (23)

               AGCM-i esitatud teabest selgub, et käesoleva uurimise asjaomane toode – sarrusvardad – kattub konkurentsieeskirjade rikkumise uurimisaluse tootega ning et väidetav kartell tegutses kogu uurimisperioodi jooksul. Sellises olukorras ei pea komisjon valimisse kuuluva Itaalia tootja andmeid kahju analüüsimise seisukohast usaldusväärseteks.

               (24)

               Seepärast uuris komisjon liidu tarbimist, asjaomase impordi mahtu ja turuosa ning samuti makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid, jättes välja Itaalia turuga seotud andmed. Läbipaistvuse huvides on allpool esitatud vastavad andmed, millest on välja jäetud Itaalia äriühingutega seotud andmed.

                           a)

                           Liidu tarbimine

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Tarbimine (tonnides)

                                       7 400 363

                                       7 241 202

                                       7 917 877

                                       8 149 861

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          98

                                          107

                                          110

                           b)

                           Asjaomase impordi maht ja turuosa

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Maht (tonnides)

                                       159 395

                                       140 970

                                       236 109

                                       457 755

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          88

                                          148

                                          287

                                       Turuosa ELi tarbimisest (%)

                                       2,2

                                       1,9

                                       3,0

                                       5,6

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          90

                                          138

                                          261

               (25)

               Makromajanduslikud näitajad (tabelid)

                           a)

                           Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Tootmismaht (tonnides)

                                       10 108 006

                                       9 652 130

                                       10 283 598

                                       9 605 712

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          95

                                          102

                                          95

                                       Tootmisvõimsus (tonnides)

                                       13 850 553

                                       14 047 161

                                       14 173 253

                                       13 910 700

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          101

                                          102

                                          100

                                       Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

                                       73

                                       69

                                       73

                                       69

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          94

                                          99

                                          95

                           b)

                           Müügimaht, turuosa ja kasv

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

                                       6 358 083

                                       6 177 049

                                       6 232 069

                                       6 229 333

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          97

                                          98

                                          98

                                       Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa (%)

                                       86

                                       85

                                       79

                                       76

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          99

                                          92

                                          89

                                       Seotud klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

                                       355 888

                                       361 542

                                       730 267

                                       625 858

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          102

                                          205

                                          176

                                       Seotud klientidele suunatud müügi turuosa (%)

                                       5

                                       5

                                       9

                                       8

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          104

                                          192

                                          160

                           c)

                           Tööhõive ja tootlikkus

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Töötajate arv

                                       4 314

                                       4 103

                                       4 278

                                       4 189

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          95

                                          99

                                          97

                                       Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

                                       2 343

                                       2 353

                                       2 404

                                       2 293

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          100

                                          103

                                          98

               (26)

               Mikromajanduslikud näitajad (tabelid – konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud)

                           a)

                           Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatule kliendile (eurot tonni kohta)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          93

                                          89

                                          78

                                       Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          96

                                          91

                                          81

                           b)

                           Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Müügi kasumlikkus liidus sõltumatule kliendile (protsent müügikäibest)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          – 593

                                          – 435

                                          – 603

                                       Rahavoog (eurodes)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          35

                                          51

                                          14

                                       Investeeringud (eurodes)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          83

                                          79

                                          72

                                       Investeeringutasuvus

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          – 606

                                          – 500

                                          – 645

                           c)

                           Varud

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Lõppvarud (tonnides)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          85

                                          106

                                          73

                           d)

                           Tööjõukulud

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Uurimisperiood

                                       Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                          Indeks (2012 = 100)

                                          100

                                          100

                                          104

                                          103

               (27)

               Ülalesitatud andmete alusel märgib komisjon, et kahjunäitajate kujunemine ilma Itaaliat puudutavate andmeteta on praktiliselt sama kui kogu liidu turgu kajastavad andmed koos Itaalia andmetega. Seepärast võib teha järelduse, et pärast Itaalia turgu puudutavate andmete väljajätmist kahjuanalüüsist valitseb liidu turul ikka oluline kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

               (28)

               Hinna allalöömise osas märgib komisjon kõigepealt, et esialgses etapis kindlaks tehtud allalöömismarginaal oli 4,5 %. Komisjon uuris uuesti hinna allalöömise esinemist, võttes arvesse põhjendustes 19–23 esitatud järeldusi. Hinna allalöömine tehakse kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute andmete alusel. Nüüdsest on komisjon hinna allalöömise arvutustest välja jätnud valimisse kuuluva Itaalia tootja andmed. Kõigi valimisse kuuluvate äriühingute, välja arvatud Itaalia äriühing, andmete alusel leitud allalöömismarginaal on ikkagi märkimisväärselt suur, 4,4 %.

               (29)

               Valgevene eksportiv tootja väitis, et hinna allalöömise (ja turuhinnast madalam hinnaga müügi) arvutusi ei tuleks teha võrreldes valimisse kaasatud liidu tootjate kõiki tehinguid, vaid võrrelda tuleks üksnes neid tehinguid, mille puhul on tegemist Valgevenest tuleva impordi konkurentsiga. Hinna allalöömise arvutused tehakse tavaliselt liitu suunatud asjaomase toote dumpinguhinnaga impordi alusel, võrreldes seda liidu tootmisharu võrreldava müügiga. Kuid võttes arvesse käesoleva juhtumi eripära ja eelkõige asjaomase toote konkreetseid omadusi, piirdus komisjon ka allalöömismarginaali arvutamisel ainult nende liikmesriikidega, kuhu Valgevene toodangut kõigepealt müüdi, st peamiselt Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. Selline lähenemisviis põhineb konservatiivsel eeldusel, et dumpinguhinnaga import avaldas kohest ja vahetut mõju liidu müügihindadele esmalt neis liikmesriikides. Igasugune järelmõju, mis tuleneb teistele liikmesriikidele avalduvast mõjust, on seega teadlikult arvestamata jäetud. Selle stsenaariumi kohaselt võrreldi Valgevene dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmisi müügihindu, mis olid nõuetekohaselt kohandatud, valimisse kuuluvate liidu tootjate (kelle hulgast jäeti välja üks Itaalias asuv tootja) vastavate müügihindadega, mida nad küsisid sõltumatutelt klientidelt neis piirkondades, kus toimus otsene konkurents Valgevene toodetega. Selle tulemusena saadi hinna allalöömise marginaaliks 2,8 %, mitte 4,5 %, nagu oli kindlaks tehtud ajutise määruse põhjenduses 68.

               (30)

               Käesolevas uurimises käsitletavat toodet võib pidada tooraineks, mis on väga hinnatundlik. Seepärast tehakse järeldus, et isegi 2,8 % allalöömismarginaal on märkimisväärne ja piisav hindade alanemise põhjustamiseks, nagu selgitatakse ajutise määruse põhjendustes 83, 84 ja 98.

               (31)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja ka seda, et põhjendustes 19–23 käsitletud probleemi mõju võis üle kanduda ka teistele liikmesriikidele, eelkõige Prantsusmaale, kus ühe Itaalia äriühingu emaettevõtjal on suure turuosaga tütarettevõtja. Seoses väidetava konkurentsivastase käitumisega Itaalias, määratles AGCM siiski, et selline käitumine toimus geograafiliselt riigi siseturul. Pealegi ei tõenda põhjendustes 19–23 esitatud toimiku kokkuvõte iseenesest sellist väidet. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

         4.   Järeldus kahju kohta

               (32)

               Kuna liidu tootmisharu kantud kahju kohta rohkem märkusi ei tehtud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70–95 esitatud esialgsed hinnangud ja järeldused.

         F.   PÕHJUSLIK SEOS

   1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (33)

               Märkuste puudumisel dumpinguhinnaga impordi mõju kohta liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–100 esitatud hinnangud ja järeldused.

         2.   Muude tegurite mõju

   2.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               (34)

               Märkuste puudumisel liidu tootmisharu eksporditegevuse kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 101 esitatud järeldus.

         2.2.   Müük seotud isikutele

               (35)

               Märkuste puudumisel seotud isikutele suunatud müügi kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 102–103 esitatud järeldused.

         2.3.   Import kolmandatest riikidest

               (36)

               Nagu märgitakse põhjendustes 13 ja 14, ei hõlma asjaomane toode ümarlatte ja deformatsioonideta vardaid. Ajutise määruse põhjenduse 103 tabelis esitatud redigeeritud teave on järgmine:

                           Riik

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Norra

                           Maht (tonnides)

                           195 366

                           184 632

                           201 617

                           215 046

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              95

                              103

                              110

                           Turuosa (%)

                           2,1

                           2,1

                           2,2

                           2,3

                           Keskmine hind (eurot tonni kohta)

                           551

                           495

                           483

                           431

                           Bosnia ja Hertsegoviina

                           Maht (tonnides)

                           47 702

                           79 184

                           105 909

                           116 927

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              166

                              222

                              245

                           Turuosa (%)

                           0,5

                           0,9

                           1,1

                           1,2

                           Keskmine hind (eurot tonni kohta)

                           566

                           479

                           455

                           415

                           Türgi

                           Maht (tonnides)

                           92 920

                           136 128

                           195 115

                           103 484

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              147

                              210

                              111

                           Turuosa (%)

                           1,0

                           1,6

                           2,1

                           1,1

                           Keskmine hind (eurot tonni kohta)

                           515

                           472

                           456

                           419

                           Ukraina

                           Maht (tonnides)

                           66 295

                           6 089

                           24 771

                           112 605

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              9

                              37

                              170

                           Turuosa (%)

                           0,7

                           0,1

                           0,3

                           1,2

                           Keskmine hind

                           501

                           489

                           441

                           393

                           Muu maailm

                           Maht (tonnides)

                           124 713

                           155 609

                           192 020

                           288 853

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              125

                              154

                              232

                           Turuosa (%)

                           1,3

                           1,8

                           2,1

                           3,0

                           Keskmine hind (eurot tonni kohta)

                           732

                           667

                           568

                           469

               (37)

               Ülalesitatud arvude korrigeerimine ei avaldanud mõju ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldustele. Kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad. Ainus eksportiv riik, mille keskmine hind oli liidu tootmisharu hinnast madalam, oli Valgevene ja seda uurimisperioodil ehk aastal, mil Valgevenest pärit impordi maht suurenes kõige kiiremini. Seega kinnitatakse komisjoni järeldused ajutise määruse põhjenduses 104.

               (38)

               Valgevene eksportiv tootja ei nõustunud kolmandatest riikidest pärit impordi osas komisjoni järeldusega, et kolmandate riikide (v.a Ukraina) turuosad eraldivõetuna olid suurenenud vaid vähesel määral. Valgevene eksportiv tootja esitas oma arvamuse toetuseks 2016. aasta ekspordi statistika; see on uurimisperioodile järgnev ajavahemik. Lisaks osutas ta väidetavale vasturääkivusele ajutise määruse tabelis 6.3.3 esitatud impordiandmete ja Eurostati andmete vahel.

               (39)

               Sellele väitele vastamiseks tuleb kõigepealt märkida, et uurimisperioodijärgseid suundumusi ja andmeid ei võeta kahju ja põhjusliku seoses analüüsil tavaliselt arvesse. Kuigi komisjon nõustus ajutise määruse põhjenduses 111 koguma ja kaaluma teatavaid uurimisperioodi järgseid andmeid, võeti see kohustus seoses väidetega käibemaksupettuse skeemi mõju kohta, mille tagajärjel tekkis Poola ja Balti riikide turgudel väidetavalt vahe asjaomase toote nõudluse ja pakkumise vahel ning mis tõi väidetavalt kaasa Valgevenest pärit ekspordi ebanormaalselt suurenenud mahu uurimisperioodil.

               (40)

               Teiseks ei saa komisjon oma järeldustes kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta toetuda huvitatud isiku esitatud uurimisperioodi järgsetele andmetele, kuna komisjon peaks analüüsima ainult vaatlusalusel perioodil (2012–2015) täheldatud suundumusi, mille kohta ta uurimise käigus andmeid kogus. Nagu selgitatud käesoleva uurimise põhjenduses 39, hindas komisjon vähesel määral uurimisperioodi järgseid andmeid, et uurida erakordset olukorda – käibemaksupettuse skeemi. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused kolmandate riikide turuosade muutumise kohta vaatlusalusel perioodil, mis lõpeb 2015. aastal.

               (41)

               Isegi kui võtta arvesse uurimisperioodi järgset kolmandatest riikidest pärit import, ei muudaks see komisjoni järeldust sellise impordi võimaliku mõju kohta liidu tootmisharule, kuna sellise impordi hinnad olid kõrgemad kui Valgevenest pärit impordi hind.

               (42)

               Viimasena, seoses väidetava vastuoluga ajutises määruses esitatud impordiandmete ja Eurostati statistika vahel, tuleb märkida, et Eurostati andmed impordimahu kohta sisaldavad ka suure väsimustugevusega vardaid, mis aga ei kuulu käesoleva menetluse tootemääratlusse ja ei ole seega esitatud ajutise määruse tabelis 6.3.3 (6). Eelöeldut arvesse võttes lükatakse Valgevene eksportiva tootja väited kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta tagasi.

               (43)

               Märkuste puudumisel impordi kohta kolmandatest riikidest kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 104 esitatud järeldused.

         2.4.   Kulude areng

               (44)

               Märkuste puudumisel kulude arengu kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 105 sätestatud järeldus.

         2.5.   Käibemaksupettuse skeemi mõju

               (45)

               Valgevene eksportiv tootja kordas oma esildises uurimise esialgses etapis tehtud märkusi seoses käibemaksupettuse skeemi mõjuga liidu turule ning väitis, et komisjon ei olnud täitnud oma ülesannet uurida seda küsimust. Eksportiva tootja väitel oli see skeem mõne liidu tootja rahaliste raskuste peamine põhjus. Selle petuskeemi tagajärjel pankrotistusid üks Läti (2013. a alguses) ja üks Slovakkia tootja (2014. a lõpus) ning lõpetasid samasuguse toote tootmise. Lisaks peatas üks Poola tootja 2014. aastal kolmeks kuuks samasuguse toote tootmise seadmete uuendamise tõttu. Väidetavalt viisidki kõik need sündmused koos tarneraskusteni peamiselt Poola turul ja seejärel Baltimaade turul alates 2013. aastast. Tekkinud väidetav lünk täideti Valgevenest pärit impordiga.

               (46)

               Valgevene eksportiv tootja väitis veel, et käibemaksupettuse skeemi tõttu oli 2015. aasta (uurimisperiood) erakordne aasta, kuna sel aastal eksporditi liitu väga suures koguses asjaomast toodet ning ekspordi maht hakkas vähenema juba uurimisperioodi lõpul ja selle vähenemine jätkus pärast uurimisperioodi.

               (47)

               Vastates neile väidetele uuris komisjon kõigepealt Valgevene statistikaameti esitatud ekspordiandmeid ja märkis järgmist. Eksportiva tootja liitu suunatud ekspordi mahu kasv oli korrelatsioonis tema ekspordi vähenemisega Venemaale. Nagu esitatud alljärgnevas tabelis, vähendas Valgevene eksportiv tootja ajavahemikul 2013–2015 märkimisväärselt oma müüki Venemaale, umbes 370 000 tonni võrra, ning suurendas müüki liidu turule umbes samas koguses, st 380 000 tonni võrra.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           2016

                           Kogu eksportmüük

                           836

                           787

                           878

                           831

                           689

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              94

                              105

                              99

                              82

                           Eksport Venemaale

                           545

                           591

                           474

                           221

                           157

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              108

                              87

                              41

                              29

                           Kogu eksport liitu

                           170

                           147

                           255

                           530

                           250

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              86

                              150

                              312

                              147

                           Eksport Balti riikidesse

                           105

                           110

                           140

                           137

                           132

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              105

                              133

                              130

                              126

                           Eksport Poolasse

                           2

                           5

                           50

                           150

                           15

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              250

                              2 500

                              7 500

                              750

                           Eksport teistesse liikmesriikidesse

                           63

                           32

                           65

                           243

                           103

                              Indeks 2012 = 100

                              100

                              51

                              103

                              386

                              163

                              Allikas: väljavõte Valgevene statistikaameti andmetest.

               (48)

               Teiseks hindas komisjon olukorda Poola ja Balti riikide turgudel. 2013. aastal avaldas Poola ja Balti riikide turgudele mõju ühe Poola tootja tootmise vähenemine ja ühe Läti tootja tootmise lõpetamine. Lisaks kohaldas Poola valitsus alates 1. oktoobrist 2013 käibemaksu puhul pöördmaksustamise mehhanisme umbes 40 terastoote suhtes, alates taradest ja torudest kuni lehtterasest valmistoodete ja sarrusvarrasteni, võttes sellega käsile käibemaksupettuse skeemi. Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poola ja Balti riikidesse jäi võrreldes 2012. aastaga stabiilseks, olles umbes 110 000 tonni. Seepärast järeldatakse, et Valgevene eksportiv tootja ei kasutanud ära väidetavaid tarneraskusi liidu tootmises 2013. aastal ning et teised turul tegutsevad liidu tootjad suutsid tarnida turule kas oma varudest või suunates oma ekspordimüügi ümber neile turgudele (7).

               (49)

               2014. aastal peatas üks Poola tootja oma tootmise üheks kvartaliks, et uuendada tootmisseadmeid, ning üks Slovakkia tootja lõpetas tootmise 2014. aasta augustis (see äriühing kuulutati 2015. aasta veebruaris maksejõuetuks). Toodangu kogus, mis nende sündmuste tõttu tootmata jäi, on hinnanguliselt 133 000 tonni.

               (50)

               Liidu turule suunatud, Valgevenest pärit ekspordimüügi analüüsist nähtus, et Valgevene eksportiva tootja müük Poolasse ja Balti riikidesse kasvas umbes 75 000 tonni võrra. Samuti suurendas kõnealune eksportiv tootja müüki muudele liidu turgudele, näiteks Saksamaale, praktiliselt miinimumkogustest kuni umbes 120 000 tonnini. Seepärast lükatakse tagasi Valgevene eksportiva tootja väide, et ta suurendas müüki liidu turule üksnes Poola ja Balti riikide turgude erakordse olukorra pärast, kuna ta suurendas oma müüki ka muudele liidu turu osadele (ja isegi kiiremini), kus ei olnud erakorralist olukorda.

               (51)

               Uurimisperioodil alustas Läti tootja uuesti tootmist 2015. aasta märtsis. Poola tootmine saavutas endise taseme. Seega ei olnud liidu turu neis osades enam erakorralist olukorda.

               (52)

               Sellest hoolimata suurendas Valgevene eksportiv tootja veelgi müüki Poolasse ning tema müük Balti riikidesse jäi samale tasemele kui 2014. aastal. Lisaks toimus kõige järsem müügikasv liidu turu muudes osades (peamiselt Bulgaarias, Madalmaades ja Saksamaal).

               (53)

               Seepärast järeldatakse, et Valgevene ekspordi kasv Euroopa Liitu ei olnud põhjustatud nõudluse ja pakkumise vahest liidu turul, vaid see oli põhjustatud Venemaa turul kaotatud ekspordimahu ümbersuunamisest. Seega, väide käibemaksupettuse skeemi ebapiisava hindamise kohta ajutises määruses on põhjendamata ja lükatakse seepärast tagasi.

               (54)

               Komisjon hindas uurimisperioodi järgset impordimahtu kooskõlas ajutise määruse põhjendusega 111. Andmetest nähtus, et Valgevenest pärit import vähenes mõnevõrra, kuid see oli siiski tunduvalt üle 2013. aasta taseme ja enam-vähem samal tasemel kui 2014. aastal. Seepärast lükatakse tagasi väide selle kohta, et Valgevenest pärit impordi kasv oli ajutine ja selle põhjuseks oli erakordne olukord Liidu turu teatavates osades.

               (55)

               Kuna käibemaksupettuse skeemi ja uurimisperioodi järgse arengu kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 106–111 esitatud hinnangud ja järeldused.

         3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (56)

               Kokkuvõttes leiab komisjon, et mitte ükski väide, mille huvitatud isikud esitasid pärast esialgsete järelduste avalikustamist, ei muutnud esialgseid järeldusi, mille kohaselt esineb põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–115 esitatud järeldused.

               (57)

               Komisjon leidis, et ainus muu tegur, mis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli import kolmandatest riikidest, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 104. Komisjon tegi siiski järelduse, et selline import ei võinud kõrvaldada põhjuslikku seost Valgevenest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel ning et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on peamine kahju põhjus.

               (58)

               Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi liidu tootmisharu olukorda mõjutanud teadaolevate tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehakse järeldus, et Valgevenest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Liidu tootmisharu huvid

               (59)

               Märkuste puudumisel liidu tootmisharu huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 117–122 esitatud järeldused.

         2.   Kasutajate ja importijate huvid

               (60)

               Valgevene eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud oma hinnangus liidu huvide kohta arvesse Balti riikides asuvate importijate ja kasutajate konkreetseid probleeme. Ta väitis, et Valgevene on logistilistel põhjustel (nagu raudteeühendus või sertifitseerimisnõuded) Balti riikides asuvate äriühingute jaoks ainus tarneallikas.

               (61)

               Komisjon kinnitas, et ainsal koostööd teinud kasutajal Balti riikides oli teatavaid tehnilisi probleeme tarnega liidu tootjatelt (neist ükski ei asunud Balti riikides). Teisest küljest väitis kõnealune äriühing, et Valgevenest pärit oste saaks asendada, (ja pärast uurimisperioodi need asendatigi), ostudega Venemaalt ja mingil määral Ukrainast.

               (62)

               Lisaks oli Balti riikides asuvate äriühingute koostöö komisjoniga väga vähene, mis tundub osutavat asjaolule, et need äriühingud ei taju, et võimalikud dumpinguvastased meetmed Valgevenest pärit asjaomase toote suhtes võiksid neile negatiivselt mõjuda.

               (63)

               Kuna kasutajate ja importijate huvide kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 123–131 ja põhjenduses 134 esitatud järeldused.

         3.   Tollimaksude mõju võimalik kompenseerimine

               (64)

               Kaebuse esitaja väitis oma märkustes pärast esialgsete järelduste avalikustamist, et esialgses etapis kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määr (12,5 %) ei ole piisav, sest Valgevene eksportiv tootja võib selle meetme mõju kergesti kompenseerida, kuna tegemist on riigi omandis oleva äriühinguga, mis asub mitteturumajanduslikus riigis, ning tal on väidetavalt eelisjuurdepääs subsideeritud toorainele – vanametallile.

               (65)

               Selle väite puhul tuleb rõhutada, et mõju võimalikku kompenseerimist saab alusmääruse artikli 12 alusel uurida üksnes eraldiseisvas, mõju kompenseerimist käsitlevas uurimises ning see ei saa ette mõjutada esialgses uurimises kehtestatud dumpinguvastaste meetmete taset. Lisaks ei toeta käesolevas uurimises kättesaadavad tõendid väidet, et Valgevene tootjal on lihtne juurdepääs subsideeritud toorainele. Komisjon leidis hoopis, et äriühing ostab enamiku toorainest Venemaalt ja Ukrainast, mis on mõlemad turumajanduslikud riigid.

         4.   ELi ja Valgevene vahelise koostöö strateegiline tähtsus terasesektoris

               (66)

               Valgevene eksportiv tootja ja Valgevene ametiasutused viitasid oma esildises pärast esialgsete järelduste avalikustamist strateegilise koostöö tähtsusele ELiga terasesektoris ning asjaolule, et meetmed võivad negatiivselt mõjutada Valgevene tootmisvahendite ostmist liidust, seotud kaubandusettevõtete võrgu rajamist liidus ning igasugust koostööd Euroopa finantsasutustega.

               (67)

               Sellele punktile vastates rõhutab komisjon, et meetmete ainus eesmärk on taastada võrdsed võimalused liidu turul. Meetmetel ei ole karistavat iseloomu. Kui eksportiv tootja tõstab oma hindu kauakestvalt, nii et dumping lõppeb, võib ta taotleda hüvitist ja vahepealset läbivaatamist. Seepärast ei pea komisjon neid kaalutlusi liidu huvide hindamise seisukohast olulisteks.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (68)

               Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud argumentidest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist asjaomase toote importimisele Valgevenest. Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele ja importijatele võib leevendada alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Pealegi, kui arvestada dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis näib kasulik mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv kasulik mõju – üles kaaluvat võimaliku kahjuliku mõju muudele huvitatud isikutele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 135–137 esitatud järeldused.

         H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

   1.1.   Taotletav kasumimarginaal

               (69)

               Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas liidu tootmisharu ajutise määruse põhjenduses 143 kehtestatud taotletava kasumimarginaali, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks. Need samad väited esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist.

               (70)

               Esialgse kahjumarginaali arvutustes kasutatud taotletav kasumimarginaal oli 4,8 %. See suurus põhines 2012. aasta kasumimarginaalil väga sarnase toote puhul, nimelt kõrge väsimustugevusega sarrusvarraste puhul, ning seda kasutati hiljutises dumpinguvastases menetluses seoses Hiinast pärit kõrge väsimustugevusega sarrusvarrastega (8).

               (71)

               Kaebuse esitaja vaidlustas sama taotletava kasumimarginaali kasutamise, mida kasutati kõrge väsimustugevusega sarrusvardaid käsitlevas uurimises, ning väitis, et need kaks toodet ja nende vastavad turud on erinevad. Kaebuse esitaja soovitas kasutada esialgu kaebuses pakutud taotletavast kasumimarginaalist isegi suuremat taotletavat kasumimarginaali, 16 % või 17 %, mis oli liidu tootjate 2006. aastal saavutatud kasumimarginaal või mida peeti „pikaajaliselt soovitavaks tugeva terasetööstuse jaoks“ (9).

               (72)

               Selles küsimuses pidas komisjon käesolevas uurimises kõige asjakohasemaks kasutada taotletavat kasumimarginaali, mis põhineb liidu tootjate tegelikult saavutatud kasumil 2012. aastal (mis jääb vaatlusaluse perioodi sisse) ning mis saavutati väga sarnase toote tootmisel, mida valmistati suurel määral samade seadmetega kui käesolevas uurimises käsitletavat asjaomast toodet. Samuti tuletatakse meelde, et oma kaebuses palus EUROFER, et taotletav kasumimarginaal oleks 9,9 % nagu valtstraati käsitlevas uurimises, ning valtstraat on asjaomasest tootest kahtlemata palju erinevam kui kõrge väsimustugevusega sarrusvardad. Viimasena tuleb märkida, et kahjumarginaali kindlaksmääramise eesmärk on kõrvaldada kahju see osa, mis on põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, kuid mitte teistest teguritest, nagu näiteks majanduskriisist põhjustatud kahju. Kuna leiti, et ainsa vaatlusalusel perioodil (10) liidu tootmisharu saavutatud 1,3 %-lise kasumi kasutamine on käibemaksupettuse skeemi pettusest tuleneva mõju tõttu ebasobiv, peeti sobivamaks kasutada tootmisharu samal ajavahemikul saavutatud kasumimarginaali, mida kontrolliti ja peeti asjakohaseks väga sarnase toote puhul ühes teises dumpinguvastases menetluses, mille perioodid kattusid suures osas käimasoleva menetluse perioodidega. Seepärast lükatakse liidu tootmisharu väide tagasi.

         1.2.   Impordijärgsed kulud

               (73)

               Kahjumarginaali esialgses arvutuses korrigeeriti impordijärgseid kulusid 2 % võrra (11). Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et konkreetse juhtumi puhul tuleks kasutada suuremat korrektsiooni, 4–6 %, kuna selline korrektsioon peegeldaks paremini tegelikke importijate/kasutajate kantavaid impordijärgseid kulusid.

               (74)

               Seda väidet kaaludes uuris komisjon põhjalikumalt põhjenduses 6 nimetatud koostööd teinud importija ja kasutajate deklareeritud impordi- ja impordijärgsete kulude taset ja struktuuri.

               (75)

               Nende äriühingute juurde tehtud kontrollkäikude järelduste alusel ei leia komisjon põhjust muuta korrigeerimise taset. Importija ja ühe kasutaja tegelikud impordijärgsed kulud olid (keskmiselt kogu uurimisperioodi jooksul) alla 2 %. Ainult ühe äriühingu (kasutaja Saksamaal) impordijärgsed kulud olid üle 2 %, jäädes väites esitatud 4–6 % piiridesse. Selle äriühingu puhul oli aga tegemist ebastandardsete impordijärgsete toimingutega, kuna ta transportis asjaomast toodet oma ladudest sisemaal asuvatesse tootmispaikadesse. Sellised kulud ei ole importijate tavapärased impordijärgsed kulud, vaid väga konkreetsed kõnealuse äriühingu kulud. Tuleb rõhutada, et kahjumarginaali arvutustes määratakse ekspordihinnad kindlaks ELi piiril kehtiva hinnataseme järgi (korrigeerituna impordijärgsete kuludega) ning neid võrreldakse liidu tootjate tehasehindadega. Toote transpordikulud kasutajate tootmiskohtadesse ei ole selles kontekstis asjakohased ja seega ei võeta neid arvesse. Ülalmainitu alusel kinnitab komisjon, et esialgses etapis kindlaks määratud impordijärgsed kulud 2 % tasemel on asjakohased. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

         1.3.   Muud küsimused seoses kahjumarginaali arvutamisega

               (76)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist tõstatasid nii kaebuse esitaja kui ka Valgevene eksportiv tootja seoses kahjumarginaali arvutamisega veel mitmeid väiksemaid küsimusi.

               (77)

               Kaebuse esitaja osutas asjaolule, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks ei tuleks CIF-hinda kindlaks teha seotud importijatele kehtestatud siirdehindade alusel, vaid see tuleks arvutada sõltumatu edasimüügi alusel. Komisjon kinnitab siinjuures, et tegelikult põhinebki esialgses etapis hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks kasutatud CIF-hind sõltumatu edasimüügi hindadel.

               (78)

               Kaebuse esitaja pakkus hinna allalöömise ja madalama hinnaga müümise arvutuste jaoks välja alternatiivse meetodi kulude jaotamiseks erinevate tootetüüpide vahel. See ettepanek tehti aga pärast ajutiste meetmete võtmist, kui kõik küsimustike vastused olid juba kohapeal kontrollitud ja arvutused lõpule viidud. Igal juhul on kulude jaotus kahjumarginaali arvutuste puhul käesolevas juhtumis ebaoluline, kuna kahjumarginaal põhines tootetüüpide kaupa tehasehindadel ja mitte kuludel tootetüüpide kaupa. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               (79)

               Kaebuse esitaja tegi ka ettepaneku, et kahjumarginaali aluseks ei peaks võtma kogu uurimisperioodi andmeid, vaid uurimisperioodi ühe valitud kvartali andmed, mille puhul marginaal oleks tüüpilisem. Kaebuse esitaja ei esitanud aga tõendeid ühegi konkreetse olukorra kohta, mis õigustaks kõrvalekaldumist komisjoni tavapärasest praktikast võtta kahjumarginaali aluseks terve uurimisperiood. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

               (80)

               Komisjon otsustas kahjumarginaali arvutamisel olla ettevaatlik. Võttes arvesse, et teatavad andmed on põhjendustes 19–23 esitatud põhjustel ebausaldusväärsed, ning arvestades käesoleva juhtumi eripära, on komisjon kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutused üle vaadanud, jättes välja andmed valimisse kuuluva Itaalia tootja kohta ning piirdudes arvutustes üksnes müügiga Madalmaadesse, Saksamaale, Poolasse ja Leetu. See arvutus peegeldab põhjenduses 29 nimetatud hinna allalöömise arvutusi, mille tulemusena määrati allalöömismarginaaliks 2,8 %. Selle põhjal kehtestatakse läbivaadatud kahjumarginaaliks 10,6 %.

               (81)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni kasutatud metoodika selles küsimuses, põhjusel et komisjon oli uurimise ulatust tegelikult piiranud, et taandada uurimine piirkondlikuks uurimiseks. Ta väitis veel, et ülalnimetatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase ei kõrvalda kogu liidu tootmisharu kannatatud kahju. Lisaks märkis kaebuse esitaja, et dumpinguhinnaga import Valgevenest toimus 16 liikmesriigis, mis on palju enam kui need liikmesriigid, keda komisjon kasutas kahjumarginaali kindlakstegemiseks.

               (82)

               Selles suhtes tuleb märkida, et komisjon on tegelikult analüüsinud kahju kogu liidu tootmisharu olukorra alusel ning on tulnud järeldusele, et Itaalia väljajätmine hindamisest ei muuda kahju üldpilti. Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega märgitakse, et kuigi import Valgevenest toimus mitmesse liikmesriiki (tegelikult 13), põhinesid komisjoni arvutused kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta põhjenduses 29 esitatud põhjustel neil andmetel, mis puudutasid ainult valimisse kuuluvaid äriühinguid, kes müüsid sarnast toodet vähematesse riikidesse. See ei piira kõigi huvitatud isikute võimalust taotleda vahepealset läbivaatamist, kui kartelliuurimise järeldused on lõplikud, ning olenevalt sel ajahetkel valitsevast olukorrast.

         1.4.   Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta

               (83)

               Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta rohkem märkusi ei esitatud, kehtestatakse lõplikuks kahju kõrvaldamise määraks 10,6 %.

         2.   Lõplikud meetmed

               (84)

               Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada asjaomase toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel.

               (85)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Valgevene eksportiv tootja, et kõnealuse juhtumi olukord õigustab osaliselt tollimaksuvabade meetmete kehtestamist, st et esimesed 200 000 imporditud tonni oleksid tollimaksuvabad ning meetmete kehtivusaeg oleks piiratud kahe aastaga.

               (86)

               Komisjon tuletab meelde, et dumping tuleneb hinnadiskrimineerimisest ning seepärast peaks meede seisnema dumpinguvastastes tollimaksudes või hinnakohustuses. Valgevene eksportiva tootja taotletav tollimaksuvaba kvoot ei sisalda mingit hinnaelementi, mis võiks korvata kahjulikku dumpingut ning seepärast ei saa seda taotlust vastu võtta. Samuti ei ole käesoleva juhtumi puhul mingit põhjendust meetmete kohaldamisaja lühendamiseks. Olukorra muutudes on Valgevenel võimalus taotleda meetmete läbivaatamist alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt. Seepärast lükatakse need väited tagasi. Samuti tuletatakse meelde, et komisjon võib oma järeldused läbi vaadata, kui kartelliuurimise käigus seatakse käesolevas määruses tehtud lõplikud järeldused kahtluse alla.

               (87)

               Eespool toodust lähtudes on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

                           Äriühing

                           Kahjumarginaal
                           (%)

                           Dumpingumarginaal
                           (%)

                           Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
                           (%)

                           BMZ

                           10,6

                           58,4

                           10,6

                           Kõik muud äriühingud

                           10,6

                           58,4

                           10,6

         3.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

               (88)

               Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad.

               (89)

               Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate betooni sarrusvarraste impordile, mis on valmistatud rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud, valtsimisjärgselt väänatud või mitte, kuid edasi töötlemata, ning millel on süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone. Kõrge väsimustugevusega rauast või terasest betooni sarrusvardad jäävad asjaomase toote määratlusest välja. Muud pikad tooted nagu ümarlatid jäetakse välja. Asjaomane toode on pärit Valgevenest ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ja ex 7214 99 95 alla (TARICi koodid: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).
   2.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on 10,6 %.
   3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Rakendusmääruse (EL) 2016/2303 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. juuni 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT C 114, 31.3.2016, lk 3.

      (3)  Komisjoni 19. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2303 teatavate Valgevene Vabariigist pärit betooni sarrusvarraste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT L 345, 20.12.2016, lk 4).

      (4)  Otsus kohtuasjas Extramet vs nõukogu, C-358/89, EKL:C:1992:257, punktid 17–20. Vt ka analoogseid otsuseid kohtuasjades Matra vs. komisjon, C-225/91, EKL:C:1993:239, punktid 40–47; RJB Mining vs komisjon, T-156/98, EKL:C:2001:29, punktid 107–126 ning Secop vs komisjon, T-79/14, EKL:T:2016:118, 79–86.

      (5)  Juhtum I742.

      (6)  Nimelt jäeti välja Iirimaale ja Ühendkuningriiki suunatud ekspordi maht.

      (7)  „Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych“ Ernst & Young, Varssavi, märts 2014.

      (8)  ELT L 204, 29.7.2016, lk 70.

      (9)  OECD terasekomitee koosolekul 2013. aasta detsembris McKinsey esitatud aruanne.

      (10)  2012. aastal saavutatud kasum; teistel vaatlusaluse perioodi aastatel, st 2013–2015 oli liidu tootmisharu kahjumis.

      (11)  Huvitatud isikutele avaldatud konkreetne teave, 3. lisa.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1213/2013, 27. november 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               28.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 317/33

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1213/2013,
   27. november 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  44,1

                  MA

                  41,4

                  MK

                  36,9

                  TR

                  57,9

                  ZZ

                  45,1

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  TR

                  87,1

                  ZZ

                  64,3

                  0709 93 10

                  MA

                  133,7

                  TR

                  87,3

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 10

                  MA

                  68,3

                  ZA

                  87,1

                  ZZ

                  77,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  PK

                  59,4

                  SZ

                  56,2

                  TR

                  70,2

                  UY

                  56,2

                  ZA

                  192,9

                  ZZ

                  87,0

                  0805 50 10

                  TR

                  68,0

                  ZZ

                  68,0

                  0808 10 80

                  AU

                  125,0

                  BA

                  45,7

                  MK

                  41,5

                  US

                  139,5

                  ZA

                  134,8

                  ZZ

                  97,3

                  0808 30 90

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  113,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.