title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/572, 24. aprill 2020, raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  27.4.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 132/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/572,
         24. aprill 2020,
         raudteel toimunud õnnetusjuhtumeid või intsidente käsitlevate uurimisaruannete koostamisel järgitava aruandlusstruktuuri kohta
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiiviga (EL) 2016/798 on ette nähtud raamistik selle tagamiseks, et riiklikud ohutusjuurdlusasutused, kes direktiivi artikli 22 kohaselt vastutavad raudteel toiminud õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimisest teatamise eest, levitavad õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimise tulemusi kogu liidus.

                     (2)

                     Uurimisaruanded, järeldused ja nende põhjal esitatud soovitused annavad olulist teavet selle kohta, kuidas muuta Euroopa raudteepiirkonna raudteed tulevikus veelgi ohutumaks. Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 26 peab ohutusalaste soovituste adressaat asjaomaseid soovitusi täitma ja teavitama ohutusjuurdlusasutust võetud meetmetest.

                     (3)

                     Tänu uurimisaruannete ühtlustatud struktuurile peaks aruannete jagamine hõlpsamaks muutuma. Selleks loodi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artikli 37 lõike 3 punktile e avalik andmebaas, mida haldab Euroopa Liidu Raudteeamet ja millele juurdepääsu tagab amet.

                     (4)

                     Selleks et hõlbustada teiste Euroopa sidusrühmade juurdepääsu kasulikule teabele ja selle kohaldamist, tuleb aruande teatavad osad täita kahes Euroopa keeles.

                     (5)

                     Struktuur peaks kaitsma riiklikke ohutusjuurdlusasutusi välise sekkumise eest ja tagama, et uurimist teostatakse sõltumatult kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 21 lõikega 4.

                     (6)

                     Raudteeohutust mõjutavate õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimisaruanded peaksid aitama tagada, et varasematest õnnetusjuhtumitest ja intsidentidest võetakse õppust. Uurimisaruanded võimaldaksid ohutusprobleeme tulevikus lihtsamini välja selgitada ja samalaadseid ohutusriske kõrvaldada ning raudteesektori ettevõtjatel oma tegevusriske uuesti hinnata ja vajaduse korral ajakohastada ohutusjuhtimissüsteeme, sealhulgas võtta komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/762 (3) I lisa punkti 7.1.3 ja II lisa punkti 7.1.3 kohaseid parandusmeetmeid. Eelnevat arvesse võttes peaks asjaomastes aruannetes sisalduv teave olema struktureeritud nii, et sellele oleks lihtne juurde pääseda.

                     (7)

                     Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“), kellele aruanded esitatakse, peaks haldama asjakohast IT-vahendit, mille abil kasutajal oleks lihtne leida oma konkreetsetele vajadustele vastavat teavet (nt kasutades märksõnu).

                     (8)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 28 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala
            Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine aruandlusstruktuur, et teostada õnnetusjuhtumite ja intsidentide ohutusjuurdlust, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 lõigetes 1 ja 2.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        1)

                        „põhjuslik tegur“ – tegevus, tegevusetus, sündmus, tingimus või nende kombinatsioon, mille parandamine, kõrvaldamine või vältimine oleks asjaomase juhtumi suure tõenäosusega ära hoidnud;

                        2)

                        „kaasaaitav tegur“ – tegevus, tegevusetus, sündmus või tingimus, mis mõjutab teatavat juhtumit, suurendades selle tõenäosust, kiirendades selle mõju või muutes selle tagajärjed raskemaks, kuid mille kõrvaldamine ei oleks juhtumit ära hoidnud;

                        3)

                        „süsteemne tegur“ – organisatsioonilist, juhtimisalast, ühiskondlikku või regulatiivset laadi põhjuslik või kaasaaitav tegur, mis tõenäoliselt mõjutab samalaadseid ja seonduvaid juhtumeid tulevikus, sealhulgas eelkõige õigusraamistikuga seotud tingimused, ohutusjuhtimissüsteemi ülesehitus ja kohaldamine, töötajate oskused, menetlused ja hooldustööd.

            Artikkel 3
            Aruandlusstruktuur
            Uurimisaruannete koostamisel järgitakse nii täpselt kui võimalik I lisas sätestatud struktuuri, ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 ning artikli 24 lõigete 1 ja 2 kohaldamist.
            I lisa punktides 1, 5 ja 6 nõutav teave esitatakse mõnes teises Euroopa ametlikus keeles. Selle tõlge tuleb kättesaadavaks teha hiljemalt kolme kuu jooksul pärast aruande esitamist.
            Aruanded tehakse ametile kättesaadavaks digitaalselt, et tagada neile juurdepääs ning nende digitaalne indekseerimine ja analüüs.

            Artikkel 4
            Üleminekuperiood
            Kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on õnnetusjuhtumi või intsidendi suhtes direktiivi (EL) 2016/798 artikli 22 lõike 3 kohane otsus uurimise algatamise kohta juba tehtud, võib ohutusjuurdlusasutus otsustada, kas järgida käesoleva määruse I lisa või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (4) V lisa kohast aruandlusstruktuuri.

            Artikkel 5
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 138, 26.5.2016, lk 102.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

            (3)  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

            LISA
            Aruandlusstruktuur
            Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 24 lõikele 1 tuleb õnnetusjuhtumeid ja intsidente käsitlevate aruannete puhul järgida võimalikult täpselt käesolevas lisas kehtestatud struktuuri, mida kohandatakse vastavalt asjaomase õnnetusjuhtumi või intsidendi liigile ja raskusastmele. See hõlmab teabe esitamist põhimõtteliselt kõigi numbritega 1–6 tähistatud pealkirjadega ning vajaduse korral ka tähtedega tähistatud alapealkirjadega hõlmatu kohta. Kui asjakohane teave ei ole kättesaadav või seda ei nõuta raudteeohutust mõjutava juhtumi asjaolude tõttu, lisatakse vastavate pealkirjade või alapealkirjade juurde märge „ei kohaldata“, mis näitab, et neid punkte ei peeta asjaomases ohutusjuurdluses oluliseks. Märke võib lisada lühendatud kujul asjaomase pealkirja või alapealkirja ette või taha.
            1.   Kokkuvõte

            Kokkuvõte on aruande lahutamatu osa ja peab moodustama terviku, mis on mõistetav ka täiendava kontekstita.
            Kokkuvõte peab sisaldama juhtumi peamisi asjaolusid: õnnetusjuhtumi või intsidendi lühikirjeldus; millal, kus ja kuidas see juhtus; järeldused põhjuste ja tagajärgede kohta. Kokkuvõttes tuleb vaadelda kõiki ohutusjuurdluse käigus kindlaks tehtud tegureid (põhjuslikud, kaasaaitavad ja/või süsteemsed). Vajaduse korral lisatakse kokkuvõttele ohutusalaste soovituste ja nende adressaatide loetelu.
            2.   Ohutusjuurdlus ja selle kontekst

            Aruande selles osas esitatakse ohutusjuurdluse eesmärk ja kontekst. Välja tuleb tuua kõik tegurid, näiteks viivitused, mis võivad ohutusjuurdlust või selle järeldusi kahjustada või neid muul viisil mõjutada.

                        1.

                        Otsus ohutusjuurdluse algatamise kohta.

                        2.

                        Ohutusjuurdluse algatamise otsuse põhjendus, nt viide artikli 20 lõikele 1 (raske õnnetusjuhtum) või artikli 20 lõike 2 punktidele a–d:

                        3.

                        Ohutusjuurdluse ulatus ja piirangud koos asjakohaste põhjendustega ning selgitus kõikide viivituste kohta, mida peetakse riskiks või ohutusjuurdluse läbiviimist või selle käigus tehtud järeldusi muud moodi mõjutavaks asjaoluks.

                           Üksikasjalikumat teavet uurimise ulatuse ja piirangute kohta võib esitada punktis 4.

                        4.

                        Ohutusjuurdlusmeeskonda kuuluvate isikute tehnilise suutlikkuse ja funktsioonide kokkuvõtlik kirjeldus. See hõlmab ka teiste ohutusjuurdlusasutuste töötajaid või ohutusjuurdlusega seotud välisosalisi, samuti tõendeid selle kohta, et nad on sõltumatud raudteeohutust mõjutava juhtumiga seotud osalistest.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        5.

                        Teabevahetus- ja konsulteerimisprotsess, mida juhtumiga seotud isikud või üksused kasutavad ohutusjuurdluse ajal ja seoses esitatava teabega.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        6.

                        Juhtumiga seotud üksuste vahel tehtava koostöö taseme kirjeldus.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        7.

                        Aruandes osutatud faktide väljaselgitamiseks ja järelduste tegemiseks kasutatud ohutusjuurdlusmeetodite ja tehniliste võtete ning analüüsimeetodite kirjeldus. Faktid peavad hõlmama vähemalt järgmist:

                                    —

                                    raudteeohutust mõjutava juhtumini viinud sündmused ja tingimused;

                                    —

                                    eespool nimetatud sündmuste ja tingimuste algpõhjused;

                                    —

                                    juhendid, kohustuslikud menetlused, tagasiside- ja/või kontrollimehhanismid, mis viisid raudteeohutust mõjutava juhtumini või millel oli sellega seoses muu roll.

                           Nt intervjuud, juurdepääs dokumentidele ja operatsioonisüsteemi salvestistele;

                        8.

                        Ohutusjuurdluse käigus ilmnenud takistuste ja konkreetsete probleemide kirjeldus.

                        9.

                        Mis tahes suhtlus õigusasutustega, kui see on asjakohane.

                        10.

                        Vajaduse korral muu ohutusjuurdlusega seotud asjakohane teave.

                  3.   Raudteeohutust mõjutava juhtumi kirjeldus

            See aruandeosa sisaldab juhtumi toimumise üksikasjalikku kirjeldust, mis põhineb ohutusjuurdluse käigus kogutud teabel.
            a)   Raudteeohutust mõjutav juhtum ja taustteave

                        1.

                        Juhtumi liigi kirjeldus.

                        2.

                        Juhtumi toimumise kuupäev, täpne kellaaeg ja koht.

                        3.

                        Toimumispaiga kirjeldus, sealhulgas ilmaolud ja geograafilised tingimused juhtumi toimumise hetkel ning teave selle kohta, kas toimumiskohas või selle läheduses tehti remonditöid.

                        4.

                        Surmajuhtumid, vigastused ja materiaalne kahju:

                                    —

                                    reisijad, töötajad või töövõtjad, raudteeületuskoha kasutajad, raudteel loata viibivad isikud, muud isikud reisijate ooteplatvormil, muud isikud reisijate ooteplatvormist eemal,

                                    —

                                    veos, pagas ja muu vara,

                                    —

                                    veerem, taristu ja keskkond.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        5.

                        Muude tagajärgede kirjeldus, sealhulgas juhtumi mõju selle osaliste tavapärastele toimingutele.

                        6.

                        Juhtumiga seotud isikud ja nende funktsioonid ning juhtumiga seotud üksused, sealhulgas võimalikud seosed töövõtjate ja/või muude asjaosalistega.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        7.

                        Rongi(de) kirjeldus, tunnused ning koosseis, sealhulgas asjaomased veeremid ja nende registreerimisnumbrid.

                        8.

                        Taristu ja signaalimissüsteemi asjakohaste osade kirjeldus (rööbastee liik, pöörang, blokeerimine, signaal, rongiturvangusüsteemid).

                        9.

                        Vajaduse korral kogu muu juhtumi kirjeldamiseks asjakohane teave ja taustteave.

                  b)   Sündmuste faktiline kirjeldus

                        1.

                        Raudteeohutust mõjutava juhtumini viinud sündmuste ahela ligikaudne kirjeldus, sealhulgas:

                                    —

                                    asjaomaste isikute võetud meetmed;

                                    —

                                    veeremi ja tehniliste seadmete töö;

                                    —

                                    käitamissüsteemi toimimine.

                           Nt rongisõidu alguspunkt, asjaomase töötaja vahetuse algus.

                           Nt töötajate poolt rongijuhtimise ja signaalimise käigus võetud meetmed, verbaalsete sõnumite ja kirjalike korralduste vahetamine seoses juhtumiga.

                           Nt signaalimis- ja juhtimissüsteem, taristu, sideseadmed, veerem, hooldus jne.

                        2.

                        Sündmuste käik alates sündmuse toimumisest kuni päästeteenistuste tegevuse lõpuni, sealhulgas:

                                    —

                                    juhtumi toimumise koha kaitsmiseks ja turvamiseks võetud meetmed;

                                    —

                                    pääste- ja hädaabiteenistuste tegevus.

                           Nt raudtee hädaolukorra lahendamise plaani käikulaskmine, riiklike päästeteenistuste, politsei ja meditsiiniteenistuste hädaolukorra lahendamise plaani käikulaskmine ning sellega seotud sündmusteahel.

                  4.   Raudteeohutust mõjutava juhtumi analüüs, vajaduse korral konkreetsete kaasaaitavate tegurite kaupa

            Selles aruandeosas analüüsitakse kindlakstehtud fakte ja asjaolusid (st käitajate tegevus, veerem ja/või tehniliste seadmed), mis juhtumi põhjustasid. Analüüsi abil selgitatakse välja olulised ohutustegurid, mis juhtumi põhjustasid või sellele muul viisil kaasa aitasid, sealhulgas faktid juhtumi algpõhjuste kohta. Põhjuslikud, süsteemsed ja kaasaaitavad tegurid võivad õnnetusjuhtumi või intsidendi põhjustamisel olla võrdselt olulised ja ohutusjuurdluse käigus tuleks neid kõiki arvesse võtta.
            Analüüsi võib laiendada nii, et see hõlmaks ka kogu raudteesüsteemiga seotud tingimusi ja tagasiside- ning/või kontrollimehhanisme, mille puhul on kindlaks tehtud, et nad on aktiivselt mõjutanud samalaadsete juhtumite toimumist. See võiks hõlmata juhtumi asjaosaliste ohutusjuhtimissüsteemide toimimist ning sertifitseerimise ja järelevalvega seotud reguleerivat tegevust.
            Aruande paindlikku struktuuri (vt eespool) silmas pidades tuleks iga sellise, ohutuse seisukohalt olulisena tunduva kindlakstehtud sündmuse või (põhjusliku või kaasaaitava) teguri puhul käsitleda järgmisi asjaolusid.
            a)   Rollid ja ülesanded

            Ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/798 artikli 20 lõike 4 kohaldamist, tuleb aruande selles osas kindlaks määrata nende konkreetsete isikute ja üksuste rollid ning ülesanded (vajaduse korral ka asjaomase juhtumiga seotud töötajad ja nende kindlaksmääratud ülesanded ja funktsioonid), kelle puhul on teada, et nad on osalenud asjaomases ohutust mõjutavas juhtumis või selle põhjustanud toimingus ohutuse seisukohast kriitilisel viisil, ning analüüsida asjaomaseid rolle ja ülesandeid.

                        1.

                        Raudteeveo-ettevõtja(d) ja/või taristuettevõtja(d).

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        2.

                        Hoolduse eest vastutav(ad) üksus(ed), hooldustöökojad ja/või muud hooldusteenuste osutajad.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        3.

                        Raudteeveeremi tootjad või muud raudteetoodete tarnijad.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        4.

                        Riiklikud ohutusasutused ja/või Euroopa Liidu Raudteeamet.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        5.

                        Teavitatud asutused, määratud asutused ja/või riskihindamisasutused.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        6.

                        Punktis 2 nimetatud hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise asutused.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                        7.

                        Muu isik või üksus, kes on juhtumiga seotud, olenemata sellest, kas ta on kantud mõnda asjakohasesse ohutusjuhtimissüsteemi või mitte või kas talle on osutatud registris või asjakohases õigusraamistikus.

                           Kui isikutele või üksustele tagatakse anonüümsus, siis palun täpsustage.

                           Nt veeremiüksuse valdajad, terminaliteenuste osutajad, laadijad või täitjad

                  b)   Veerem ja tehnilised seadmed

            Juhtumi põhjuslikud tegurid või tagajärjed, mille puhul on kindlaks tehtud seos veeremi või tehniliste seadmete seisundiga, sealhulgas toimingute ja otsustega seotud võimalikud kaasaaitavad tegurid, näiteks:

                        1.

                        Veeremi, raudteetaristu või tehniliste seadmete konstruktsioonist tulenevad tegurid.

                        2.

                        Veeremi, raudteetaristu või tehniliste rajatiste paigaldamisest ja kasutuselevõtust tulenevad tegurid.

                        3.

                        Raudteetoodete tootja või muu tarnijaga seotud tegurid.

                        4.

                        Veeremi või tehniliste seadmete hooldamisest ja/või kasutuselevõtust tulenevad tegurid:

                        5.

                        Hoolduse eest vastutava üksuse, hooldustöökodade ja muude hooldusteenuste osutajatega seotud tegurid.

                        6.

                        Kõik muud ohutusjuurdluse seisukohast oluliseks peetavad tegurid või tagajärjed.

                  c)   Inimtegur

            Kui põhjuslikud või kaasaaitavad tegurid või juhtumi tagajärjed olid seotud inimtegevusega, tuleb tähelepanu pöörata konkreetsetele asjaoludele ja viisile, kuidas töötajad tavapärase töö käigus rutiinseid toiminguid läbi viivad, ning sellistele inimeste ja organisatsiooniga seotud teguritele, mis võivad mõjutada toiminguid ja/või otsuseid, sealhulgas järgmisele:

                        1.

                        Üldised ja individuaalsed omadused:

                                    a)

                                    koolitus- ja arendustegevus, sealhulgas oskused ja kogemused;

                                    b)

                                    juhtumit mõjutavad meditsiinilised ja isikliku olukorraga seotud asjaolud, sealhulgas füüsiline või psüühiline pinge;

                                    c)

                                    väsimus;

                                    d)

                                    motiveeritus ja suhtumine.

                        2.

                        Tööga seotud tegurid:

                                    a)

                                    ülesande püstitus,

                                    b)

                                    seadmete konstruktsiooni mõju inimese ja masina koostööle,

                                    c)

                                    kasutatud sidevahendid,

                                    d)

                                    tavad ja protsessid,

                                    e)

                                    käituseeskirjad, kohalikud juhendid, personalinõuded, hooldusjuhised ja kohaldatavad standardid,

                                    f)

                                    juhtumiga seotud töötajate tööaeg,

                                    g)

                                    riskide käsitlemise tavad,

                                    h)

                                    kontekst, masinad, seadmed ja juhendid, mille abil määratakse kindlaks töötavad.

                        3.

                        Organisatsiooniga seotud tegurid ja ülesanded:

                                    a)

                                    tööjõu planeerimine ja töökoormus,

                                    b)

                                    teabevahetus, teave ja meeskonnatöö,

                                    c)

                                    töölevõtmine ja valimine ning ressursid,

                                    d)

                                    tulemusjuhtimine ja järelevalve,

                                    e)

                                    tasustamine (töötasu),

                                    f)

                                    juhtimine ja võimuküsimused,

                                    g)

                                    organisatsiooni töökultuur,

                                    h)

                                    õigusküsimused (sh asjakohased ELi ja siseriiklikud eeskirjad ning määrused),

                                    i)

                                    õigusraamistiku tingimused ja ohutusjuhtimissüsteemi kohaldamine.

                        4.

                        Keskkonnategurid:

                                    a)

                                    töötingimused (müra, valgustus, vibratsioon, ...),

                                    b)

                                    ilmaolud ja geograafilised tingimused,

                                    c)

                                    sündmuskohal või selle läheduses teostatud tööd.

                        5.

                        Muud punktides 1, 2, 3 ja 4 nimetatud tegurid, mis on ohutusjuurdluse seisukohast olulised.

                  d)   Tagasiside- ja kontrollimehhanismid, sealhulgas riski- ja ohutusjuhtimine ning järelevalveprotsessid

                        1.

                        Õigusraamistikuga seotud asjakohased tingimused.

                        2.

                        Protsessid ja meetodid ning selliste riskihindamis- ja järelevalvetoimingute sisu ja tulemused, mida on kasutanud juhtumi asjaosalised: raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, hoolduse eest vastutavad üksused, hooldustöökojad, muud hooldusepakkujad, tootjad ja kõik muud osalised ning rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 (1) artiklis 6 osutatud sõltumatud hindamisaruanded.

                        3.

                        Asjaomas(t)e raudteeveo-ettevõtja(te) ja taristuettevõtja(te) ohutusjuhtimissüsteem, sealhulgas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 lõikes 3 ja muudes ELi seadusandlikes rakendusaktides sätestatud funktsioonid.

                        4.

                        Hoolduse ja hooldustöökodade eest vastutava(te) üksus(t)e juhtimissüsteem, sealhulgas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 14 lõikes 3 ja III lisas ning hilisemates rakendusaktides sätestatud funktsioonid.

                        5.

                        Riiklike ohutusasutuste poolt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 kohaselt tehtud järelevalve tulemused.

                        6.

                        Ameti, riiklike ohutusasutuste või muude vastavushindamisasutuste välja antud load, sertifikaadid ja hindamisaruanded:

                                    —

                                    asjaomas(t)e raudteetaristu-ettevõtja(te) ja raudteeveo-ettevõtja(te) ohutusluba või ohutustunnistused,

                                    —

                                    püsiseadmete kasutuselevõtu load ja veeremiüksuste turulelaskmise load,

                                    —

                                    hoolduse eest vastutav üksus ja hooldustöökojad (sh sertifitseerimine).

                        7.

                        Muud süsteemsed tegurid.

                  e)   Varasemad samalaadsed juhtumid, kui neid on esinenud

            5.   Järeldused

            Järeldused peavad sisaldama järgmist.

                        a)

                           Raudteeohutust mõjutava juhtumi põhjuste analüüsi ja järelduste kokkuvõte

                        Järeldustes tuleb esitada kokkuvõte raudteeohutust mõjutava juhtumi puhul kindlaks tehtud põhjuslikest ja kaasaaitavatest teguritest, käsitledes nii vahetuid kui ka komplekssemaid süsteemsed tegureid ning puuduvaid või ebapiisavaid ohutusmeetmeid, mille puhul soovitatakse võtta kompensatsioonimeetmeid. Kokkuvõttes vaadeldakse ka asjaomaste organisatsioonide suutlikkust käsitleda seda küsimust oma ohutusjuhtimissüsteemide kaudu, et vältida õnnetusjuhtumeid ja intsidente tulevikus.

                        b)

                           Juhtumi tagajärjel võetud meetmed

                        c)

                           Täiendavad tähelepanekud

                        Ohutusjuurdluse käigus kindlaks tehtud ohutusprobleemid, mis ei ole asjaomase juhtumi põhjuste ja tagajärgede kohta järelduste tegemisel olulised.

                  6.   Ohutusalased soovitused

            Vajaduse korral esitatakse selles aruandeosas ohutusalased soovitused, mille ainus eesmärk on tuleviks ära hoida samalaadseid raudteeohutust mõjutavaid juhtumeid.
            Kui soovitusi ei anta, tuleb seda põhjendada.
            Ohutusalased soovitused põhinevad kindlakstehtud faktidel ja nendega seotud lisatähelepanekutel ning analüüsil, millele tuginedes tehakse järeldused raudteeohutust mõjutava juhtumi oluliste põhjuste ja tagajärgede kohta.
            Ohutusalaseid soovitusi võib anda ka selliste täiendavate tähelepanekute kohta, mis asjaomast juhtumit ei põhjustanud ega aidanud sellele kaasa.

               (1)  Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/573, 24. aprill 2020, millega määratakse kindlaks alates 27. aprillist 2020 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

text:
                  27.4.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 132/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/573,
         24. aprill 2020,
         millega määratakse kindlaks alates 27. aprillist 2020 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 183,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga mida on suurendatud, 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

                     (2)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

                     (4)

                     Alates 21. septembrist 2017 arvutatakse Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

                     (5)

                     Seepärast tuleks alates 27. aprillist 2020 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

                     (6)

                     Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. aprillist 2020, on sätestatud käesoleva määruse I lisas, lähtudes käesoleva määruse II lisas esitatud teabest.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. aprill 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

               põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

                  Wolfgang BURTSCHER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (ELT L 187, 21.7.2010, lk 5).

            I LISA
            Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. aprillist 2020

                        CN-kood

                        Kaupade kirjeldus

                        Imporditollimaks  (1)
                            (2)

                        (eurot/tonn)

                        1001 11 00

                        Kõva NISU, seemneks

                        0,00

                        1001 19 00

                        Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        keskmise kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        madala kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        Ex10019120

                        Harilik NISU, seemneks

                        0,00

                        Ex10019900

                        Harilik NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        1002 10 00

                        RUKIS, seemneks

                        5,27

                        1002 90 00

                        RUKIS, v.a seemneks

                        5,27

                        1005 10 90

                        MAISITERAD, seemneks (v.a hübriidid)

                        5,27

                        1005 90 00

                        MAISITERAD, v.a seemneks  (3)

                        5,27

                        1007 10 90

                        TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid)

                        5,27

                        1007 90 00

                        TERASORGO, v.a seemneks

                        5,27

               (1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                        —

                        3 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu,

                        —

                        2 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres.

               (2)  Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete puhul arvutatakse tollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

               (3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 euro võrra tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artiklis 3 kehtestatud tingimused.

            II LISA
            I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

               1.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           (eurot/tonn)

                           Pehme nisu  (1)

                           Mais

                           Börs

                           Minneapolis

                           Chicago

                           Noteering

                           187,231

                           116,272

                           Mehhiko lahe lisatasu

                           –

                           23,784

                           Suure järvistu lisatasu

                           40,454

                           –

               2.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

                           11,705

                           Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam:

                           38,841

               (1)  Lisatasu 14 eurot tonni kohta sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/615, 4. mai 2020, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 5. maist 2020

text:
                  5.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  LI 141/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/615,
         4. mai 2020,
         millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 5. maist 2020
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 183,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga mida on suurendatud, 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

                     (2)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

                     (3)

                     Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 1 kohaselt on nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud nimetatud määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

                     (4)

                     Alates 21. septembrist 2017 arvutatakse Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

                     (5)

                     Seepärast tuleks alates 5. maist 2020 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

                     (6)

                     Kooskõlas määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikega 2 peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 5. maist 2020, on sätestatud käesoleva määruse I lisas, lähtudes käesoleva määruse II lisas esitatud teabest.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 4. mai 2020

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Wolfgang BURTSCHER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (ELT L 187, 21.7.2010, lk 5).

            I LISA

               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 5. maist 2020

                        CN-kood

                        Kaupade kirjeldus

                        Imporditollimaks  (1)
                            (2)

                        (eurot/tonn)

                        1001 11 00

                        Kõva NISU, seemneks

                        0,00

                        1001 19 00

                        Kõva NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        keskmise kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        madala kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        Ex10019120

                        Harilik NISU, seemneks

                        0,00

                        Ex10019900

                        Harilik NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

                        0,00

                        1002 10 00

                        RUKIS, seemneks

                        10,40

                        1002 90 00

                        RUKIS, v.a seemneks

                        10,40

                        1005 10 90

                        MAISITERAD, seemneks (v.a hübriidid)

                        10,40

                        1005 90 00

                        MAISITERAD, v.a seemneks  (3)

                        10,40

                        1007 10 90

                        TERASORGO, seemneks (v.a hübriidid)

                        10,40

                        1007 90 00

                        TERASORGO, v.a seemneks

                        10,40

               (1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

                        —

                        3 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu,

                        —

                        2 euro võrra tonni kohta, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres.

               (2)  Kanadast pärit ja CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00 ja 1002 90 00 alla kuuluvate toodete puhul arvutatakse tollimaks määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 5 kohaselt.

               (3)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 euro võrra tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artiklis 3 kehtestatud tingimused.

            II LISA

               I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

               1.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           (eurot/tonn)

                           Pehme nisu  (1)

                           Mais

                           Börs

                           Minneapolis

                           Chicago

                           Noteering

                           184,185

                           113,614

                           Mehhiko lahe lisatasu

                           –

                           21,584

                           Suure järvistu lisatasu

                           41,446

                           –

               2.
               Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

                           Lasti veokulud: Mehhiko laht – Rotterdam:

                           11,434

                           Lasti veokulud: Suur järvistu – Rotterdam:

                           37,737

               (1)  Lisatasu 14 eurot tonni kohta sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/869, 24. juuni 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  25.6.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 201/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/869,
         24. juuni 2020,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on loetletud toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/707 (3) pikendati toimeainete famoksadooni ja flumioksasiini heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2020 ja toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, fenamifossi, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2020.

                     (3)

                     Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamise taotlused esitati vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012 (4).

                     (4)

                     Kuna kõigi kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vaja pikendada nende toimeainete heakskiidu kehtivusaega.

                     (5)

                     Lisaks on vaja pikendada toimeainete boskaliidi, kaptaani, dimetomorfi, etefooni, folpeedi, formetanaadi, milbemektiini, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi ja propamokarbi heakskiidu kehtivusaega, et anda piisavalt aega endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklites 13 ja 14 sätestatud menetlusele.

                     (6)

                     Juhtumite puhul, kus võetakse vastu määrus, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiitu ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, tuleks kehtivusaja lõpp määrata samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitu ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kui võetakse vastu määrus, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, on konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt asjakohane kehtestada varaseim võimalik kohaldamiskuupäev.

                     (7)

                     Kuna mõne toimeaine heakskiidu kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2020, tuleks käesolev määrus jõustada võimalikult kiiresti.

                     (8)

                     Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 tuleks seega vastavalt muuta.

                     (9)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 24. juuni 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            (3)  Komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/707, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 120, 8.5.2019, lk 16).

            (4)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse järgmiselt:

                        1)

                        35. reas asendatakse famoksadooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „30. juuni 2021“;

                        2)

                        39. reas asendatakse flumioksasiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „30. juuni 2021“;

                        3)

                        46. reas asendatakse tsüasofamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        4)

                        84. reas asendatakse benalaksüüli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        5)

                        85. reas asendatakse bromoksüniili käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        6)

                        88. reas asendatakse fenmedifaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        7)

                        97. reas asendatakse S-metolakloori käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        8)

                        99. reas asendatakse etoksasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        9)

                        109. reas asendatakse bifenasaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        10)

                        110. reas asendatakse milbemektiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        11)

                        141. reas asendatakse fenamifossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        12)

                        142. reas asendatakse etefooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        13)

                        145. reas asendatakse kaptaani käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        14)

                        146. reas asendatakse folpeeti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        15)

                        147. reas asendatakse formetanaati käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        16)

                        150. reas asendatakse dimetomorfi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        17)

                        152. reas asendatakse metribusiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        18)

                        153. reas asendatakse fosmeeti käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        19)

                        154. reas asendatakse propamokarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        20)

                        156. reas asendatakse metüülpirimifossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        21)

                        158. reas asendatakse beflubutamiidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        22)

                        163. reas asendatakse bentiavalikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        23)

                        164. reas asendatakse boskaliidi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        24)

                        166. reas asendatakse fluoksastrobiini käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        25)

                        167. reas asendatakse Paecilomyces lilacinus'e tüve 251 käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“;

                        26)

                        168. reas asendatakse protiokonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) kuupäev tekstiga „31. juuli 2021“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/885, 26. juuni 2020, Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmete kohta

text:
                  29.6.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 205/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/885,
         26. juuni 2020,

            Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmete kohta
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, (1) mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, eriti selle artikli 30 lõiget 1,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     2011. aastal teatas Itaalia komisjonile riigi territooriumil leiduvast uuest agressiivsest Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto tüvest (edaspidi „kõnealune kahjustaja“), mis põhjustab teatavat kiivide haigust (kiwi canker), ning sellest, et Itaalia on võtnud ametlikud meetmed kõnealuse kahjustaja edasise sissetoomise ja leviku tõkestamiseks oma territooriumil. Lisaks on teada, et seda kõnealuse kahjustaja agressiivset tüve on leitud ka kolmandas riigis, mis ekspordib liitu kiivitaimede paljundusmaterjali, sealhulgas õietolmu. See teave on liidu territooriumil endiselt asjakohane.

                     (2)

                     Seepärast võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2012/756/EL (2).

                     (3)

                     Rakendusotsus 2012/756/EL asendati rakendusotsusega (EL) 2017/198, (3) mis kaotas kehtivuse 31. märtsil 2020.

                     (4)

                     Kõnealune kahjustaja ei ole loetletud liidu karantiinse taimekahjustajana komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 (4) II lisas, kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana III lisas ega reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana IV lisas.

                     (5)

                     Rakendusotsuse (EL) 2017/198 vastuvõtmise põhjused, sealhulgas asjaomane komisjoni esialgne taimekahjustajatega seotud riski analüüs, kehtivad endiselt. Kõnealusest kahjustajast tingitud jätkuva ohu tõttu taimetervisele tuleks võtta vastu meetmed seoses kolmandatest riikidest Actinidia Lindl. tolmlemisvõimelise õietolmu ja istutamiseks ettenähtud taimede (edaspidi „asjaomased taimed“), välja arvatud seemnete, sissetoomisega liitu. Samuti tuleks sätestada meetmed selliste liidust pärit taimede edasitoimetamiseks liidu piires. Need meetmed peaksid olema samad, mis on sätestatud rakendusotsuses (EL) 2017/198, sest need on osutunud tõhusaks liidu territooriumi kaitsmisel kõnealuse kahjustaja eest.

                     (6)

                     Selleks et tagada liidu territooriumi parem kaitse kõnealuse kahjustaja eest, tuleks asjaomaseid liitu toodud taimi piiripunktis või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2123 (5) kohaselt määratud sihtkoha kontrollipunktis rangelt kontrollida ja vajaduse korral katseliselt kontrollida kõnealuse kahjustaja esinemise suhtes.

                     (7)

                     Seepärast tuleks rakendusotsus (EL) 2017/198 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. See on vajalik, et võtta arvesse määruse (EL) 2016/2031 ja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 sätteid, mida kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.

                     (8)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada võimalikult kiiresti, et asendada rakendusotsus (EL) 2017/198, mis kaotas kehtivuse 31. märtsil 2020. Käesolev määrus peaks jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (9)

                     Käesoleva määruse järgimiseks peaksid liikmesriigid vajaduse korral kohandama oma õigusakte.

                     (10)

                     Käesolevat määrust tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2021, et jääks aega jälgida olukorra arengut ja teha kindlaks kõnealuse kahjustajaga seotud taimetervislik olukord liidu territooriumil.

                     (11)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese
            Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto (edaspidi „kõnealune kahjustaja“) liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamiseks.

            Artikkel 2

               Kahjustaja
               Pseudomonas syringae
               pv
               . actinidiae
               Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto keelamine

            Kõnealust taimekahjustajat ei tohi liidu territooriumile sisse tuua või seal vedada, hoida, paljundada või vabadusse lasta.

            Artikkel 3

               Actinidia
               Lindl. tolmlemisvõimelise õietolmu ja istutamiseks ettenähtud taimede, v.a seemnete, sissetoomine liitu

            Kolmandatest riikidest pärit Actinidia Lindl. tolmlemisvõimelist õietolmu ja istutamiseks ettenähtud taimi (edaspidi „asjaomased taimed“), v.a seemneid, võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui need vastavad artiklites 4, 5 ja 6 esitatud erinõuetele.

            Artikkel 4
            Fütosanitaarsertifikaat
            Asjaomaste kolmandatest riikidest pärit taimedega peab kaasas olema fütosanitaarsertifikaat, mille lahtris „Lisadeklaratsioon“ on teave selle kohta, et täidetud on üks järgmistest tingimustest.

                        a)

                        Asjaomaseid taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud riigis, kus kõnealust kahjustajat teadaolevalt ei esine.

                        b)

                        Asjaomaseid taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud kahjustajavabas piirkonnas, mille on kõnealuse kahjustaja suhtes kehtestanud päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standardile (International Standard for Phytosanitary Measures, edaspidi „ISPM“) nr 4 (6). Kahjustajavaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht“.

                        c)

                        Asjaomased taimed on toodetud kahjustajavabas kohas või kahjustajavabas tootmisüksuses, mille kohta päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealuse kahjustaja osas kinnitanud vastavust FAO standardile ISPM nr 10 (7). Asjaomased taimed on kasvatatud rajatises, mille isolatsiooni- ja kaitsetase väliskeskkonna suhtes välistavad tõhusalt kõnealuse kahjustaja ligipääsu. Selles kohas või tootmisüksuses on asjaomaseid taimi viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul nakkuse sümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal kahel korral ametlikult kontrollitud ja kõnealust kahjustajat ei ole avastatud.
                        Kõnealust tootmiskohta või -üksust ümbritseb vähemalt 100-meetrise raadiusega ala, kus viimase ekspordieelse täieliku kasvuperioodi jooksul on kahel korral tehtud ametlik kontroll nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal ning kõik kontrolli käigus avastatud asjaomased nakkussümptomitega taimed on viivitamata hävitatud.

                        d)

                        Asjaomased taimed on toodetud kahjustajavabas tootmiskohas, mille on kõnealuse kahjustaja suhtes kehtestanud päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon vastavalt FAO standardile ISPM nr 10. Viimase ekspordieelse täieliku kasvuperioodi jooksul on asjaomaseid taimi selles kohas nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal kahel korral ametlikult kontrollitud ja kõnealust kahjustajat ei ole avastatud.
                        Kõnealust tootmiskohta ümbritseb vähemalt 4 500-meetrise raadiusega ala (edaspidi „ümbritsev ala“), mis vastab ühele järgmistest tingimustest:

                                    i)

                                    viimase ekspordieelse täieliku kasvuperioodi jooksul on nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal kaks korda tehtud ametlik kontroll, võetud proovid ja neid analüüsitud. Ametliku kontrolli, proovivõtu ja proovide analüüsimise käigus ei ole kõnealust kahjustajat avastatud;

                                    ii)

                                    kõik asjaomased taimed 500 m raadiuses kõnealusest tootmiskohast on viivitamatult hävitatud;

                                    iii)

                                    iga asjaomast taime 500 m raadiuses kõnealusest tootmiskohast on nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal korrapäraselt kontrollitud ja kindlaks tehtud, et taim on kõnealusest kahjustajast vaba.

                              Alapunktide ii ja iii korral on kõik asjaomased taimed, mis on tootmiskohast 500 – 4 500 m raadiuses, hävitatud või neid on uuritud sellise proovivõtukava alusel, millega on võimalik 99 % usaldusväärsusega kinnitada, et kõnealuse kahjustaja esinemise määr asjaomastel taimedel on alla 0,1 %.

            Artikkel 5
            Fütosanitaarsertifikaadile lisatav lisateave
            Kui esitatakse artikli 4 punktides c või d kirjeldatud andmed, peab sertifikaat lisaks sisaldama teavet, et täidetud on üks järgmistest tingimustest:

                        a)

                        asjaomased taimed on saadud otse emataimedelt, mis on kasvatatud artikli 4 punktis a, b või c sätestatud tingimustel;

                        b)

                        asjaomased taimed on saadud otse emataimedelt, mis on eelnevalt läbinud individuaalse kontrolli, mis kinnitab kõnealuse kahjustaja puudumist;

                        c)

                        asjaomaseid taimi on uuritud vastavalt proovivõtukavale, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealuse kahjustaja esinemise määr asjaomastel taimedel on alla 0,1 %.

            Artikkel 6
            Kontrollid
            Liitu toodud asjaomaseid taimi, millega on kaasas fütosanitaarsertifikaat ja mis vastavad artiklites 4 ja 5 esitatud nõuetele, kontrollitakse rangelt ja vajadusel uuritakse kõnealuse kahjustaja esinemist piiripunktis või delegeeritud määruse (EL) 2019/2123 kohaselt määratud sihtkoha kontrollipunktis.

            Artikkel 7
            Asjaomaste taimede edasitoimetamine liidu piires
            Asjaomaseid taimi, mis on veetnud osa oma elust liidus, võib liidu piires edasi toimetada üksnes juhul, kui need vastavad artiklites 8 ja 9 sätestatud erinõuetele.

            Artikkel 8
            Taimepassi väljaandmine ja edasitoimetamise tingimused
            Asjaomaseid taimi, mis on veetnud osa oma elust liidus, ja taimi, mis on liitu toodud kooskõlas artikliga 3, võib liidu piires edasi toimetada üksnes juhul, kui nendega on kaasas taimepass, mis on täidetud, väljastatud ja kasutuses kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artiklitega 78–95, ning need taimed vastavad ühele järgmistest tingimustest.

                        a)

                        Asjaomaseid taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud riigis, kus asjaomast kahjustajat teadaolevalt ei esine.

                        b)

                        Asjaomaseid taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisas loetletud kaitstavas piirkonnas.

                        c)

                        Asjaomaseid taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud kahjustajavabas piirkonnas, mille on kõnealuse kahjustaja suhtes kehtestanud päritoluliikmesriigi pädev asutus vastavalt FAO standardile ISPM nr 4.

                        d)

                        Asjaomased taimed on toodetud kahjustajavabas kohas või kahjustajavabas tootmisüksuses, mille kohta päritoluliikmesriigi vastutav ametiasutus on kõnealuse kahjustaja osas kinnitanud vastavust FAO standardile ISPM nr 10. Asjaomased taimed on kasvatatud rajatises, mille isolatsiooni- ja kaitsetase väliskeskkonna suhtes välistavad tõhusalt kõnealuse kahjustaja ligipääsu. Kõnealuses kohas või tootmisüksuses on asjaomaseid taimi viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal kahel korral ametlikult kontrollitud ja kindlaks tehtud, et taim on kõnealusest kahjustajast vaba.
                        Kõnealust tootmiskohta või -üksust ümbritseb vähemalt 100-meetrise raadiusega ala, kus viimase edasitoimetamisele eelneva täieliku kasvuperioodi jooksul on kahel korral tehtud ametlik kontroll nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal ning kõik kontrolli käigus avastatud nakkussümptomitega taimed on viivitamata hävitatud.

                        e)

                        Asjaomased taimed on toodetud kahjustajavabas tootmiskohas, mille on kõnealuse kahjustaja suhtes kehtestanud päritoluliikmesriigi pädev asutus vastavalt FAO standardile ISPM nr 10.
                        Kõnealuses kohas on asjaomaseid taimi viimase edasitoimetamisele eelneva täieliku kasvuperioodi jooksul kaks korda nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal ametlikult kontrollitud ja kindlaks tehtud, et taim on kõnealusest kahjustajast vaba.
                        Kõnealust tootmiskohta ümbritseb vähemalt 500-meetrise raadiusega ala (edaspidi „ümbritsev ala“), mis vastab ühele järgmistest tingimustest:

                                    i)

                                    viimase edasitoimetamisele eelneva täieliku kasvuperioodi jooksul on kogu ümbritseval alal nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal kaks korda tehtud ametlik kontroll, võetud proove ja neid analüüsitud. Ametliku kontrolli, proovivõtu ja proovide analüüsimise käigus ei ole kõnealust kahjustajat avastatud;

                                    ii)

                                    kõik asjaomased taimed ümbritseva ala piires on viivitamatult hävitatud;

                                    iii)

                                    iga ümbritseval alal leiduvat asjaomast taime on nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal korrapäraselt uuritud ja kindlaks tehtud, et taim on kõnealusest kahjustajast vaba.

                              Ümbritsevat ala piirab omakorda vähemalt 4 000-meetrise raadiusega ala, mis vastab ühele järgmistest tingimustest:

                                    i)

                                    pärast viimase edasitoimetamisele eelneva täieliku kasvuperioodi jooksul nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal sellel piiraval alal kaks korda tehtud ametlikke kontrolle, proovide võtmist ja nende analüüsi on võetud likvideerimismeetmed kõikidel juhtudel, kui asjaomastel taimedel tuvastati kõnealuse kahjustaja esinemine. Need meetmed hõlmavad nakkussümptomitega taimede viivitamatut hävitamist;

                                    ii)

                                    kõik asjaomased taimed kõnealuse täiendava ala piires on hävitatud;

                                    iii)

                                    kõiki asjaomaseid taimi kõnealusel täiendaval alal on kontrollitud sellise proovivõtukava alusel, millega on võimalik 99 % usaldusväärsusega kinnitada, et kõnealuse kahjustaja esinemise määr asjaomastel taimedel on alla 0,1 %.

            Artikkel 9
            Edasitoimetamise lisatingimused
            Kui artikli 8 punktis d või e sätestatud nõuded on täidetud, peavad asjaomased taimed lisaks vastama veel ühele järgmistest nõuetest:

                        a)

                        asjaomased taimed on saadud otse emataimedelt, mis on kasvatatud artikli 8 punktis a, b, c või d sätestatud tingimustel;

                        b)

                        asjaomased taimed on saadud otse emataimedelt, mis on eelnevalt läbinud individuaalse kontrolli, mis kinnitab kõnealuse kahjustaja puudumist;

                        c)

                        asjaomaseid taimi on uuritud vastavalt proovivõtukavale, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealuse kahjustaja esinemise määr asjaomastel taimedel on alla 0,1 %.

            Artikkel 10
            Määruse täitmine
            Käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks tunnistavad liikmesriigid kehtetuks või muudavad meetmeid, mida nad on juba võtnud, et kaitsta end kõnealuse kahjustaja sissetoomise ja leviku eest. Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

            Artikkel 11
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2021.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. juuni 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

            (2)  Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/756/EL Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta (ELT L 335, 7.12.2012, lk 49).

            (3)  Komisjoni 2. veebruari 2017. aasta rakendusotsus 2017/198/EL Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmete kohta (ELT L 31, 4.2.2017, lk 29)..

            (4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

            (5)  Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2123, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 selles osas, millistel juhtudel ja tingimustel võib teatavate kaupade identsus- ja füüsilist kontrolli teha kontrollipunktis ning dokumentide kontrolli mujal kui piiripunktis (ELT L 321, 12.12.2019, lk 64).

            (6)  „Requirements for the establishment of pest free areas“ (Kahjustajavabade piirkondade kehtestamise nõuded). ISPM nr 4 (1995), Rooma, IPPC, FAO 2016.

            (7)  „Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites“ (Kahjustajavabade tootmiskohtade ja -üksuste kehtestamise nõuded). ISPM nr 10 (1999), Rooma, IPPC, FAO 2016.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/887, 26. juuni 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/66 seoses istutamiseks ettenähtud taimede impordijärgse kontrolliga

text:
                  29.6.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 205/16

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/887,
         26. juuni 2020,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/66 seoses istutamiseks ettenähtud taimede impordijärgse kontrolliga
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/66 (2) on kehtestatud eeskirjad taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametliku kontrolli ühtse praktilise korra kohta. Need eeskirjad hõlmavad kontrolli ettevõtjate valdustes istutamiseks ettenähtud taimede tootmiskohtades.

                     (2)

                     Istutamiseks ettenähtud soikeseisundis taimedega, välja arvatud seemnetega, võivad taimetervisele kaasneda ühesugused ohud ja riskid, sest taimede kontrollimisel piiripunktides ei pruugi olla võimalik kindlaks teha taimekahjustajate esinemist või neile viitavaid sümptomeid. Sellest hoolimata lubatakse kõnealused istutamiseks ettenähtud taimed kohe pärast kõnealust kontrolli vabasse ringlusse ja neile väljastatakse liidu territooriumil vedamiseks vajalik taimepass.

                     (3)

                     Seda arvesse võttes ja nendele riskidele reageerimiseks on asjakohane teha pärast importimist ettevõtjate valdustes füüsilisi kontrolle vähemalt esimesel kasvuperioodil, et suurendada võimalust avastada liidu karantiinseid taimekahjustajaid, kaitstava piirkonna karantiinseid taimekahjustajaid või taimekahjustajaid, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 (3) artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmeid. Selleks et pädevad asutused saaksid neid kontrolle teha kõige tõhusamal ja proportsionaalsemal viisil, peaksid nad kindlaks määrama kõnealuste kontrollide sageduse ning istutamiseks ettenähtud taimed, mida kontrollitakse, võttes aluseks kontrollikava, mis kehtestatakse vastavalt teatavatele kriteeriumidele.

                     (4)

                     Selleks et muuta kontroll tõhusamaks ja tagada oluliste taimeterviseriskide avastamine, on asjakohane lähtuda asjaomaste taimekahjustajate varasematest leidudest seoses asjaomaste kolmandate päritoluriikidega, prioriteetsete taimekahjustajate esinemisest nendes riikides ning ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu kättesaadavast teabest. Liikmesriigid võivad küsida sellise kontrollimise eest tasu, nagu on sätestatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 80.

                     (5)

                     Kui kõnealuse kontrolli käigus leitakse karantiinne taimekahjustaja või taimekahjustaja, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmeid, peaksid pädevad asutused, juhul kui kahjustunud taime on võimalik seostada imporditud saadetisega, registreerima kontrolli tulemused IMSOCi vastavas lõplikus ühtses sisseveodokumendis, nagu on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 56.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2019/66 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

                  „Artikkel 1

                     1.   Pädevad asutused peavad tegema vähemalt ühe ametliku kontrolli aastas sellistes valdustes ja vajaduse korral muudes asukohtades, mida kasutavad ettevõtjad, kellel on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 84 lõikele 1 õigus anda välja taimepassi.

                     2.   Need ametlikud kontrollid peavad hõlmama inspekteerimist ning juhul, kui kahtlustatakse ohtu taimetervisele, ka määruse (EL) 2016/2031 artikli 92 lõikes 1 osutatud proovide võtmist ja analüüsi.

                     3.   Neid kontrolle tehakse ajal, mis on asjaomaste taimekahjustajate või nendega seotud märkide või sümptomite tuvastamiseks kõige sobivam.

                     4.   Lisaks lõigetes 1–3 osutatud kontrollidele kontrollivad pädevad asutused füüsiliselt muid istutamiseks ettenähtud taimi, välja arvatud seemneid, sealhulgas mugulaid, sibulaid ja risoome, mis on liitu sisse toodud soikeseisundis. Lõikes 5 osutatud kontrollikava alusel kontrollivad pädevad asutused teatavaid kõnealuseid kindlaks määratud taimi esimesel kasvuperioodil pärast importimist.

                     5.   Pädevad asutused määravad lõikes 4 nimetatud kontrollide sageduse kindlaks kontrollikava alusel, mille kehtestamisel tuleks lähtuda vähemalt kõigist järgmistest kriteeriumidest:

                                 a)

                                 varasemad andmed liidu karantiinsete taimekahjustajate kohta, mille liikmesriigid on imporditud taimedes, taimsetes saadustes või muudes objektides avastanud ja millest määruse (EL) 2016/2031 artikli 11 punkti c kohaselt teatanud;

                                 b)

                                 määruse (EL) 2016/2031 artikli 6 tähenduses prioriteetse taimekahjustaja esinemine asjaomases kolmandas päritoluriigis vastavalt kättesaadavale tehnilisele ja teaduslikule teabele;

                                 c)

                                 ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) kaudu kättesaadavaks tehtud teave või muu ametlik hoiatus;

                                 d)

                                 peremeestaime ja taimekahjustajate bioloogia ning muud asjakohased tingimused karantiinse taimekahjustaja või sellise taimekahjustaja tõhusaks avastamiseks, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmeid.

                     6.   Kui lõikes 4 osutatud kontrolli käigus leitakse karantiinne taimekahjustaja või taimekahjustaja, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmeid, registreerivad pädevad asutused, juhul kui kahjustunud taime on võimalik seostada imporditud saadetisega, kontrolli tulemused IMSOCi vastavas lõplikus ühises sisseveodokumendis, nagu on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 56.“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. juuni 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

            (2)  Komisjoni 16. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/66, millega kehtestatakse ühtne praktiline kord taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ametlikuks kontrolliks, mille eesmärk on teha kindlaks, kas kõnealused tooted vastavad nende suhtes kohaldatavatele liidu eeskirjadele taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta (ELT L 15, 17.1.2019, lk 1).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1004, 9. juuli 2020, millega kiidetakse heaks põhiaine lehmapiim vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  10.7.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 221/133

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1004,
         9. juuli 2020,
         millega kiidetakse heaks põhiaine lehmapiim vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 koostoimes artikli 23 lõikega 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjon sai 20. septembril 2017 äriühingult Basic-Eco-Logique taotluse lehmapiima heakskiitmiseks põhiainena. Taotlusele oli lisatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave. Taotleja sai loa taotlust täiendada ja esitas taotluse uue versiooni 2018. aasta mais. Uues versioonis laiendas taotleja taotluse ulatust (toortäis)lehmapiimale.

                     (2)

                     Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile 22. augustil 2018 tehnilise aruande (2). Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 21. oktoobril 2019 ning vormistas need dokumendid lõplikult komitee 24. märtsil 2020 toimunud koosoleku ajaks.

                     (3)

                     Taotleja esitatud teabest nähtub, et lehmapiim vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (4) artiklis 2 määratletud mõiste „toit“ kriteeriumidele. Kõnealust ainet ei kasutata üldjuhul taimekaitsevahendina, kuid sellegipoolest on nimetatud ainest ja veest koosnev või isegi lahjendamata toode taimekaitses kasulik. Seega tuleb seda käsitada kui põhiainet.

                     (4)

                     Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud piima käsitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (5) kohaselt loomse kõrvalsaadusena. Sellisena peaks see olema kooskõlas kõnealuse määruse ja komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011 (6).

                     (5)

                     Kuna laktoosi ja piimavalkude tõttu on piim Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (7) II lisa punkti 7 kohaselt loetletud allergiat või talumatust tekitava aine või tootena, on asjakohane piirata kasutamist kasvuetappidega, kui vilju ei ole.

                     (6)

                     Uuringutest on ilmnenud, et lehmapiim võib eeldatavalt üldjoontes vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses uuritud ja komisjoni läbivaatamisaruandes üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seepärast on asjakohane lehmapiim põhiainena heaks kiita.

                     (7)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning arvestades teaduse ja tehnika arengut on siiski vaja lisada teatavad heakskiitmise tingimused, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva määruse I lisas.

                     (8)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (8) lisa vastavalt muuta.

                     (9)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Põhiaine heakskiitmine
            I lisas kirjeldatud lehmapiim kiidetakse heaks põhiainena vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 9. juuli 2020

                  Komisjoni nimel

                  eesistuja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2018. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for L-cysteine for use in plant protection as insecticide (Tehniline aruanne liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsioonide tulemuste kohta seoses taotlusega kiita põhiainena heaks lehmapiim selle kasutamiseks taimekaitses fungitsiidina). EFSA toetav väljaanne 2018:EN-1482. 42 lk.

            (3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

            (6)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

            (8)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            I LISA

                           Üldnimetus,

                           tunnuskoodid

                           IUPACi nimetus

                           Puhtus
                            (1)

                           Heakskiitmise kuupäev

                           Erisätted

                        Lehmapiim
                        CASi nr: 8049-98-7

                        Puudub

                        Ei kohaldata

                        30.7.2020

                        Lehmapiim peab vastama määruste (EÜ) nr 1069/2009 ja (EL) nr 142/2011 nõuetele.
                        Lehmapiima kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud lehmapiima kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/12816/2019) järeldustes ning eriti selle I ja II liites.

               (1)  Täiendavad andmed põhiaine määratluse, spetsifikatsiooni ja kasutamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

            II LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa C osasse lisatakse järgmine kanne:

                              Number

                              Üldnimetus,

                              tunnuskoodid

                              IUPACi nimetus

                              Puhtus
                               (1)

                              Heakskiitmise kuupäev

                              Erisätted

                           „22

                           Lehmapiim
                           CASi nr: 8049-98-7

                           Puudub

                           Ei kohaldata

                           30.7.2020

                           Lehmapiim peab vastama määruste (EÜ) nr 1069/2009 ja (EL) nr 142/2011 nõuetele.
                           Lehmapiima kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud lehmapiima kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/12816/2019) järeldustes ning eriti selle I ja II liites.“

               (1)  Täiendavad andmed põhiaine määratluse, spetsifikatsiooni ja kasutamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.