title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 609/2011, 22. juuni 2011 , millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

text:
               23.6.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 163/22

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 609/2011,
   22. juuni 2011,
   millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4318 all peatati alates 20. jaanuarist 2011 komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 42/2011 (millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel) (3) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009.

               (2)

               Pärast kasutamata jäänud ja/või osaliselt kasutatud litsentsidest teavitamist muutusid kõnealuse järjekorranumbri all märgitud kogused taas kättesaadavaks. Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruses (EL) nr 42/2011 sätestatud impordilitsentside taotluste esitamise peatamine, mida kohaldati alates 20. jaanuarist 2011 seoses impordilitsentside väljaandmisega järjekorranumbri 09.4318 all, on tühistatud.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. juuni 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

      (3)  ELT L 15, 20.1.2011, lk 10.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 243/2013, 18. märts 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 75/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 243/2013,
   18. märts 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. märts 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  107,2

                  MA

                  74,8

                  TN

                  97,5

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  101,3

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  152,2

                  TR

                  166,6

                  ZZ

                  171,0

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,4

                  TR

                  107,2

                  ZZ

                  75,8

                  0805 10 20

                  EG

                  54,1

                  IL

                  72,5

                  MA

                  60,4

                  TN

                  58,8

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  62,1

                  0805 50 10

                  TR

                  80,8

                  ZZ

                  80,8

                  0808 10 80

                  AR

                  115,0

                  BR

                  93,2

                  CL

                  130,6

                  CN

                  73,5

                  MK

                  29,8

                  US

                  189,7

                  ZZ

                  105,3

                  0808 30 90

                  AR

                  115,4

                  BR

                  113,7

                  CL

                  130,4

                  CN

                  84,8

                  TR

                  168,7

                  US

                  194,3

                  ZA

                  100,3

                  ZZ

                  129,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 214/2013, 11. märts 2013 , millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               15.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 73/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 214/2013,
   11. märts 2013,
   millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 1,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   AJUTISED MEETMED

               (1)

               Määrusega (EL) nr 845/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutised meetmed”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes.

               (2)

               Menetlus algatati pärast seda, kui Eurofer (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 7. novembril 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 70 % liidu orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

         2.   JÄRGNENUD MENETLUS

               (3)

               Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks ka võimalus.

               (4)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Täiendav kontrollkäik tehti järgmise äriühingu valdustesse:

                           —

                           Macrometal, Hamburg

               (5)

               Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti pärast avalikustamist võimalus esitada lõplike järelduste kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul märkusi.

               (6)

               Huvitatud isikute poolt esitatud märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.

         2.1.   Uurimisperiood

               (7)

               Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 12, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikus jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   3.1.   Taotlused toote tootevalikust välja jätmiseks

               (8)

               Ajutise määruse järeldustes 19 ja 20 on kirjas, et komisjon sai mitu tootevalikust väljajätmise taotlust ning et nende kohta ei jõutud enne ajutise määruse avaldamist otsust teha.

               (9)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist saadi veelgi taotlusi, mida analüüsiti järgmiselt.

         3.1.1.   Kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted

               (10)

               Üks orgaanilise kattega terastoodete kasutaja saatis taotluse arvata tootevalikust välja orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht. Uurimine näitas, et kroomi- või tinakiht annab tootetüübile teistsugused füüsikalised ja keemilised omadused, kui on uurimisalustel orgaanilise kattega terastoodetel. Orgaanilise kattega terastooteid, millel on kroomist või tinast aluskiht kasutatakse peaaegu eranditult toiduainete pakendamises ja kaablitööstuses. Liidu tootmisharu selgitas samuti, et neil ei olnud kavas kaasata seda toodet tootevalikusse. Seega arvatakse orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht, uurimisalusest tootevalikust välja.

               (11)

               Hiina raua- ja teraseühendus (China Iron and Steel Association – edaspidi „CISA”), kaks importijat ja üks kasutaja tegid ettepaneku veel nelja tootetüübi väljaarvamiseks. Neid taotlusi analüüsiti ja need lükati allpool esitatud põhjustel tagasi.

         3.1.2.   Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga

               (12)

               Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna need tooted ei liigitu uurimise all olevate CN-koodide alla. Värvi- või kaitsekiht on ette nähtud üksnes kaitseks roostetamise eest ja seega klassifitseeritakse need tooted CN-rubriigi 7208 ja mitte 7210 alla. Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga ei ole tootevalikusse kaasatud ja seepärast ei saa seda ka sealt välja arvata.

         3.1.3.   0,6 – 2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted

               (13)

               CISA ja veel kaks importijat, kelle import moodustas 5–10 % HRVst pärit impordist, taotlesid 0,6–2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete väljaarvamist, väites, et otsene konkurents Hiina ja liidu tootjate vahel toimub ainult 0,25–0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete vahel.

               (14)

               See taotlus lükati tagasi, kuna nii mõlemad Hiina importijad kui ka liidu tootmisharu valmistavad ja müüvad orgaanilise kattega terastooteid, mille terasekiht on 0,6–2,0 mm paks ja seega konkureerivad need tooted selgelt omavahel. Ei esitatud tõendeid näitamaks, et üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ja alla 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ei konkureeri omavahel ja kujutavad seega üksteisest erinevaid tooteid. Alla 0,6 mm ja üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ja sama kasutusotstarve ning seega on nad samasugused tooted.

         3.1.4.   Alumiiniumi- ja tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted

               (15)

               Kaks importijat väitsid, et vaid neljal liidu tootjal on luba seda tootetüüpi toota ja et ainult üks neist seda tüüpi ka tegelikult tootis. Nad väitsid samuti, et see toode erineb tsingist aluskihiga orgaanilise kattega terastoodetest tooteomaduste poolest.

               (16)

               Taotlus lükati tagasi, sest need kaks tootetüüpi on omavahel asendatavad, kuna nende kasutusalad kattuvad, ja uurimisperioodil tootis seda tootetüüpi vähemalt kaks liidu tootjat. Tuleks märkida, et vaid üks Hiina eksportiv tootja eksportis uurimisperioodil seda tootetüüpi liitu.

         3.1.5.   Tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted

               (17)

               See taotlus lükati tagasi, sest vastupidiselt ühe kasutaja kinnitusele, müüvad ja toodavad seda toodet mitmed liidu tootjad ning selle füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad on samad kui muudel orgaanilise kattega terastoodetel.

         3.2.   Taotlus toote tootevalikusse kaasamiseks

               (18)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles üks ühendus, et kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted, mida klassifitseeritakse TARICi koodide 7210122010 ja 7210500010 alla, kaasataks tootevalikusse. See taotlus lükati tagasi, kuna esialgses kaebuses ei olnud nende tootekoodide alla kuuluvaid tooteid käsitletud ning samuti on kõnealuste koodide alla kuuluvate toodete füüsikalised ja tehnilised omadused kaebuses käsitletud toote omadest erinevad.

         3.3.   Vaatlusalune toode

               (19)

               Võttes arvesse asjaolu, et kiideti heaks selliste orgaanilise kattega terastoodete tootevalikust väljajätmine, millel on kroomist või tinast aluskiht muudetakse ajutise määruse põhjendustes 13 ja 14 esitatud esialgseid järeldusi seoses vaatlusaluse tootega.

               (20)

               Vaatlusaluseka tooteks on teatavad HRVst pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 alla.

         3.4.   Samasugune toode

               (21)

               Kuna ajutise määruse põhjendustes 15 kuni 18 esitatud järelduste kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks samasugust toodet käsitlevad esialgsed järeldused.

         4.   DUMPING

               (22)

               Pärast seda kui kehtestati ajutised meetmed ja komisjoni tegi esialgsed järeldused Hiina eksportivatele tootjatele teatavaks, esitasid mitmed Hiina eksportivad tootjad märkusi dumpingu kohta.

         4.1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (23)

               Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 38. Kumbki Hiina kahest koostööd teinud eksportijate rühmast, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad täidavad turumajandusliku kohtlemise aluseks olevad tingimused.

         4.2.   Individuaalne kohtlemine

               (24)

               Kaks Hiina eksportivat tootjat täitsid individuaalse kohtlemise tingimused (ajutise määruse põhjendus 40). Veel üks isik kordas individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotlust. See isik võttis tagasi turumajandusliku kohtlemise taotluse, kuid jättis jõusse individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotluse. Seda taotlust käsitati kui individuaalse kontrollimise taotlust ja kaasati seega ajutise määruse põhjenduses 41 nimetatud taotlusesse. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõigetele 5 ja 6 kohaldatakse individuaalset tollimaksu nende eksportijate või tootjate impordi suhtes, kellele võimaldatakse algmääruse artikli 17 lõikes 3 ette nähtud individuaalset kontrollimist. Nagu põhjendustes 26 kuni 31 üksikasjalikumalt selgitatud, lükati kõnealuse isiku esitatud individuaalse tollimaksu taotlus tagasi.

               (25)

               Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 kuni 40.

         4.3.   Individuaalne kontrollimine

               (26)

               Kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalse kontrollimise taotlused. Nagu ajutise määruse põhjendustes 41 ja 42 selgitatud ja käesolevaga kinnitatud, kontrolliti ühte turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud eksportivat tootjat – Union Steel China – tema kõnealuse taotluse raames.

               (27)

               Kõikide teiste individuaalse kontrollimise taotluste puhul järeldati, et kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Sellest tulenevalt ei võetud neid taotlusi arvesse.

               (28)

               Üks isik väitis, et tema taotlust ei saa pidada halduslikult koormavaks, kuna pärast esialgset etappi on komisjoni talitustel lõplike järelduste tegemiseks veel kuus kuud aega. Samuti on komisjoni talitused ka varasemates menetlustes võimaldanud individuaalset kontrollimist pärast esialgset etappi.

               (29)

               Üks teine isik, keda on juba põhjenduses 24 nimetatud, väitis et tema puhul tuleks võimaldada individuaalset kontrollimist, kuna ta esitas vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul ja kuna individuaalset kohtlemist oli juba ühele eksportivale tootjale – Union Steel China – võimaldatud.

               (30)

               Otsused individuaalse kontrollimise kohta tehakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse esitatud taotluste arvu ja nende taotluste hindamiseks olemasolevat aega. Käesoleval juhul võeti arvesse esitatud taotluste arvu, pärast valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontrollimist ja valimisse kaasamata eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotluse kontrollimist üle jäänud vähest aega ning menetlustähtaegu, millest tuleb kinni pidada, ning otsustati, et neid põhjenduses 27 nimetatud taotlusi ei saa arvesse võtta.

               (31)

               Nagu ajutise määruse põhjenduses 41 selgitatud, oli olukord äriühingu Union Steel China puhul teistsugune, kuna seda äriühingut oli turumajandusliku kohtlemise taotluse raames juba kontrollitud.

         4.4.   Normaalväärtus

   4.4.1.   Võrdlusriik

               (32)

               Kanada valimise kohta võrdlusriigiks muid märkusi ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43 kuni 49.

         4.4.2.   Normaalväärtuse määramine

               (33)

               Normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st Kanada) ainsa koostööd teinud tootja esitatud andmete põhjal. Seega määrati normaalväärtus ühe Kanada tootja samasuguse toote omamaise müügi hindade ja arvestusliku normaalväärtuse põhjal, nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 50 kuni 55.

               (34)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid kaks Hiina eksportivat tootjat, et komisjon ei andnud vajalikku teavet normaalväärtuse kohta võrdlusriigis, eelkõige erinevate tootetüüpide, toodete võrreldavuse, esinduslikkuse ja kohanduste kohta.

               (35)

               Neid väiteid aktsepteeriti osaliselt. Komisjon edastas Hiina eksportivatele tootjatele kogu asjakohase teabe seoses normaalväärtuse arvutamiseks vajalike andmetega, mida oli võimalik avaldada algmääruse artikli 19 sätteid rikkumata, st tagades ühtlasi, et ainsa Kanada tootja esitatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsetena ega avaldataks teistele isikutele. Eksportivatele tootjatele esitatud teave võimaldas mõista vastavalt algmääruse artiklile 2 kasutatud meetodit. Siiski leiti, et võimalik oleks esitada üksikasjalikumad andmed tootetüübi kohta, kasutades andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks suurusjärke. Need andmed esitati lõplikes järeldustes. Lisaks esitati üksikasjalikum teave selle kohta, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks, ning normaalväärtusesse tehtud kohanduste ulatus.

               (36)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist nentis üks isik, et üksikasjalikumad andmed tõepoolest esitati, kuid mõned andmed olla siiski puudu, eelkõige selliste tootmiskulude kohta, mida kasutati nende tootetüüpide normaalväärtuse arvutamiseks, mida ei müüdud koduturul.

               (37)

               Nende tootetüüpide puhul, mida ei müüdud koduturul, võeti aluseks kõige sarnasema tootetüübi tootmiskulud, mida vajaduse korral kohandati. Kuigi need ei olnud Hiina eksportivate tootjate eksporditud toodetega identsed, olid nad nendega väga sarnased, kuna vahe seisnes üldjuhul vaid orgaanilise katte paksuses. Seega leiti, et tootmiskulude erinevus oli väga väike.

               (38)

               Nagu see isik oma esildises tunnistas, esitas komisjon lõplikes järeldustes suurusjärkudes väljendatud üksikasjalikumad andmed, sealhulgas normaalväärtuse arvutamisel kasutatud andmed tootmiskulude, müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kohta võrdlusriigis, andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste üldise ulatuse kohta, andmed lõpliku normaalväärtuse kohta tootetüüpide kaupa ning andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste esinduslikkuse, laadi ja mõju kohta.

               (39)

               Nagu eespool öeldust nähtub, andis algmääruse artikli 20 nõuetele vastav lõplike järelduste avalikustamine huvitatud isikutele üksikasjalikku teavet selle kohta, millist meetodit oli kooskõlas algmääruse artikliga 2 kasutatud, ning kõikidele isikutele anti võimalus esitada lõplike järelduste kohta märkusi. Seega järeldatakse, et avalikustamine oli täielik ning et huvitatud isikute õigust ennast kaitsta oli täiel määral järgitud.

               (40)

               Üks isik väitis, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise korral ei selgitatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi allikat. Siiski on ajutise määruse põhjenduses 55 selgitatud, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise juhtudel kasutati Kanada tootja müügi-, üld- ja halduskulusid ning nende tooterühmade kasumimarginaali, mis leiti olevat kasumlikud. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum võrdlusriigi tootja kontrollitud kuludel ja kontrollitud tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügil.

               (41)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 kuni 55.

         4.5.   Ekspordihind

               (42)

               Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 56.

         4.6.   Võrdlus

               (43)

               Kaks isikut väitsid, et komisjon ei esitanud piisavalt teavet tootetüüpide võrreldavuse ja nende esinduslikkuse kohta tootetüübi tasandil.

               (44)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 35, edastas komisjon Hiina eksportivatele tootjatele kõik asjakohased andmed, mida oli võimalik avaldada konfidentsiaalsust käsitlevate algmääruse sätteid arvestades. Üksikasjalik teave tootetüüpide kohta esitati tõepoolest alles pärast kõnealust taotlust, mis tehti pärast esialgsete järelduste avaldamist. Sealhulgas esitati põhjused, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks ja mille tõttu tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.

               (45)

               Pärast kontrollkäigu tegemist võrdlusriigi Kanada tootja juurde tuli normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a mõnede tootetüüpide puhul allapoole korrigeerida erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, eelkõige kuna leiti, et Kanada tootja kasutatud orgaaniline kattekiht oli mõnede tootetüüpide puhul teistsuguse kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate kasutatud. Nende kohanduste tulemusena muutus normaalväärtus asjaomaste tootetüüpide puhul väiksemaks.

               (46)

               Üks isik soovis teada saada, milliste summade võrra normaalväärtust kohandati. Kaitsmaks Kanada tootja esitatud andmete konfidentsiaalsust, ei saanud selliseid andmeid esitada. Siiski oli lõplikes järeldustes esitatud kohanduste üldprotsent, mis näitas, et kohanduste mõju oli väike.

               (47)

               Nagu selgitatud põhjenduses 37, olid koduturul müüdud tootetüübid isegi juhul, kui neis leiti mõned erinevused, väga sarnased Hiina eksportivate tootjate müüdud tootetüüpidega. Nende tootetüüpide terasekvaliteet, terasekihi laius ja paksus ning kasutatud metallikihi liik ja mass olid sarnased.

               (48)

               Vajaduse korral tehti kohandusi erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, nagu selgitatud põhjenduses 45, ning sellised kohandused olid tingitud orgaanilise kattekihi kvaliteedi erinevustest mõne tootetüübi puhul. Selleks et hinnata erinevuste turuväärtust, võeti arvesse kuluerinevust kõige sarnasema tootetüübiga ja ka hindu rahvusvahelisel turul.

               (49)

               Sama isik päris, kas müügi-, üld- ja halduskulud hõlmavad ka transpordi- ja kindlustuskulusid. Siinkohal märgitakse, et kuna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil, siis neid kulusid arvesse ei võetud.

               (50)

               Üks isik väitis, et tema taotlust kolme arve väärtuse kohandamiseks oleks pidanud arvesse võtma, samuti olla üks müügitehing kõrvale jäetud. Kõnealune taotlus oli seotud ühele kliendile makstud kompensatsiooniga, mis tulenes enne uurimisperioodi tehtud müügist, kuid mida oli käsitletud kui uurimisperioodil väljastatud kolmesse arvesse tehtud allahindlust, mistõttu nende arvete summat oli kunstlikult vähendatud. Ettevõtte taotlust võeti arvesse. Tehti taotletud kohandus ning müügitehing, mis oli ekslikult välja jäetud, võeti ekspordihinna arvutamisel arvesse.

               (51)

               Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 57.

         4.7.   Dumpingumarginaal

               (52)

               Märkuste puudumisel kõnealuse teema kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 esitatud meetodid.

               (53)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist informeeriti komisjoni, et määruse regulatiivosas on nimetatud mõni äriühing, kes vaatlusalust toodet ei tootnud. Need äriühingud on nüüd regulatiivosast välja jäetud ning nimetatud on vaid eksportivad tootjad.

               (54)

               Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist ja minimaalset ekspordihinna kohandamist, nagu on selgitatud põhjendustes 45 ja 50, ning muude märkuste puudumist, on lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

                           Äriühingu nimi

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

                           60,9

                           Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

                           48,9

                           Union Steel China

                           50,9

                           Muud koostööd tegevad äriühingud

                           55,0

                           Koostööst keeldunud äriühingud

                           68,1

               (55)

               Ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud faktide põhjal kehtestati HRV üleriigiline lõplik dumpingumarginaal, lähtudes kõrgeimast dumpingumarginaalist, mis oli kehtestatud eksportivate tootjate puhul tüüpilise tooteliigi suhtes. Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist, nagu on selgitatud põhjenduses 45, ning samasugusele tootele paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestatud ekspordisubsiidiumidest tulenevaid tasakaalustavaid tollimakse ja muude märkuste puudumist, määrati üleriigiliseks dumpingutasemeks 68,1 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.

         5.   KAHJU

   5.1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

               (56)

               Kuna liidu toodangu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 kuni 64.

         5.2.   Liidu turg

               (57)

               Kuna liidu turu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65 kuni 69.

         5.3.   Liidu tarbimine

               (58)

               Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtis mõni huvitatud isik tähelepanu teatud vastuoludele avaldatud kahjuandmetes. Komisjon kontrollis andmed uuesti üle ning vaatas vajaduse korral läbi liidu tootmisharu ja liidu turgu käsitlevad andmed. Kuigi seetõttu andmed mõne aasta kohta muutusid, jäävad suundumused ja nende andmete põhjal tehtud järeldused üldiselt samaks.

               (59)

               Pärast eespool nimetatud kontrollimist saadi liidu tarbimise arengust järgmine pilt:

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Tarbimine (tonnides)

                           5 197 716

                           3 879 380

                           4 548 528

                           4 811 310

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              75

                              88

                              93

               (60)

               Kogutarbimine liidu turul kahanes vaatlusalusel perioodil 7 %. Peamiselt ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 25 %, seda eelkõige just ehitussektoris. Pärast seda hakkas tarbimine taastuma ning suurenes 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %, kuid jäi siiski alla esialgset, 2008. aasta taset.

               (61)

               Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 kuni 72.

         5.4.   Import liitu ja turuosa

               (62)

               HRVst pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt: turuosa protsent muutus muutuste tõttu tarbimisarvudes:

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           HRVst pärit impordi maht (tonnides)

                           472 988

                           150 497

                           464 582

                           702 452

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              32

                              98

                              149

                           Turuosa (%)

                           9,1

                           3,9

                           10,2

                           14,6

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              43

                              112

                              160

                                       Allikas:

                                       Eurostat

               (63)

               Muutus eespool nimetatud tarbimisandmetes tõi kaasa muutuse HRVst pärit impordi turuosa protsendis võrreldes ajutises määruses avaldatud andmetega. Suundumus jääb aga siiski samaks. HRVst pärit impordi turuosa suurenes märkimisväärselt: 9,1 %-st vaatlusaluse perioodi alguses 14,6 %-ni perioodi lõpus. Pärast langust 2009. aastal, mis peegeldab suurt langust tarbimises majanduskriisi tõttu, taastus impordimaht väga kiiresti, nii et aastaga oli see juba 2008. aasta tasemel ehk samal tasemel kui enne majanduskriisi ning uurimisperioodi lõpuks ületas seda märkimisväärselt.

         5.4.1.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

               (64)

               Pärast järelduste avalikustamist taotles üks eksportiv tootja rohkem teavet hinna allalöömise arvutamise kohta juhtudel, kus HRVst eksporditud tootetüübid ja liidu turul liidu tootjate müüdud tootetüübid ei olnud identsed. Samuti tahtsid nad teada, kas sellistel juhtudel tehti ka kohandused seoses erinevustega füüsikalistes omadustes.

               (65)

               Juhtudel kui eksporditud tootetüüp ei olnud täpselt sama kui liidu tootjate müüdud tootetüüp, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi sellele kõige sarnasema liidu tootjate müüdava tootetüübiga. Sellisel juhul võrreldi väga sarnaseid tootetüüpe, mille ainus erinevus seisnes terasekihi paksuses.

               (66)

               Kui väga sarnaseid tootetüüpe oli rohkem kui üks, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi liidu turul müüdava odavama tootetüübiga, olenemata sellest, kas selle odavama tootetüübi terasekiht oli õhem või paksem. Seega ei peetud kohanduste tegemist seoses füüsikaliste omadustega vajalikuks.

               (67)

               Kuna impordi ja hindade allalöömise kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78 kuni 81.

         6.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

   6.1.   Sissejuhatavad märkused

               (68)

               Kuna liidu tootmisharu majanduslikku olukorda käsitlevate esialgsete märkuste kohta märkusi ei esitatud, jäävad põhjendustes 82 kuni 85 tehtud järeldused samaks.

         6.2.   Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna (makromajanduslikud näitajad)

               (69)

               Pärast põhjendustes 86 kuni 92 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised:

         6.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Toodangu maht (tonnides)

               4 447 780

               3 514 965

               3 992 209

               4 018 310

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  79

                  90

                  90

               Tootmisvõimsus (tonnides)

               6 007 536

               6 128 301

               6 099 587

               5 923 311

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  102

                  102

                  99

               Võimsuse rakendamine (%)

               74

               57

               65

               68

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  77

                  88

                  92

                           Allikas:

                           kaebus, küsimustiku vastused.

               (70)

               Kuigi andmed on veidi muutunud, jäävad ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 esitatud suundumused ja järeldused samaks ning käesolevaga need kinnitatakse. Tootmine vähenes 2009. aastal järsult, taastus osaliselt 2010. aastal ja jäi uurimisperioodil stabiilseks, kuid siiski madalamaks 2008. aasta tasemest. Tootmisvõimsus jäi vaatlusaluse perioodi vältel konstantseks, samas kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes, järgides sellega tootmise suundumust.

         6.2.2.   Müügimaht, turuosa ja majanduskasv

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Müügimaht (tonnides)

               2 951 468

               2 280 304

               2 643 923

               2 592 540

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  77

                  90

                  88

               Turuosa (%)

               56,8

               58,8

               58,1

               53,9

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  104

                  102

                  95

                           Allikas:

                           kaebus, küsimustiku vastused.

               (71)

               Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele vähenes 2009. aastal järsult ja langes 23 %. 2010. aastal suurenes müügimaht 13 % võrra, kuid langes siis uurimisperioodil 2 %. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90 ja 91 esitatud järeldused.

         6.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

               7 088

               6 470

               6 097

               6 046

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  91

                  86

                  85

               Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)

               627

               543

               655

               665

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  87

                  104

                  106

                           Allikas:

                           kaebus, küsimustiku vastused, Eurofer.

               (72)

               Kuigi andmed on veidi muutunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 92 esitatud järeldused tööhõive kohta.

         6.3.   Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta (mikromajanduslikud näitajad)

               (73)

               Pärast põhjendustes 93 kuni 108 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised.

         6.3.1.   Keskmine ühikuhind representatiivsete liidu tootjate puhul

               (74)

               Pärast seda, kui 2009. aastal langes sõltumatutele klientidele müümisel ühiku hind 21 % (millega kaasnes ka vastav kahju), hakkas ühikuhind uuesti taastuma. 2010. aastal ja uurimisperioodil suurenesid liidu tootmisharu kulud ning tal oli võimalik kulude katmiseks hindu tõsta vaid vähesel määral, millest piisas üksnes selleks, et hoida kasumlikkus 2010. aasta ja uurimisperioodiga samal tasemel. Selle tulemusena kaotati veelgi turuosa, sest HRVst pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu pidevalt alla.

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)

                           1 023

                           805

                           911

                           994

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              79

                              89

                              97

                           Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

                           925

                           884

                           893

                           978

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              95

                              97

                              106

                                       Allikas:

                                       valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

         6.3.2.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

               (75)

               Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Kulutasuvus müügist sõltumatutele klientidele ELis (% müügikäibest)

                           6,7

                           –9,3

                           2,8

                           2,6

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              – 138

                              41

                              39

                           Rahavoog (eurodes)

                           328 190 880

                           211 298 356

                           152 030 083

                           204 650 414

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              64

                              46

                              62

                           Investeeringud (eurodes)

                           55 717 957

                           4 537 128

                           12 530 132

                           15 302 264

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              8

                              22

                              27

                           Investeeringutasuvus (%)

                           13,8

                           –13,9

                           5,9

                           6

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              – 101

                              43

                              44

                                       Allikas:

                                       valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

         6.3.3.   Varud

               (76)

               Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.

                           2008

                           2009

                           2010

                           Uurimisperiood

                           Liidu tootjate lõppvarud (tonnides)

                           116 852

                           97 533

                           124 848

                           130 593

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              83

                              107

                              112

                                       Allikas:

                                       valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

         6.3.4.   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

               (77)

               Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.

                           Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes, valimisse kuulunud ELi tootjad)

                           60 959

                           57 892

                           58 637

                           62 347

                              Indeks (2008=100)

                              100

                              95

                              96

                              102

                                       Allikas:

                                       valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

         6.3.5.   Sisekasutus ja müük suletud turul

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Sisekasutus ja müük suletud turul (tonnides)

               1 135 987

               914 412

               986 386

               970 757

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  80

                  87

                  85

               Turuosa (%)

               22

               24

               22

               20

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  108

                  99

                  92

                           Allikas:

                           valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Sisekasutus ja müük suletud turul (eurot tonnides)

               962

               802

               901

               965

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  83

                  94

                  100

                           Allikas:

                           valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

               (78)

               Vaatamata ajutises määruses esitatud andmete korrigeerimisele jäävad järeldused sisekasutuse ja suletud müügi kohta samaks. Suletud müügi keskmine tonni hind jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks ja oli 3 % madalam kui valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele müüdava toote hind uurimisperioodil.

         6.4.   Järeldus kahju kohta

               (79)

               Võttes arvesse eespool öeldut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 kuni 113 esitatud esialgsed järeldused.

               (80)

               Pärast ajutise määruse avaldamist andsid kaks huvitatud isikut endast teada ja väitsid, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad ning et komisjon oleks pidanud kahju analüüsi alguseks võtma aasta 2009 mitte 2008. Nad väitsid et WTO vaidluste lahendamise praktikast tuleneb, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad kui vanemad andmed, ning et võrdlus, mis hõlmab aega konkreetse ajavahemiku alguspunktist lõpp-punktini sõltub suuresti sellest, millised aastad aluseks võetakse, kuna muutus ühe aasta võrra võib anda hoopis erineva tulemuse. Võrdlus alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni näitab seega teistsugust suundumust kui võrdlus vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni.

               (81)

               Nimetatud väitega ei nõustutud. Vaatlusalune periood määratleti vastavalt tavapraktikale ja kooskõlas WTO soovitustega kui objektiivne kolme kuni nelja aasta pikkune periood, mis lõppeb uurimisperioodi lõpus, mis on omakorda 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb menetluse algatamise kuupäevale võimalikult lähedal.

               (82)

               Isegi kui vaatlusalune periood oleks alanud 2009. aastal, oleks järeldused olulise kahju kohta jäänud kehtivaks. Liidu tootmisharu ei olnud vaatamata suuremale tootmis- ja müügimahule ning tootlikkusele veel saavutanud oma eesmärgiks seatud kasumit suureneva impordimahu tõttu sellel ajavahemikul. Kui tarbimine pärast 2009. aastat suurenes, siis täitis selle vahe HRVst pärit import ja mitte liidu tootmisharu, kes kaotas 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni osa oma turuosast.

         7.   PÕHJUSLIK SEOS

   7.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (83)

               Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115 kuni 119 esitatud esialgsed järeldused.

         7.2.   Muude tegurite mõju

   7.2.1.   Import kolmandatest riikidest

               Riik

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Lõuna-Korea

               Kogus (tonnides)

               228 123

               226 568

               173 935

               237 164

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  99

                  76

                  104

               Turuosa (%)

               4,4

               5,8

               3,8

               4,9

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  133

                  87

                  112

               Keskmine hind

               901

               727

               846

               903

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  81

                  94

                  100

               India

               Kogus (tonnides)

               159 999

               149 138

               155 384

               141 391

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  93

                  97

                  88

               Turuosa (%)

               3,1

               3,8

               3,4

               2,9

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  125

                  111

                  95

               Keskmine hind

               932

               667

               773

               824

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  72

                  83

                  88

               Teised riigid

               Kogus (tonnides)

               249 151

               158 461

               124 319

               167 007

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  64

                  50

                  67

               Turuosa (%)

               4,8

               4,1

               2,7

               3,5

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  85

                  57

                  72

               Keskmine hind

               951

               809

               924

               955

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  85

                  97

                  100

               Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV

               Kogus (tonnides)

               637 274

               534 167

               453 637

               545 562

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  84

                  71

                  86

               Turuosa (%)

               12,3

               13,8

               10,0

               11,3

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  112

                  81

                  92

               Keskmine hind

               929

               735

               842

               898

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  79

                  91

                  97

                           Allikas:

                           Eurostat

               (84)

               Võttes arvesse liidu tootmisharu andmetesse tehtud väikeseid muudatusi, on ka turuosa ja kolmandatest riikidest pärit importi käsitlevad andmed veidi muutunud.

               (85)

               Mõned huvitatud isikud ei olnud nõus komisjoni otsusega algatada uurimine vaid Hiina suhtes ning mitte kaasata Indiat ja Lõuna-Koread, kuigi impordimaht ja hinnasuundumused olid samad kui HRVst pärit impordil.

               (86)

               Nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122, vähenes vaatlusalusel perioodil Indiast pärit impordi maht ning Lõuna-Koreast pärit impordi maht suurenes vaid 4 %. India impordi hinnad langesid 12 % ning Lõuna-Korea hinnad jäid samaks, kuid olid alati kõrgemad kui Hiina impordi hinnad. Seetõttu lükatakse kõnealune argument tagasi, kuna komisjonil ei ole tõendeid ega väiteid dumpinguhinnaga müügi kohta nendest riikidest ega sellest tuleneva kahju kohta.

               (87)

               Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122 esitatud järeldused.

         7.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               2008

               2009

               2010

               Uurimisperiood

               Eksport, Eurostat (tonnides)

               669 790

               612 204

               580 477

               605 760

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  91

                  87

                  90

               Keskmine hind (euro/tonn)

               1 068

               937

               995

               1 092

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  88

                  93

                  102

               Valimisse kaasatud liidu tootjate eksport

               53 542

               46 516

               48 102

               46 228

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  87

                  90

                  86

               Keskmine müügihind (euro/tonn)

               1 086

               826

               984

               1 132

                  Indeks (2008=100)

                  100

                  76

                  91

                  104

                           Allikas:

                           Eurostati andmed ja küsimustike kontrollitud vastused.

               (88)

               Kuna liidu tootjate eksporditegevuse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123 kuni 124.

         7.2.3.   Liidu tootmisharu import HRVst

               (89)

               Mõned huvitatud isikud jätkasid selliste väidete esitamist, mille kohaselt vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 125 esitatule moodustas liidu tootmisharu import HRVst kuni 40 % HRVst pärit koguimpordist. Selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit ning seda väidet ei saanud kinnitada. Väide lükatakse seetõttu tagasi.

               (90)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks importija, et liidu tootmisharu importis HRVst vaatlusalust toodet suures koguses, ning kasutas selle tõendamiseks oma edasimüügi andmeid.

               (91)

               Asjaolu, et liidu tootmisharu on vaatlusalust toodet HRVst importinud, ei ole vaidlusküsimus. Kuid isegi importija enda andmeid kasutades on see kogus väiksem kui 1 % HRVst pärit impordist ja seega tähtsusetu. Nagu ajutise määruse põhjenduses 125 öeldud, moodustas liidu tootmisharu import HRVst 2–3 % uurimisperioodil toimunud koguimpordist.

               (92)

               Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 125 esitatud järeldused.

         7.2.4.   Sisekasutus ja müük suletud turul

               (93)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis CISA uuesti, et liidu toomisharu tegi orgaanilise kattega terastooted oma töötlemisettevõtetele kättesaadavaks nö subsideeritud hinnaga ja lõi töötlemissektoris konkurentide hinnad alla. Siiski ei esitatud tõendeid, mis muudaksid ajutise määruse põhjenduses 127 esitatud komisjoni järeldust, st et seotud ja sõltumatu müügi hinnavahe oli väike (2 %) ning et siin ei olnud tegemist enda poolt põhjustatud kahjuga.

               (94)

               CISA vaidlustas samuti orgaanilise kattega terastorude tootmiskulud ja sealt edasi orgaanilise kattega terastoodete hinna seotud äriühingutele. Võttes arvesse kuumtsingitud poolide müügihinda, mis on orgaanilise kattega terastoodete valmistamise tooraine, väidavad nad, et orgaanilise kattega teratoodete tootmiskulud ei saanud uurimisperioodil ületada 900 eurot tonni kohta.

               (95)

               Kuigi komisjon ei vaidlusta CISA esitatud andmeid kuumtsingitud poolide tootmiskulude kohta, kinnitab ta, et orgaanilise kattega terastoodete tootmiskulusid kontrolliti kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Komisjon on rahul, et tootmise kogukulud (toormaterjal, töötlemine, kattekihiga katmine, müügi-, üld- ja halduskulud, finantskulud jne) on sellised, nagu esitatud põhjenduses 74.

               (96)

               CISA väitis veel, et orgaanilise kattega terastoodete müük seotud äriühingutele toimus kahjumlikult ning on seega liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. See väide toetub tootmise kogukulude (978 eurot/tonn) ja seotud äriühingutele toimunud müügi keskmise hinna (965 eurot/tonn) võrdlusele.

               (97)

               Lihtne arvutuslik võrdlus näitaks tõepoolest, et müük seotud äriühingutele toimus kahjumiga, mis omakorda tähendaks, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud ja muud kaudsed kulud oleksid olnud seotud äriühingutele ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul ühesugused. Nagu ajutise määruse põhjenduses 105 öeldud, toimus müük seotud äriühingutele juurdehindlusega, nii et liidu toomisharu sai selle müügiga seotud kulud jälle tagasi.

               (98)

               Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 126 ja 127 esitatud järeldused.

         7.2.5.   Majanduskriis

               (99)

               Pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemise lõpptähtaega märkis üks huvitatud isik, et Belgias on kavas üks tehas sulgeda ja et vääramatu jõu tõttu on teistes Belgia tehastes normaalne tootmine ja sealt kauba tarnimine häiritud. Huvitatud isik väitis, et see näitab, et orgaanilise kattega terastoodete varustuskindlus ELis on halb, mistõttu peaks lubama importijatel ja kasutajatel hankida neid tooteid vabalt EList ja HRVst.

               (100)

               Need väited lükatakse tagasi. Võttes arvesse, et tootmisvõimsuse rakendamine on ELis madal, ei ole toote kättesaadavus probleem, kuna liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Samuti ei toodetud Belgias suletavas tehases orgaanilise kattega terastooteid. Varustuskindlus on loomulikult tähtis, aga kavandatavate tollimaksude eesmärk ei ole käesoleval juhul lõpetada HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete importimine, vaid ära hoida selle impordi tulek liidu turule dumpinguhinnaga.

               (101)

               Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 128 ja 129 esitatud järeldused.

         7.2.6.   Liigne struktuuriline tootmisvõimsus

               (102)

               Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatel on liigne struktuuriline tootmisvõimsus, mis ületab liidu kogutarbimise. See väide oli esitatud juba ka varasemas etapis ning seda on käsitletud ajutise määruse põhjendustes 130 kuni 132. Lisatõendite puudumisel selle punkti kohta kinnitatakse nimetatud põhjendustes tehtud järeldused.

         7.2.7.   Tootmiskulude suurenemine

               (103)

               Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatele põhjustas kahju tootmiskulude suurenemine vaatlusalusel perioodil. Eespool esitatud andmetest nähtub, et tootmiskulud küll suurenesid, kuid seda vaid 6 %. Kui ei oleks olnud dumpinguhinnaga importi HRVst, oleks liidu tootmisharu saanud selle tõusu oma klientidele üle kanda, kuid nüüd langesid hinnad hoopis 3 % võrra. Seega lükatakse tagasi väide, et tootmiskulude suurenemine oli kahju põhjus.

         7.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (104)

               Eelöeldu põhjal kinnitatakse uuesti ajutise määruse põhjendustes 133 kuni 136 esitatud esialgsed järeldused, mille kohaselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Samuti leidsid kinnitust esialgsed järeldused muude selliste teadaolevate tegurite mõju kohta, mis oleksid võinud põhjustada kahju liidu tootmisharule. Need tegurid ei kõrvalda HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

         8.   LIIDU HUVID

   8.1.   Liidu tootmisharu

               (105)

               Pärast ajutiste järelduste avalikustamist ei saadud uusi märkusi ega teavet liidu tootjate huvide kohta. Seega kiidetakse kõnealuste huvitatud isikute huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 138 kuni 143 heaks.

         8.2.   Importijad, kauplejad ja kasutajad

               (106)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkusi importijatelt ja muudelt huvitatud isikutelt, kuid uut teavet importijate, kauplejate ja kasutajate huvide kohta ei esitatud. Seega kiidetakse heaks kõnealuste rühmade huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 144 kuni 152.

         8.3.   Järeldus liidu huvide kohta

               (107)

               Eespool esitatut silmas pidades leidsid kinnitust esialgsed järeldused liidu huvide kohta, mille kohaselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamata jätmist.

         9.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   9.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (108)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks huvitatud isikut, et esitatud andmed ei andnud piisavalt teavet hindade allalöömise ja dumpinguhinnaga müügi marginaalide arvutamise kohta. Nagu esialgsetes järeldustes selgitatud, ei avalikustatud konfidentsiaalsuse tagamiseks kõiki väärtusi, kuna asjaomast tootetüüpi valmistas vaid üks või kaks liidu tootjat. Lõplikes järeldustes avalikustati nende tootetüüpide väärtused suurusjärkudena.

               (109)

               Huvitatud isikud vaidlustasid ka kahjumarginaali arvutamiseks aluseks võetud liidu tootmisharu sihtkasumi 6,7 %. Nad väitsid, et selline kasum on ülehinnatud ja praegust majandusolukorda arvesse võttes ebareaalne ning et aasta 2008 ei olnud kasumlikkuse jaoks esinduslik aasta, kuna see oli terasetööstuse jaoks erandlik aasta.

               (110)

               Kõnealune väide lükatakse tagasi. Esiteks oli orgaanilise kattega terastoodete kasumlikkus tõepoolest enne 2008. aastat kõrgem kui pärast seda, ent see räägib vastu väitele, nagu oleks 2008. aasta olnud erakordne. Teiseks on sihtkasum kasum, mida on võimalik saada siis, kui ei ole dumpinguhinnaga importi. 2008. aasta oli viimane aasta, enne kui dumpinguhinnaga impordi mõju täiel määral liidu tootmisharule tunda andis, ja on seega sihtkasumi arvutamiseks sobiv alus.

               (111)

               Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid huvitatud isikud uuesti liidu tootmisharu 6,7 % sihtkasumi kasutamise ning 2008. aasta arvestamise kasumlikkuse seisukohalt esindusliku aastana. See argument lükatakse tagasi, kuna ei esitatud tõendeid selle kohta, milline oleks liidu tootmisharu kasum 2008. aastal olnud, kui ei oleks olnud majanduskriisi. Lisaks sellele näib väide, et majanduskriis mõjutas liidu tootmisharu kasumit 2008. aastal ja muutis 2008. aasta erandlikuks aastaks, viitavat sellele, et tootmisharu 2008. aasta kasum peaks olema madalam kui tavalisel aastal.

               (112)

               Huvitatud isikud viitasid ka asjaolule, et impordi maht HRVst oli väikseim 2009. aastal, mitte 2008. aastal. Arvestades aga asjaolu, et liidu tootmisharu ei olnud 2009. aastal kasumis, on võimatu kasutada liidu tootmisharu sihtkasumi määramiseks 2009. aasta andmeid.

               (113)

               Veel väitis CISA, et 2008. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit ei saa kasutada sihtkasumina, kuna just sellel aastal oli vahe seotud äriühingutele toimunud müügi ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi vahel suurim. See väide lükati tagasi, kuna kõnealune hinnaerinevus ei ole sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumi arvutamise seisukohalt oluline.

               (114)

               Seejärel tegi CISA ettepaneku, et kasum, mis saadi orgaanilise kattega terastoodete müügist sõltumatutele klientidele, peaks põhinema rahvusvahelise kontserni ArcelorMittal üldisel keskmisel kasumil aastatel 2010 ja 2011. See lükati liidu orgaanilise kattega terastoodete müügikasumi usaldusväärse allikana tagasi, sest ülemaailmse ArcelorMittal kontserni kasum ei ole selgelt liidus toimunud orgaanilise kattega terastoodete müügilt saadud kasumi jaoks esinduslik.

               (115)

               Huvitatud isikud vaidlustasid ka impordijärgsed kulud, mida kasutati ajutise tollimaksu arvutamiseks, kuna need põhinesid vaid ühe importija andmetel. Komisjon kontrollis hilisemas etapis ka teist importijat ning impordijärgsete kulude arvutamisel on nüüd kastutatud mõlema importija andmeid. Kasutades kahe äriühingu keskmist, on kulud veidi langenud ja kahjumarginaal vastavalt tõusnud.

               (116)

               Üks huvitatud isik vaidlustas meetodi, mida komisjon kasutas dumpinguhinnaga müügi marginaali arvutamiseks. See vaidlustamine oli aga tingitud sellest, et arvati ekslikult, et komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et lahutas turuhinnast liidu tootmisharu keskmise kasumi uurimisperioodil (2,6 %), et saada tasuvuspiir (st hind, mille puhul kasum oleks null), ning liitis siis sihtkasumi tasuvuspiirile.

               (117)

               Komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et liitis iga tootetüübi tootmiskuludele sihtkasumi. Kõnealuse huvitatud isiku poolt pakutud meetod on küsitav, kuna iga äriühing, kelle andmeid kasutati, ei saanud 2,6 % keskmist kasumit automaatselt iga tootetüübi igalt müügilt.

               (118)

               Üks huvitatud isik vaidlustas ka komisjoni kahjuarvutused. Kuna kõnealusele isikule ei olnud kättesaadavad kõik andmed, mida komisjon kahjumarginaali arvutamiseks kasutas, siis proovis ta teha arvutused omal käel, lähtudes oma arusaamast alumiiniumi- ja tsingisulamiga ning tsingiga kaetud terase hinnavahest turul, milleks ta oli arvutanud 50 USA dollarit tonni kohta. Selle mittetäielikel andmetel põhineva uue arvutuse tulemusena saadi komisjoni poolt arvutatud ja avaldatud kahjumarginaalist madalam marginaal.

               (119)

               Need väited lükati tagasi, kuna mõlema eksportiva tootja ja liidu tootmisharu täielike andmete analüüsimisel ei leitud väidetud hinnaerinevust. Kokkuvõttes tuleb rõhutada, et huvitatud isiku kasutatud andmed ei olnud täielikud ning seega ei saa neile komisjoni kahjumarginaali arvutamisel tugineda.

               (120)

               Kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154 kuni 158.

         9.2.   Lõplikud meetmed

               (121)

               Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada HRVst imporditavate orgaanilise kattega terastoodete suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamal tuvastatud tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada kindlaks tehtud kahju tasemel.

               (122)

               Seitse valimisse kaasamata äriühingut tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte paralleelselt toimunud subsiidiumivastases uurimises. Nende äriühingute puhul on dumpinguvastase tollimaksu määr null. Subsiidiumivastases uurimises jääb nende äriühingute suhtes kehtima jääktollimaks.

               (123)

               Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja koostööd teinud äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulu, tuleks ette näha, et uute tootjate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust algmääruse artikli 11 lõike 4 kohasele läbivaatamisele, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.

               (124)

               Eespool esitatu põhjal on kõnealuste tollimaksude kehtestamisele kuuluvad määrad järgmised:

                           Äriühingu nimi

                           Subsiidiumi-marginaal (%)

                           Dumpingumarginaal (%)

                           Kahjumarginaal (%)

                           Tasakaalustav tollimaks (%)

                           Dumpinguvastane tollimaks (%)

                           Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

                           29,7

                           60,9

                           55,8

                           29,7

                           26,1

                           Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.

                           23,8

                           48,9

                           29,7

                           23,8

                           5,9

                           Union Steel China

                           26,8

                           50,9

                           13,7

                           13,7

                           0

                           Muud dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud (v.a äriühingud, kes peavad rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 (3) alusel paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse põhjal jääktollimaksu tasuma)

                           26,8

                           55,0

                           43,0

                           26,8

                           16,2

                           Koostööst keeldunud äriühingud

                           44,7

                           68,1

                           58,3

                           44,7

                           13,6

         10.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

               (125)

               Arvestades kindlaks tehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, samuti asjaolu, et paralleelse subsiidiumivastase uurimise käigus ajutisi meetmeid ei kehtestatud, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Seega tuleb ajutine tollimaks ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud määrade kohaselt lõplikult sisse nõuda. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091 alla).
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

               Äriühing

               Tollimaks (%)

               TARICi lisakood

               Union Steel China

               0

               B311

               Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.

               26,1

               B312

               Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.

               5,9

               B313

               Angang Steel Company Limited

               16,2

               B314

               Anyang Iron Steel Co. Ltd.

               0

               B315

               Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.

               0

               B316

               Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.

               16,2

               B317

               Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.

               16,2

               B318

               Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.

               16,2

               B319

               Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.

               0

               B320

               Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.

               16,2

               B321

               Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.

               0

               B322

               Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.

               0

               B323

               Jigang Group Co., Ltd.

               16,2

               B324

               Maanshan Iron&Steel Company Limited

               16,2

               B325

               Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.

               16,2

               B326

               Shandong Guanzhou Co. Ltd.

               16,2

               B327

               Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.

               16,2

               B328

               Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.

               16,2

               B329

               Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.

               16,2

               B330

               Wuhan Iron And Steel Company Limited

               16,2

               B331

               Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.

               0

               B332

               Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.

               0

               B333

               Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.

               16,2

               B334

               Kõik muud äriühingud

               13,6

               B999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Määrusega (EL) nr 845/2012 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud määra alusel. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse.
   Artikkel 3
   Kui mõni Hiina Rahvavabariigi tootja esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu, et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, et ta ei ole seotud eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning et ta on pärast uurimisperioodi lõppu vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, et kehtestada selle tootja suhtes tollimaks, mida kohaldatakse koostööd tegevate tootjate suhtes, keda valimisse ei kaasatud.
   Artikkel 4
   Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. märts 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. GILMORE

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 252, 19.9.2012, lk 33.

      (3)  Vt käesoleva ELT lk 16.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 472/2011, 16. mai 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 129/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 472/2011,
   16. mai 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 17. mail 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. mai 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  60,9

                  TN

                  97,6

                  TR

                  101,0

                  ZZ

                  86,5

                  0707 00 05

                  TR

                  108,2

                  ZZ

                  108,2

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  123,2

                  ZZ

                  105,0

                  0709 90 80

                  EC

                  27,0

                  ZZ

                  27,0

                  0805 10 20

                  EG

                  59,2

                  IL

                  55,6

                  MA

                  46,7

                  TN

                  54,9

                  TR

                  71,6

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  TR

                  62,0

                  ZZ

                  62,0

                  0808 10 80

                  AR

                  85,4

                  BR

                  84,6

                  CA

                  114,6

                  CL

                  85,2

                  CN

                  101,2

                  NZ

                  124,4

                  US

                  180,3

                  UY

                  68,4

                  ZA

                  83,3

                  ZZ

                  103,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1238/2011, 30. november 2011 , millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 372/2011, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni

text:
               1.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 318/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1238/2011,
   30. november 2011,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 372/2011, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2011/2012. turustusaasta lõpuni
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse määrus), (1) eriti selle artikli 61 esimese lõigu punkti d koostoimes artikliga 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut ja isoglükoosi, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

               (2)

               Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) (2) on sätestatud kvoodivälise eksportimise üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige sellised, milles käsitletakse ekspordilitsentse. Turustusaasta kohta kindlaks määratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi.

               (3)

               Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 372/2011 (3) on 2011/2012. turustusaastaks kindlaks määratud kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang 650 000 tonni ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguseline piirang 50 000 tonni. Kuna rakendusmäärust (EL) nr 372/2011 hakatakse kohaldama alles alates 1. jaanuarist 2012, ei ole enne seda kuupäeva võimalik esitada ekspordilitsentsi taotlusi nende koguseliste piirangute kohta, mis on kindlaks määratud kõnealuse määrusega.

               (4)

               Kõige viimaste hinnangute kohaselt võiks kvoodivälise suhkru toodang 2011/2012. turustusaastal oluliselt suureneda tänu suurepärastele ilmastikutingimustele ja laiendatud külvipinnale. Kvoodivälise suhkru toodang arvatakse suurenevat 2010/2011. turustusaasta 2 333 000 tonnilt 4 920 000 tonnini 2011/2012. turustusaastal ning seepärast oleks võimalik tagada kvoodivälise suhkru täiendavad turustusvõimalused.

               (5)

               Komisjoni 7. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 397/2010, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni, (4) on kinnitatud kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguseliseks piiranguks 50 000 tonni. Kasvanud ekspordinõudluse tõttu suurendati kõnealust kogust 65 000 tonnini vastavalt komisjoni 24. augusti 2011. aasta rakendusmäärusele (EL) nr 852/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 397/2010 seoses kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguselise piiranguga kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni (5).

               (6)

               Kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni 2011/2012. turustusaastaks seatud ekspordikoguse ülemmäära ei ole täielikult ära kasutatud, on asjakohane suurendada kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra, et saaks kasutada toote kõiki turustusvõimalusi. Kõnealuse meetmega tagatakse ELi suhkrusektorile täiendavad ärivõimalused. 2010/2011. turustusaasta kogemuste põhjal tuleks kvoodivälise isoglükoosi koguselist piirangut suurendada ka 20 000 tonni võrra. Selleks et liidu kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi tootjad saaksid kasutada turuvõimalusi oma eksporditurgudel ning saaksid kasu praegustest kõrgetest rahvusvahelistest hindadest, on asjakohane teha lisakogused kättesaadavaks enne 1. jaanuari 2012. Turu tõhusa korraldamise tagamiseks tuleks litsentsitaotlusi 700 000 tonni kohta lubada alates 1. detsembrist 2011, kusjuures litsentsitaotlusi 650 000 tonni kohta võiks lubada alles 1. jaanuarist 2012. Seepärast on 700 000 tonni hõlmava koguse kohta vaja ette näha erand komisjoni rakendusmäärusest (EL) nr 1010/2011 (6).

               (7)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EÜ) nr 372/2011 vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärust (EL) nr 372/2011 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 1 asendatakse järgmisega:
                           „1.   2011/2012. turustusaastal (ajavahemikul 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012) on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 1 350 000 tonni. Kõnealune kogus jaotatakse järgmiselt:

                                       a)

                                       700 000 tonni on kättesaadav 1. detsembrist 2011 ning

                                       b)

                                       650 000 tonni on kättesaadav 1. jaanuarist 2012.”;

                           b)

                           lisatakse järgmine lõige:
                           „3.   Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1010/2011 (7) artikli 1 lõiget 3 ei kohaldata 700 000 tonni suhtes, mis vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 on kättesaadav 1. detsembrist 2011.

               2)

               Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               „1.   2011/2012. turustusaastal (ajavahemikul 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012) on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 70 000 tonni kuivainena.”.

               3)

               Artikli 3 teine lõik jäetakse välja.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
      Brüssel, 30. november 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 102, 16.4.2011, lk 8.

      (4)  ELT L 115, 8.5.2010, lk 26.

      (5)  ELT L 219, 25.8.2011, lk 1.

      (6)  ELT L 268, 13.10.2011, lk 14.

      (7)  ELT L 268, 13.10.2011, lk 14.”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1399, 17. august 2015, millega keeldutakse andmast luba valmistise Bacillus toyonensis (NCIMB 14858T) (varasem nimetus:Bacillus cereus var. toyoi NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks nuumveiste, nuumküülikute, broilerkanade, (võõrutatud) põrsaste, nuumsigade, aretusemiste ja tarbevasikate söödalisandina, tühistatakse luba valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks broilerkalkunite ja emaste aretusküülikute söödalisandina, muudetakse määruseid (EÜ) nr 256/2002, (EÜ) nr 1453/2004, (EÜ) nr 255/2005 ja (EÜ) nr 1200/2005 ning tühistatakse määrused (EÜ) nr 166/2008, (EÜ) nr 378/2009 ja rakendusmäärus (EL) nr 288/2013 (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               18.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 217/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1399,
   17. august 2015,
   millega keeldutakse andmast luba valmistise Bacillus toyonensis (NCIMB 14858T) (varasem nimetus:Bacillus cereus var. toyoi NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks nuumveiste, nuumküülikute, broilerkanade, (võõrutatud) põrsaste, nuumsigade, aretusemiste ja tarbevasikate söödalisandina, tühistatakse luba valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks broilerkalkunite ja emaste aretusküülikute söödalisandina, muudetakse määruseid (EÜ) nr 256/2002, (EÜ) nr 1453/2004, (EÜ) nr 255/2005 ja (EÜ) nr 1200/2005 ning tühistatakse määrused (EÜ) nr 166/2008, (EÜ) nr 378/2009 ja rakendusmäärus (EL) nr 288/2013
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötade söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise, andmisest keeldumise või tühistamise põhjused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

               (2)

               Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 256/2002 (3) tähtajatu luba valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks alla kahe kuu vanuste põrsaste ja emiste söödalisandina, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1453/2004 (4) kahe kuni nelja kuu vanuste põrsaste ja nuumsigade söödalisandina, komisjoni määrusega (EÜ) nr 255/2005 (5) nuumveiste söödalisandina ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (6) nuumküülikute ja broilerkanade söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

               (3)

               Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 166/2008 (7) kümneaastane luba valmistise kasutamiseks broilerkalkunite söödalisandina ning määrusega (EÜ) nr 378/2009 (8) emaste aretusküülikute söödalisandina.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lubamiseks nuumveiste, nuumküülikute, broilerkanade, (võõrutatud) põrsaste, nuumsigade ja aretusemiste söödalisandina ning kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7 uue kasutusviisi lubamise kohta tarbevasikate puhul ning mõlemal juhul taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

               (5)

               Toetudes Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. oktoobri 2012. aasta arvamusele, (9) peatati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 288/2013 (10) valmistisele Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) antud kehtivad kasutusload.

               (6)

               Rakendusmääruses (EL) nr 288/2013 on osutatud võimalusele, et täiendav teave valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) ohutuse kohta, mille taotleja peab esitama, toob esile uusi üksikasju, mis võimaldavad kõnealuse söödalisandi kohta tehtud hinnangu ülevaatamist. Selle määrusega nähakse ette ka peatamismeetme läbivaatamine.

               (7)

               Taotleja esitas 6. detsembril 2013 komisjonile täiendavad andmed, mis seejärel edastati toiduohutusametile palvega teavet hinnata, et saada uus arvamus söödalisandi ohutuse ja tõhususe kohta.

               (8)

               Lisaks on taotleja esitanud toiduohutusametile omal algatusel täiendavaid andmeid 24. aprillil 2014, 14. mail 2014 ja 17. juunil 2014.

               (9)

               Pärast taotleja esitatud täiendavate andmete hindamist võttis toiduohutusamet 1. juulil 2014 vastu arvamuse (11). Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) tüve taksonoomiline ümberliigitamine uueks liigiks Bacillus toyonensis ei mõjuta hindamist, sest bakter kuulub endiselt rühma Bacillus cereus. Bakteritüve Bacillus toyonensis antibiootilise tundlikkuse küsimuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud täiendavad andmed ei muuda eelnevat järeldust ning nimetatud tüvega kaasneb oht levitada inimeste ja loomade ravis kasutatavate oluliste antibiootikumide – tetratsükliini ja klooramfenikooli – suhtes resistentsust kodeerivaid geene. Bakteritüve Bacillus toyonensis võimalike toksigeensete omaduste osas jõudis toiduohutusamet järeldusele, et bakteritüvi on võimeline välja töötama funktsionaalseid toksiine, mis kujutavad endast ohtu elusorganismidele, sealhulgas söödalisandi käitlejatele ja tarbijatele, kes puutuvad kokku saastunud loomsete toodetega.

               (10)

               30. augustil 2014 esitas taotleja vaide toiduohutusameti 1. juuli 2014. aasta arvamuse kohta ning 17. oktoobril 2014 lisas ta oma kaebusele täiendavat teavet. Komisjon jõudis oma 20. mai 2015. aasta otsuses (12) järeldusele, et toiduohutusameti arvamuse tühistamist ei ole põhjust taotleda.

               (11)

               Seega ei ole tõestatud, et valmistis Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012), mis on ümberliigitatud uueks liigiks Bacillus toyonensis (NCIMB 14858), ei mõju söödalisandina kasutamisel kahjulikult loomade või inimeste tervisele.

               (12)

               See tähendab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks ei ole täidetud.

               (13)

               Seega tuleks keelduda loa andmisest valmistise Bacillus toyonensis (NCIMB 14858) kasutamiseks nuumveiste, nuumküülikute, broilerkanade, (võõrutatud) põrsaste, nuumsigade, aretusemiste ja tarbevasikate söödalisandina.

               (14)

               Samadel põhjustel ei ole enam täidetud tingimused valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamise lubamiseks broilerkalkunite ja aretusküülikute söödalisandina ja need load tuleks tühistada.

               (15)

               Määruseid (EÜ) nr 256/2002, (EÜ) nr 1453/2004, (EÜ) nr 255/2005 ja (EÜ) nr 1200/2005 tuleks seega vastavalt muuta ning määrused (EÜ) nr 166/2008 ja (EÜ) nr 378/2009 tuleks tunnistada kehtetuks.

               (16)

               Samuti tuleks tunnistada kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 288/2013.

               (17)

               Kuna rakendusmääruse (EL) nr 288/2013 artikli 7 kohaselt pidi valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012), seda valmistist sisaldavate eelsegude ning selle valmistisega söödamaterjali ja segasööda olemasolevad varud juba turult kõrvaldama, ei ole vaja ette näha üleminekumeetmeid.

               (18)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Loa andmisest keeldumine
   Keeldutakse loa andmisest valmistise Bacillus toyonensis (NCIMB 14858T) kasutamiseks söödalisandina nuumveiste, nuumküülikute, broilerkanade, (võõrutatud) põrsaste, nuumsigade, aretusemiste ja tarbevasikate söötades.
   Artikkel 2
   Loa tühistamine
   Tühistatakse luba valmistise Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kasutamiseks söödalisandina broilerkalkunite ja emaste aretusküülikute söötades.
   Artikkel 3
   Määruse (EÜ) nr 256/2002 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 256/2002 artikkel 3 ja III lisa jäetakse välja.
   Artikkel 4
   Määruse (EÜ) nr 1453/2004 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 1453/2004 I lisas jäetakse välja kanne E 1701: Bacillus cereus var. toyoi NCIMB 40112/CNCM I-1012.
   Artikkel 5
   Määruse (EÜ) nr 255/2005 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 255/2005 I lisas jäetakse välja kanne E 1701: Bacillus cereus var. toyoi NCIMB 40112/CNCM I-1012.
   Artikkel 6
   Määruse (EÜ) nr 1200/2005 muutmine
   Määruse (EÜ) nr 1200/2005 II lisas jäetakse välja kanne E 1701: Bacillus cereus var. toyoi NCIMB 40112/CNCM I-1012.
   Artikkel 7
   Määruse (EÜ) nr 166/2008 kehtetuks tunnistamine
   Määrus (EÜ) nr 166/2008 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 8
   Määruse (EÜ) nr 378/2009 kehtetuks tunnistamine
   Määrus (EÜ) nr 378/2009 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 9
   Rakendusmääruse (EL) nr 288/2013 kehtetuks tunnistamine
   Rakendusmäärus (EL) nr 288/2013 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 10
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 17. august 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 256/2002, 12. veebruar 2002, uute söödalisandite ajutise kasutamise lubamise, ühe söödalisandi ajutise kasutamise lubamise pikendamise ja ühe söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (EÜT L 41, 13.2.2002, lk 6).

      (4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1453/2004, 16. august 2004, teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 269, 17.8.2004, lk 3).

      (5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 255/2005, 15. veebruar 2005, teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 45, 16.2.2005, lk 3).

      (6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2005, 26. juuli 2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist (ELT L 195, 27.7.2005, lk 6).

      (7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 166/2008, 22. veebruar 2008, Bacillus cereus var. toyoi preparaadi (Toyocerin) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (ELT L 50, 23.2.2008, lk 11).

      (8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 378/2009, 8. mai 2009, preparaadi Bacillus cereus var. toyoi uue kasutusviisi lubamise kohta emaste aretusküülikute söödalisandina (loa omanik Rubinum S.A.) (ELT L 116, 9.5.2009, lk 3).

      (9)  EFSA Journal 2012; 10(10):2924.

      (10)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 288/2013, 25. märts 2013, milles käsitletakse valmistisele Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) määrustega (EÜ) nr 256/2002, (EÜ) nr 1453/2004, (EÜ) nr 255/2005, (EÜ) nr 1200/2005, (EÜ) nr 166/2008 ja (EÜ) nr 378/2009 antud lubade peatamist (ELT L 86, 26.3.2013, lk 15).

      (11)  EFSA Journal 2014; 12(7):3766.

      (12)  C(2015) 3409 final.