title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1996, 28. november 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  2.12.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 310/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1996,
         28. november 2019,
         millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

                     (1)

                     Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine“) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed“). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1–12,9 %.

                     (2)

                     Nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4).

                     (3)

                     Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati heakskiidetud hinnakohustused ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi.

                     (4)

                     Määrusega (EL) nr 875/2013 (6) taaskehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes.

                     (5)

                     Määrusega (EL) nr 307/2014 (7) muutis nõukogu pärast osalist vahepealset läbivaatamist River Kwai International Food Industry Co., Ltd suhtes määrusega (EL) nr 875/2013 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

                     (6)

                     Pärast Euroopa Kohtu 14. detsembri 2017. aasta ja 28. märtsi 2019. aasta otsuseid kohtuasjades vastavalt T-460/14 ja C-144/18 P taasalustas komisjon 29. augustil 2019 dumpinguvastast uurimist (8) teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes, mille tulemusena võeti vastu määrus (EL) nr 307/2014. Seda uurimist alustati uuesti üksnes River Kwai International Food Industry Co. Ltd. suhtes ja see taasalustati hetkest, mil eeskirjade rikkumine aset leidis.

               1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

                     (7)

                     Pärast teate avaldamist kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (9) sai komisjon läbivaatamise taotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikele 2.

                     (8)

                     Taotluse esitas 13. juunil 2018 Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (edaspidi „AETMD“ või „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisiterade kogutoodangust liidus.

                     (9)

                     Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

               1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                     (10)

                     Olles kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komiteega, algatas komisjon Tai Kuningriigist (edaspidi „Tai“ või „asjaomane riik“) pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes aegumise läbivaatamise. 12. septembril 2018 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (10) (edaspidi „algatamisteade“).

               1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                     (11)

                     Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2015 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               1.5.   Huvitatud isikud

                     (12)

                     Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest taotluse esitajaid, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid tootjaid Taist ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi, ja kutsus neid uurimises osalema.

                     (13)

                     Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               1.6.   Valimi moodustamine

                     (14)

                     Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

               1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

                     (15)

                     Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi.

                     (16)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon 2017. aasta suurimate tootmismahtude põhjal valimi kolmest liidu tootjast ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

                     (17)

                     Saadud märkuste põhjal asendas komisjon ühe äriühingu esialgsest valimist suuruselt järgmise liidu tootjaga. Kõnealune äriühing tõendas, et tal ei olnud vajalikke vahendeid, et teha käesolevas läbivaatamises koostööd. Lõplikusse valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 60 % liidu hinnangulisest tootmismahust. Ühtegi muud märkust ei laekunud. Komisjon järeldas, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

               1.6.2.   Importijate väljavõtteline uuring

                     (18)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Ainult üks sõltumatu importija esitas nõutud teabe.

                     (19)

                     Importijate väljavõtteline uuring ei olnud seetõttu vajalik.

               1.6.3.   Tai tootjate väljavõtteline uuring

                     (20)

                     Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik teadaolevad Tai tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Tai Kuningriigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

                     (21)

                     Nõutud teabe esitas kolm asjaomase riigi tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Kuna vastanuid oli vähe, otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Kõik kolm tootjat eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisalust toodet liitu ning nad on seega eksportivad tootjad. Nende arvele langeb ligikaudu 80 % kogu Tai ekspordist liitu.

               1.7.   Vastused küsimustikule

                     (22)

                     Juhtumi algatades tehti küsimustiku koopiad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil kättesaadavaks. Komisjon saatis kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, sõltumatule importijale ja nõutud teabe esitanud kolmele eksportivale tootjale kirjad, paludes neil täita nende jaoks ettenähtud küsimustiku.

                     (23)

                     Vastused küsimustikule saadi kolmelt liidu tootjalt ja kolmelt koostööd tegevalt asjaomase riigi tootjalt.

                     (24)

                     Sõltumatu importija küsimustikule ei vastanud.

               1.8.   Kontrollimine

                     (25)

                     Komisjon kogus kõik andmed, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks ja kontrollis neid koos koostööd tegevate osalistega. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                                 Liidu tootjad:

                                             —

                                             Bonduelle SA, Renescure, Prantsusmaa

                                             —

                                             Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia

                                             —

                                             Groupe d’aucy, Theix, Prantsusmaa

                                 Tai eksportivad tootjad:

                                             —

                                             Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Tai

                                             —

                                             River Kwai International Food Industrial Company Limited (edaspidi „RKI“), Kanchanaburi, Tai

                                             —

                                             Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Tai

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (26)

                     Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, st Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad, ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriigi 2006 tooted) (edaspidi „uurimisalune toode“).

                     (27)

                     Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõigil uurimisaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse samal eesmärgil.

               2.2.   Samasugune toode

                     (28)

                     Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised bioloogilised ja keemilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

                                 —

                                 uurimisalune toode;

                                 —

                                 toode, mida toodetakse ja müüakse Tai siseturul, ning

                                 —

                                 toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

                     (29)

                     Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

         3.1.   Tai

         3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

                     (30)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade import, kuigi see oli väiksem kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil (1. jaanuar 2005 – 31. detsember 2005). Eurostati andmete kohaselt moodustas Taist pärit suhkrumaisi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 3,9 % liidu turust, samas kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 12,7 % ja eelmise aegumise läbivaatamise ajal 6 %. Absoluutarvudes oli Taist pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 643 tonni. See järgnes impordi vähenemisele 41 973 tonnilt esialgses uurimises 21 856 tonnini eelmise aegumise läbivaatamise ajal.

               3.1.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

         3.1.2.1.   Normaalväärtus

                     (31)

                     Kõigepealt uuris komisjon, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust.

                     (32)

                     Selle põhjal oli ainult ühe eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

                     (33)

                     Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

                     (34)

                     Järgmisena uuris komisjon, kas selle koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

                     (35)

                     Seejärel tegi komisjon kindlaks tooteliigid, mille puhul omamaine müük oli tüüpiline, ja tooteliigid, mille omamaine müük puudus või mille puhul omamaine müük ei olnud tüüpiline.

                     (36)

                     Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline, tegi komisjon järgmisena kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

                     (37)

                     Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

                                 a)

                                 arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

                                 b)

                                 selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

                     (38)

                     Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

                     (39)

                     Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

                                 a)

                                 tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

                                 b)

                                 selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

                     (40)

                     Tüüpilise omamaise müügiga tooteliikide omamaise müügi analüüs näitas, et kaalutud keskmine müügihind oli madalam kui ühiku tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

                     (41)

                     Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

                     (42)

                     Normaalväärtuse arvutamiseks liideti koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmine:

                                 a)

                                 tema tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud samasuguse toote omamaise müügiga seotud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning

                                 b)

                                 kaalutud keskmine kasum, mida ta teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (43)

                     Vajaduse korral tootmiskulu kohandati.

                     (44)

                     Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet siseturul tarbimiseks, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3.

                     (45)

                     Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga Euroopa Liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

                     (46)

                     Kahest eksportivast tootjast, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, ühe puhul põhinesid müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile b sellel summal, mida kõnealuse eksportiva tootja puhul kohaldati omamaisel turul tema sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus.

                     (47)

                     Teise eksportiva tootja puhul, kes samuti ei müünud samasugust toodet ega sama üldkategooria tooteid omamaiseks tarbimiseks, määrati vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c müügi-, üld-, ja halduskuludeks ja kasumiks kahe teise koostööd teinud eksportiva tootja kohta arvutatud sama üldkategooria toodete müügi-, üld-, ja halduskulude ja kasumi keskmine. Selle meetodiga on tagatud, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c esitatud nõudele ei ületa sel viisil määratud kasum teiste eksportijate poolt tavaliselt saadud kasumit sama üldkategooria toodete siseturul müümisel.

               3.1.2.2.   Ekspordihind

                     (48)

                     Kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid uurimisalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil otse sõltumatutele klientidele liidus. Seega oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

               3.1.2.3.   Võrdlus

                     (49)

                     Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

                     (50)

                     Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

                     (51)

                     Kui see oli asjakohane ja nõuetekohaselt põhjendatud, kohandati ekspordihinda, et võtta arvesse transpordi-, käitlemis- ja laadimis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude erinevusi.

                     (52)

                     Ekspordihinda korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude osas, 0,5–1,5 % käitlemis- ja laadimiskulude osas, 0–0,5 % krediidikulude osas, 0–0,5 % pangakulude osas ning 0,5–1,5 % komisjonitasude osas.

                     (53)

                     Kaks eksportivat tootjat taotlesid ekspordihinna negatiivset korrigeerimist (ülespoole korrigeerimine) väidetavate tollimaksusoodustuste eest, võttes aluseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k „muud tegurid“. Nad väitsid, et nad saavad kõnealuse tollimaksusoodustuse Tai valitsuselt, kui uurimisalust toodet müüakse ekspordiks, sealhulgas liidu turule.

                     (54)

                     Eksportivad tootjad tõendasid, et neile makstakse alla 0,5 % arvel märgitud väärtusest. Kuid nad ei suutnud siiski tõendada seost saadud tollimaksusoodustuse ja eksporditud uurimisaluses tootes sisalduvate materjalide eest makstud impordimaksude vahel. Seetõttu lükati artikli 2 lõike 10 punkti k kohane väide negatiivse toetuse kohta tagasi.

                     (55)

                     Normaalväärtust korrigeeriti allapoole 1–2 % transpordikulude puhul ja 0,5–1 % krediidikulude puhul.

                     (56)

                     Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist omamaise müügi jaoks antud krediidikulu erinevuste arvesse võtmiseks, mille arvutamisel on kasutatud Tai kommertspanga kommertslaenude lühiajalist intressimäära. Komisjon märkis, et taotletud määr oli maksimaalne teoreetiline intressimäär ning seda kohaldati enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alguskuupäeva. See oli märkimisväärselt suurem kui tegelik intressimäär, mida maksti võrreldava lühiajalise laenulepingu alusel, mis leiti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatavates finantsaruannetes. Seetõttu kohandas komisjon taotletud korrigeerimist selliselt, et see põhineks võrreldavate tehingute puhul tegelikult kohaldatud intressimääral.

                     (57)

                     Kaks eksportivat tootjat taotlesid vähendatud kasumimarginaali kasutamist, juhul kui komisjon peaks arvutama normaalväärtuse, et kajastada asjaolu, et kaubamärgi all toimunud müügi (oma kaubamärgi all) puhul omamaisel turul on kasumimarginaal kõrgem kui kaubamärgita müügil (st mitte oma kaubamärk, tavaliselt kliendi kaubamärk) liidu turul.

                     (58)

                     Esialgse uurimise kohaselt kiitis komisjon need väited asjakohases ulatuses heaks ja tegi kohanduse alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alusel. Üksikasjad on avalikustatud asjaomastele äriühingutele.

               3.1.2.4.   Dumpingumarginaalid

                     (59)

                     Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

                     (60)

                     Pärast lõplikku avalikustamist tegi üks eksportiv tootja märkuse tema dumpingumarginaali arvutamise kohta, osutades võimalikule arvutusveale. Komisjon võttis seda märkust arvesse, vaatas arvutuse üle, parandas arvutusvea ja määras sellele koostööd tegevale eksportivale tootjale läbivaadatud dumpingumarginaali. Komisjon leidis, et kõnealune eksportiv tootja ei müünud dumpinguhinnaga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (61)

                     Pärast täiendavat lõplikku avalikustamist seoses arvutusvea parandusega, esitas üks teine eksportiv tootja märkusi, väites et läbivaadatud arvutus avaldab mõju tema dumpingumarginaalile. Need märkused jäid hiljaks, need esitati neli päeva pärast märkuste esitamise tähtaega, ning samuti ei esitatud esildise mittekonfidentsiaalset versiooni. Sellisel kujul ei saanud komisjon neid märkusi ametlikult arvesse võtta. Pealegi leidis komisjon, et neil märkustel ei oleks olnud mingit mõju kõnealuse eksportiva tootja varem avalikustatud dumpingumarginaalile.

                     (62)

                     Seega, olenemata arvutusvea parandamisest jääb komisjoni järeldus kogu riigi kohta seoses dumpinguga muutumatuks. Seda seepärast, et teised kaks eksportivat tootjat, kelle arvele langes üle 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate asjaomase toote koguekspordist liitu, tegelesid märkimisväärses koguses dumpinguhinnaga müügiga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (63)

                     Kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal arvutatud dumpingumarginaal kogu riigi kohta, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, ületas miinimummarginaali (4,3 %). Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

               4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

                     (64)

                     Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning seos kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vahel.

               4.1.   Tai tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                     (65)

                     Komisjoni käsutuses olev teave tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta põhineb kolme koostööd teinud Tai eksportiva tootja esitatud andmetel, taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel ja taotluse esitaja poolt menetluse käigus esitatud lisateabel.

                     (66)

                     Üks Tai tootjatest, RKI esitas eraldi andmed poolvalmistoodete ja valmistoodete tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta. Ainus erinevus nende kaubakategooriate vahel oli see, et valmistoodetel oli purgil etikett, samas kui poolvalmistoodetel see puudus. Komisjon pidas uurimisaluse toote puhul poolvalmistoodete tootmisvõimsuse andmeid kõige asjakohasemaks, kuna valmistoodete tootmisvõimsus arvutati etikettimismasina kasutusaja põhjal, mida oleks võimalik suurendada.

                     (67)

                     Lisaks leidis komisjon kontrollkäigul saadud teabe põhjal, et tulemusprotsent, mida kasutati RKI poolvalmistoodete tootmisvõimsuse arvutamisel, oli liiga madal, ja korrigeeris seda ülespoole.

                     (68)

                     Selle tulemusena oli komisjoni hinnangul uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 70 000 tonni. Kuna nende kolme koostööd tegeva tootja arvele langes ligikaudu 45 % kõigi läbivaatamistaotluses nimetatud Tai tootjate kogu hinnangulisest töötlemismahust (300 000 tonni), hindas komisjon kõigi Tai tootjate kogu vaba tootmisvõimsust umbes 150 000 tonnile. See moodustab üle 40 % kogu liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja on umbes 11 korda suurem kogu Taist pärit vaatlusaluse toote ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (69)

                     Lisaks sellele näitasid taotluse esitaja esitatud tõendid, et 2018. aastal töötlemiseks kasutada oleva suhkrumaisi kogus oli eeldatavalt 12,5–25 % suurem kui 2017. aastal (11). Lisaks investeeris üks koostööd mittetegev Tai suhkrumaisi tootja Sunsweet Public Company Limited 2018. aastal 170,6 miljonit Tai baati (umbes 4,5 miljonit eurot) masinatesse ja seadmetesse, et suurendada tootmisvõimsust ja parandada tootmise tõhusust (12).

                     (70)

                     Seepärast järeldas komisjon, et Tai suhkrumaisi tootjatel on laialdane vaba tootmisvõimsus, et suurendada eksporti liidu turule, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed aeguksid.

               4.2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

                     (71)

                     Et teha kindlaks impordi võimalik muutumine meetmete kehtivuse aegumise korral, kaalus komisjon liidu turu atraktiivsust hindade poolest. Kuna koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate müügist liidu turule olid üle 85 % suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid ning umbes 42 % Tai ekspordist kolmandatesse riikidesse olid samuti suured tavapärasel viisil avatavad konservpurgid, siis keskenduti analüüsis neile tooteliikidele.

                     (72)

                     Sellise müügi võrdlus tehasest hankimise tasandil näitas, et liidu turule suunatud ekspordi hinnad olid ligikaudu 20 % kõrgemad kui sama tooteliigi hinnad kolmandatele riikidele. Võttes arvesse märkimisväärselt kõrgemaid hindu liidu turul, on selge, et see on Tai eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne turg. See järeldus on tüüpiline kõigi Tai eksportijate puhul, kuna, nagu on märgitud põhjenduses 21, koostööd tegevate tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 80 % kogu Tai ekspordist liitu.

                     (73)

                     Komisjon märkis ka, et Tai eksportivate tootjate suhtes, kes uurimise käigus koostööd ei tee, kohaldati keskmiselt kõrgemaid dumpinguvastaseid tollimakse kui nende äriühingute suhtes, kes teevad uurimises koostööd. Seega on suurem tõenäosus, et need äriühingud suurendaksid eksporti liidu turule, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.

                     (74)

                     Tai märkimisväärsed ekspordimahud ja turuosad esialgsel uurimisperioodil (41 973 tonni, 12,7 %) ning uurimisaluse toote jätkuv eksport Taist liidu turule läbivaatamisega seotud perioodil (13 643 tonni, 3,9 %) võimaldavad komisjonil järeldada, et liidu turg on Tai uurimisaluse toote tootjate jaoks atraktiivne.

                     (75)

                     Pärast lõplikku avalikustamist esitas Tai valitsus väite, et ekspordikogused Taist vähenesid märkimisväärselt (– 67 %) võrreldes esialgse uurimisperioodiga. Veel väitsid nad, et võttes arvesse asjaolu, et vaatlusalusel perioodil kasvas liidu turuosa 1 %, samas kui Tai eksport jäi samale tasemele, 3,9 %, ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline.

                     (76)

                     Tai valitsus ei vaidlusta aga asjaolu, et uurimisalust toodet müüdi suurtes kogustes dumpinguhinnaga liitu ning et uurimisaluse toote eksport jätkus märkimisväärsetes kogustes hoolimata kehtestatud meetmetest. Seepärast jääb komisjon dumpingu kordumise tõenäolisuse suhtes oma järelduse juurde.

                     (77)

                     Lisaks väitis Tai valitsus, et Tai tootmisvõimsuse korrigeerimine ja sellest tulenevalt põhjendustes 66–70 osutatud vaba tootmisvõimsus ei olnud õigustatud, kuid nad ei põhjendanud oma väidet. Tai eksportiv tootja, kelle tootmisvõimsuse näitu korrigeeriti, ei vaidlustanud korrigeerimist. Seepärast lükatakse väide tagasi.

                     (78)

                     Veel väitis Tai valitsus, et kuna Tai eksport moodustas üksnes 0,9 % koostööd tegevate Tai eksportivate tootjate vabast tootmisvõimsusest, siis väidetavalt ei ole liidu turg Tai eksportivate tootjate jaoks enam atraktiivne.

                     (79)

                     Tai eksport moodustas tegelikult umbes 9 % (13) Tai kogu vabast tootmisvõimsusest. See tõendab, et Tai eksportivad tootjad jätkavad eksportimist liitu märkimisväärsetes kogustes, olenemata kehtivatest meetmetest, ning et neil on suurel hulgal vaba tootmisvõimsust uurimisaluse toote ekspordi suurendamiseks, kui meetmed peaksid aeguma.

                     (80)

                     Järelikult, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed peaksid aeguma, suureneks Taist liitu suunatud dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt.

               4.3.   Kokkuvõte

                     (81)

                     Seega, võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali, Tai olemasolevat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, järeldab komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja dumpinguhinnaga eksporttoodang siseneb liidu turule suurtes kogustes. Seega leitakse, et juhul kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu kordumine tõenäoline.

               5.   KAHJU

         5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

                     (82)

                     Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet umbes 20 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

                     (83)

                     Liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 376 000 tonni. Nagu on viidatud põhjenduses 15, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

               5.2.   Liidu tarbimine

                     (84)

                     Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks kokku liidu tootmisharu müügimahu liidu turul ja koguimpordi liitu, mille andmed saadi Comexti andmebaasist (Eurostat).

                     (85)

                     Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus veidi, 2 %.

                        Tabel 1

                        Liidu tarbimine (tonnides)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Kogutarbimine

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

         5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

                     (86)

                     Komisjon tegi Taist liitu suunatud impordi mahu kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal ning sellise impordi turuosa selle mahu võrdlemise põhjal liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 1.

                     (87)

                     Pärast 2016. aasta 12 % vähenemist suurenes uurimisaluse toote import Taist liitu 3 %, s.o 13 307 tonnilt 2015. aastal umbes 13 643 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                        Tabel 2

                        Liidu impordimaht Taist (tonnides)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Taist pärit impordi maht

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                    Allikas: Eurostat.

                     (88)

                     Tai eksportijate vastav turuosa liidu turul arenes sarnaselt impordimahtudega ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,9 %-ni.

                        Tabel 3

                        Taist pärit impordi turuosa (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Taist pärit impordi osa

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Allikas: Eurostat, liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

                     (89)

                     Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Comexti andmebaasist (Eurostat) saadud andmete põhjal.

                     (90)

                     Taist pärit uurimisaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %.

                        Tabel 4

                        Taist pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Taist pärit impordi hind

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                    Allikas: Eurostat.

                     (91)

                     Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                                 a)

                                 valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

                                 b)

                                 vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega valimisse võetud koostööd tegevate Tai tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati tavapäraste tollimaksude ning impordikulude, sh mahalaadimis- ja tollivormistuskulude järgi.

                     (92)

                     Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitas, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 0,7–4,25 %. Umbes 79 % valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate impordimahust lõi alla liidu hinnad.

               5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui Tai

                     (93)

                     Suhkrumaisi import muudest kolmandatest riikidest kui Taist oli peamiselt pärit Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“).

                     (94)

                     Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 2,2 %-lt 1,2 %-le. Kahe suurima eksportiva riigi, v.a Tai, individuaalne turuosa jäi alla 1 %.

                        Tabel 5

                        Impordi turuosa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Ameerika Ühendriigid

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 Hiina

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Muud riigid

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Kokku

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Allikas: Eurostat.

               5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

         5.5.1.   Üldised märkused

                     (95)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

                     (96)

                     Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga; need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgema müügihinna.

                     (97)

                     Uurimine kinnitas, et valimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, st müük jaemüüja kaubamärgi all. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad liidu tootmisharu samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski tabelites 9, 13 ja 16 esitatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärki kui ka jaemüüja kaubamärki) ja neid analüüsitud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 67 % liidu tootmisharu kogu müügimahust ja ligikaudu 57 % müügiväärtusest.

                     (98)

                     Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2017. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. juuli 2017 – 30. juuni 2018) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul.

                     (99)

                     Nagu põhjenduses 14 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

                     (100)

                     Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon liidu tootmisharu esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal.

                     (101)

                     Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule.

                     (102)

                     Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

                     (103)

                     Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

                     (104)

                     Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

               5.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

         5.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                     (105)

                     Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang 359 000 tonnilt 2015. aastal 5 %.

                        Tabel 6

                        Liidu toodang

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Toodang (tonnides)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (106)

                     Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

                        Tabel 7

                        Liidu tootmisvõimsus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsus (tonnides)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (107)

                     Tootmisvõimsuse rakendamine järgis sama suundumust kui tootmine, see suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o 81 %-le.

                        Tabel 8

                        Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

                     (108)

                     Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müük sõltumatutele klientidele kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %.

                        Tabel 9

                        Liidu müügimaht

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Liidu müügimaht sõltumatutele klientidele (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (109)

                     Liidu tootmisharu toodangu müügi kogumaht sõltumatutele klientidele liidu turul (nii enda kui ka jaemüüja kaubamärgi all) järgis sama suunda kui müük jaemüüja kaubamärgi all, st see suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %.

                     (110)

                     Liidu tootmisharu turuosa oli 2015. aastal 94 % ja see suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühe protsendipunkti võrra 95 %-le.

                        Tabel 10

                        Liidu turuosa

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.5.2.3.   Kasv

                     (111)

                     2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine veidi (2 %), kuid suurema müügi kaudu suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 1 %.

               5.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

                     (112)

                     Ajavahemikul 2015–2017 liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt vähenes 11 % ning seejärel kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 5 %, s.o ligi 2 200 töötajalt ligi 2 100 töötajani, arvestatud täistööajale taandatud töötajate arvuna.

                        Tabel 11

                        Tööhõive

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tööhõive täistööaja ekvivalendina

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (113)

                     Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) täistööajale taandatud töötaja kohta aastas, oli alguses 163 tonni täistööajale taandatud töötaja kohta, mis ajavahemikul 2015–2017 esialgu suurenes 17 % ja seejärel langes 7 protsendipunkti võrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes suurenes tootlikkus 10 % ehk 180 tonnini täistööajale taandatud töötaja kohta aastas. See kajastab täiustatud masinate ulatuslikumat kasutamist füüsilise töö asemel.

                        Tabel 12

                        Liidu tootlikkus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                     (114)

                     Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning asjaolu, et kogu riigi dumpingumarginaal, nagu näidatud põhjenduses 63, oli miinimummarginaalist kõrgem.

                     (115)

                     Kuigi uurimisaluse toote impordi tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli suhteliselt piiratud, püsis see samas märkimisväärse 3,9 % juures.

                     (116)

                     Vaadeldud makro- ja mikronäitajad kinnitavad, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju, on tootmisharu Tai eksportivate tootjate madalate hindade tõttu jätkuvalt surve all.

                     (117)

                     Tõepoolest, jaemüügi segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 8 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (umbes 67 % kogu liidu tootmisharu müügimahust ja umbes 57 % müügiväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei leitud, et tootmisharu oleks tegelikult toibunud varasemast dumpingust jaemüügi segmendis, ning leitakse, et liidu tootmisharu on endiselt haavatav.

               5.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

         5.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                     (118)

                     Liidu tootmisharu poolt jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 % ehk 1 114 euroni tonni kohta.

                     (119)

                     Liidu tootmisharu poolt nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all sõltumatutele klientidele müüdud toodangu ühikuhinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % ehk 1 311 euroni tonni kohta.

                        Tabel 13

                        Ühiku hind liidu turul

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu ühikuhind (jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Liidu ühikuhind (oma ja jaemüüja kaubamärk) sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.5.3.2.   Tööjõukulud

                     (120)

                     2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta 8 %, mis on tingitud sellest, et samal perioodil oli tööjõu kogukulu 2 % suurem ja täistööajale taandatud töötajate tööhõive määr 5 % väiksem.

                        Tabel 14

                        Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Tööjõukulud (eurot/FTE)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.
                                 FTE = täistööaja ekvivalent.

               5.5.3.3.   Varud

                     (121)

                     Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil kahanenud. See vähenes 2016. ja 2017. aastal 6 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %. Tuleb siiski märkida, et varude kõrge tase kalendriaasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konserveerimine harilikult septembris. Seega täiendatakse varusid üksnes suvise saagikoristuse ajal ja kasutatakse kogu aasta jooksul; seetõttu tuleb hinnata varude taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eraldi.

                        Tabel 15

                        Varud

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Lõppvarud (tonnides)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                     (122)

                     Jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) kahanes vaatlusalusel perioodil 5,2 %-lt 2015. aastal 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (123)

                     Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 10 %-lt 2015. aastal 6,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui üksnes jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse vähenemine on põhjendatav müügihindade 4 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 1 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda.

                     (124)

                     Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. See kahanes umbes 49 %-lt 2015. aastal 31,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenedes seega kogu vaatlusalusel perioodil 35 %.

                     (125)

                     Äritegevuse netorahakäive püsis 2015. aastal umbes 17 miljoni euro tasemel. See suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 24 miljoni euroni (st kasv 42 %). Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega.

                        Tabel 16

                        Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Liidu kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

                                 5,2

                                 –1,4

                                 –2,6

                                 –0,7

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    –27

                                    –50

                                    –13

                                 Liidu müügi kasumlikkus (oma ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                        Tabel 17

                        Rahavoog

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

                     (126)

                     Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid vaatlusalusel perioodil stabiilselt umbes 4 miljonilt eurolt 2015. aastal ligikaudu 8 miljoni euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st need suurenesid 85 %. Investeeringuid tehti olemasolevate seadmete uuendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks.

                        Tabel 18

                        Investeeringud

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Netoinvesteeringud (eurodes)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                    Indeks (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed ja küsimustiku kontrollitud vastused.

               5.6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                     (127)

                     2015. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus vähenes, nagu ka müügi kasumlikkus, tööhõive vähenes 5 %. Import Taist kasvas koos langeva keskmise hinnaga. Erakordselt hea saagikus 2014. aastal tõi kaasa varude kõrge taseme 2015. aastal. Samal ajavahemikul mõjutas Taist pärit madala hinnaga import liidu tootmisharu veelgi enam. Vastuseks sellele alandas liidu tootmisharu 2016. aastal hindu ja tootmist koos varude vähendamisega, mis avaldas liidu tootmisharu kasumlikkusele negatiivset mõju. Liidu tootmisharu suutis tootmist suurendada vaid 2017. aastal, kuid kasumlikkus langes kõige madalamale tasemele, võttes arvesse tootmis- ja müügiviivitusi ühe kalendriaasta võrra.

                     (128)

                     Enamikul ajal vaatlusalusest perioodist oli liidu tootmisharu suhkrumaisi müük jaemüüja kaubamärgi all kahjumis. Tootmisharul on vaja müüa jaemüüja kaubamärgiga, kuna selline müük moodustab üle poole tootmisharu müügist. Võttes arvesse jaemüüja kaubamärgiga toodete müügi tähtsust müügi koguväärtuses, vähenes üldine kasumlikkus 10 %-lt 6,7 %-le.

                     (129)

                     Mõned näitajad muutusid positiivses suunas. Tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 81 %. Märkimisväärselt suurenesid ka rahavood ja investeeringud. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgiga toodete müük, mis konkureerib otseselt Taist pärit impordiga, suurenes 3 %. Mõlema segmendi kogumüük kokku kasvas sama protsendi võrra. Tuleks siiski märkida, et Tai import takistas liidu tootmisharul kulude kasvu ülekandmist tarbijatele ja liidu tootmisharu ei suutnud seega saavutada rahuldavat kasumlikkuse taset, et säilitada märkimisväärne turuosa turul, kus konkureerivad üksnes liidu tootmisharu ja Taist pärit import, kuna import muudest kolmandatest riikidest on hajutatud ja ebaoluline.

                     (130)

                     Need kaks segmenti (jaemüüja kaubamärgi ja oma kaubamärgi all) on liidu tootmisharus erinevas olukorras. Ühest küljest ei ole liidu tootmisharul oma kaubamärgi segmendis tugevat otsest konkurentsi. Kaubamärgi omanikud on tugevad ja turg on konsolideerunud. Teisest küljest kujundavad jaemüüja kaubamärgi segmendis hinna jaemüüjad. Taist pärit impordi konkurentsi tõttu on hind pideva surve all. Selle tulemusena on liidu tootjatel raskem kanda tootmiskulude kasvu (peamiselt suhkrumais ja konservipurgid) üle jaemüüjatele, kuna Taist pärit import avaldab hinnasurvet.

                     (131)

                     Liidu tootmisharul õnnestus näiliselt oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Siiski ei saa jätta tähele panemata asjaolu, et enamuse aja vaatlusalusest perioodist ja suurema osa suhkrumaisiga (jaemüüja kaubamärk) seotud äritegevuse puhul on jaemüügi segment olnud kahjumis.

                     (132)

                     Pärast lõplikku avalikustamist väitsid Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat, et potentsiaalne oht tulenes Hiina suhkrumaisi suurenenud impordist, mille hind oli madalam kui Taist pärit impordi hind.

                     (133)

                     Kuigi Hiinast pärit impordi keskmine hind oli madalam, oli sellise impordi kogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski minimaalne (0,4 % turuosa) ning seepärast ei võetud seda importi kahju hindamisel arvesse. See väide lükati tagasi.

                     (134)

                     Tai valitsus ja kaks eksportivat tootjat väitsid veel, et liidu tootmisharu puuduliku tulemuslikkuse põhjustasid konkreetsed ilmastikutingimused Euroopas 2018. aastal. Kaks eksportivat tootjat viitasid ajakirjanduses avaldatud artiklile (14) 2018. aasta maisi saagi kohta. Komisjon märgib esiteks, et 2018. aasta suhkrumaisi saak ei mõjuta liidu tootmisharu tulemusi vaatlusalusel perioodil, mis lõppes 2018. aasta juunis, kuna 2018. aasta juunini toimunud müük põhines sellele eelneva aasta saagil. Teiseks ei ole kõnealune artikkel asjakohane, kuna mais on teine taim kui suhkrumais ja seda ei kasutata uurimisaluse toote tootmiseks.

                     (135)

                     Liidu tootmisharu nõudis, et kahju hindamisel tuleks eraldi arvestada suuri jaemüüja kaubamärgi segmendis müüdud konserve, kuna just selles segmendis oli Tai eksportivate tootjate turuosa 20–30 % ning liidu tootmisharus esines vähene kahjumlikkus ja tootmisharu kandis olulist kahju.

                     (136)

                     Nagu märgitud põhjenduses 96, on suhkrumaisi turul kaks müügikanalit – jaemüüja kaubamärgi kanal ja tootja oma kaubamärgi kanal. Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 9 ja nagu ka esialgse uurimise puhul, mille tulemusel kehtestati tollimaksud, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Olukord ei ole muutunud selliselt, et see võiks õigustada teistsuguse metoodika kasutamist. Seetõttu lükati see väide tagasi.

                     (137)

                     Liidu tootmisharule on tekitatud mitmesugust kahju. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et võttes arvesse vähest kasumlikkust, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav ja nõrk.

                     (138)

                     Seega järeldas komisjon, et kuigi liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju, ei saa seda pidada oluliseks kahjuks alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

               6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

                     (139)

                     Komisjon järeldas põhjenduses 138, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Taist pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. Ülalkirjeldatud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Siiski võib aga öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav.

                     (140)

                     Seoses sellega uuris komisjon asjaomases riigis tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ja asjaomasest riigist pärit impordi mõju liidu tööstuse olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

               6.1.   Vaba tootmisvõimsus/töötlemisvõimsus

                     (141)

                     Nagu märgitud põhjendustes 68–70, on Tai eksportijatel olemas ekspordi kiireks suurendamiseks vajalik märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Lisaks on Tai vaba töötlemisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 150 000 tonni, mis on ligikaudu 10 korda suurem kui Taist liitu suunatud ekspordi maht.

               6.2.   Liidu turu atraktiivsus

                     (142)

                     Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on märgitud põhjenduses 72, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule.

                     (143)

                     Seega suurendaksid Tai tootjad meetmete puudumise korral intensiivselt esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest ning nende dumpinguhinnaga import avaldaks suurenenud hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele.

               6.3.   Mõju liidu tootmisharule

                     (144)

                     Tõenäoliselt saabuvate Tai päritolu impordi suurte koguste tõttu, mis hinnad alla löövad, oleks liidu tootmisharu sunnitud vähendama oma tootmist või alandama hindu. Isegi vähene hindade allalöömine mõjutaks oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust, nagu on näha põhjendustes 122 ja 123 esitatud jaemüüja kaubamärgi analüüsis.

                     (145)

                     Võttes arvesse liidu tootmisharu haprust, põhjustaksid tootmismahu vähenemine ja müügihindade langus kasumlikkuse ja teiste tulemuslikkuse näitajate kiire halvenemise.

               6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

                     (146)

                     Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju kordumine tõenäoline.

                     (147)

                     Kaks eksportivat tootjat märkisid, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kuna komisjon ei esitanud selle kohta piisavalt faktilisi tõendeid, peamiselt seepärast, et liidu turg ei ole uurimisaluse toote peamine ja eelistatud turg ning praegused majanduslikud näitajad arenevad positiivses suunas. Selle küsimuse tõstatas ka Tai valitsus.

                     (148)

                     Kahju kordumise tõenäosuse tõendeid on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 139–145, kus komisjon tegi ettevaatava hindamise kahju kordumise tõenäosuse kohta. See analüüs ei põhine üksnes uurimisaluse toote peamise ja eelistatud turu ning liidu tootmisharu tulemuslikkuse hetkeolukorral, vaid selles vaadeldakse liidu turu tõenäolist olukorda juhul, kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               7.   LIIDU HUVID

                     (149)

                     Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               7.1.   Liidu tootmisharu huvid

                     (150)

                     Nagu on märgitud põhjenduses 139, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tootmisharule tuleks kasuks meetmete jätkumisega kaasnev leevendus, et ta saaks suurendada müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada liidu tootmisharu finantsolukorda.

               7.2.   Jaemüüjate ja tarbijate huvid

                     (151)

                     Eelmises aegumise läbivaatamises jõuti järeldusele, et mõju jaemüüjatele ei oleks ebaproportsionaalne, isegi kui meetmeid tuleks laiendada.

                     (152)

                     Käesoleva uurimise käigus ei leidnud komisjon tõendeid selle kohta, et olukord oleks eelmisest aegumise läbivaatamisest saadik muutunud. Ükski jaemüüja ei teinud uurimise käigus koostööd ega väitnud, et see järeldus enam ei kehti. Seega järeldas komisjon, et praegu kehtivatel meetmetel ei ole olulist negatiivset mõju jaemüüjate finantsolukorrale ning meetmete kehtivuse pikendamine ei mõjuta neid ülemäära.

                     (153)

                     Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väga piiratud. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine.

                     (154)

                     Seega leitakse, et kavandatud meetmed tõenäoliselt ei mõjuta olulisel määral liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorda.

               7.3.   Varude nappuse oht ja konkurents liidu turul

                     (155)

                     Tarbimine liidus püsis stabiilsena ligikaudu 365 000 tonni juures. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud liidu nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 466 000 tonnini. Ilmneb, et liidu tootmisharul on vaba tootmisvõimsust, et suurema nõudluse korral oma toodangut suurendada. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiinast. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole tõepoolest peatada importi Taist liitu. Võttes arvesse dumpinguvastase tollimaksu madalat taset, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust.

                     (156)

                     Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul.

               7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

                     (157)

                     Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamise vastu.

               8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                     (158)

                     Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

                     (159)

                     Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamine. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

                     (160)

                     Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (15) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

                     (161)

                     Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted).

               2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

                           Äriühing

                           Dumpinguvastane tollimaks (%)

                           TARICi lisakood

                           Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Tai

                           3,1

                           A789

                           Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai

                           14,3

                           A890

                           Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai

                           12,8

                           A790

                           River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000, Tai

                           12,8

                           A791

                           Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai

                           11,1

                           A792

                           Lisas loetletud koostööd tegevad eksportivad tootjad

                           12,9

                           A793

                           Kõik muud äriühingud

                           14,3

                           A999

               3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.

            Artikkel 2
            Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uus eksportiv tootja ja kehtestada sellele tootjale kaalutud keskmine dumpingvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse koostööd teinud äriühingute suhtes, keda esialgses uurimises valimisse ei kaasatud, kui Tai uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et ta:

                        a)

                        ei eksportinud perioodil 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (esialgne uurimisperiood) liitu lõikes 1 kirjeldatud toodet;

                        b)

                        ei ole seotud ühegi Tai eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ning

                        c)

                        on uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. november 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 18. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 159, 20.6.2007, lk 14).

            (3)  Nõukogu 25. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 954/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 260, 30.9.2008, lk 1).

            (4)  Komisjoni 18. juuni 2007. aasta otsus 2007/424/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustused (ELT L 159, 20.6.2007, lk 42).

            (5)  Nõukogu 15. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 847/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 246, 18.9.2009, lk 1).

            (6)  Nõukogu 2. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 244, 13.9.2013, lk 1).

            (7)  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 91, 27.3.2014, lk 1).

            (8)  Teade, mis tuleneb 14. detsembri 2017. aasta kohtuasjas T-460/14 ja 28. märtsi 2019. aasta kohtuasjas C-144/18 P tehtud otsustest seoses nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 307/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT C 291/3, 29.8.2019, lk 3).

            (9)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 440, 21.12.2017, lk 21).

            (10)  Teade Tai Kuningriigist pärit teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisiterade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 322, 12.9.2018, lk 4).

            (11)  IEG Vu artikkel, 24.10.2018, AETMD esildis kuupäevaga 29.3.2019, 8. lisa.

            (12)  AETMD esildis kuupäevaga 29.3.2019.

            (13)  Uurimisaluse toote eksport 13 643 tonni (vt tabel 2) võrreldes kogu vaba tootmisvõimsusega 150 000 tonni.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

            (15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            LISA

               Artikli 1 lõikes 2 viidatud koostööd tegevate eksportivate tootjate loetelu TARICi lisakoodi A793 all

                        Nimi

                        Aadress

                        Agro-On (Thailand) Co., Ltd

                        50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai

                        B.N.H. Canning Co., Ltd

                        425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600,Tai

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd.

                        7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai

                        Erawan Food Public Company Limited

                        Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tai

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd.

                        888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai

                        Lampang Food Products Co., Ltd.

                        22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai

                        O.V. International Import-Export Co., Ltd.

                        121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai

                        Pan Inter Foods Co., Ltd.

                        400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai

                        Siam Food Products Public Co., Ltd.

                        3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd.

                        100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai

                        Vita Food Factory (1989) Ltd.

                        89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai