title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/262, 25. veebruar 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit aspartaami impordi suhtes

text:
               26.2.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 50/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/262,
   25. veebruar 2016,
   millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit aspartaami impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 7 lõiget 4,
   olles konsulteerinud liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Algatamine

               (1)

               30. mail 2015 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik” või „HRV”) pärit aspartaami impordiga liitu. Komisjon algatas uurimise alusmääruse artikli 5 alusel. Ta avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (2) (edaspidi „algatamisteade”).

               (2)

               Komisjon algatas uurimise kaebuse põhjal, mille esitas 16. aprillil 2015 Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuse esitaja on aspartaami ainutootja liidus. Seega esindab ta kogu liidu aspartaamitoodangut. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

         1.2.   Huvitatud isikud

               (3)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud turustajatele ning kutsus neid üles osalema.

               (4)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

               (5)

               Uurimise algatamisega seoses ei nõudnud ükski huvitatud isikutest ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         1.3.   Võrdlusriigi tootjad

               (6)

               Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et ta on valinud Jaapani või Lõuna-Korea kolmandaks turumajanduslikuks riigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Seepärast teavitas komisjon uurimise algatamisest Jaapani ja Lõuna-Korea tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

         1.4.   Väljavõtteline uuring

               (7)

               Algatamisteates andis komisjon teada, et ta võib vastavalt alusmääruse artiklile 17 teha eksportivate tootjate ja liidu vaatlusaluse toote importijate väljavõttelise uuringu.

         1.4.1.   Importijate väljavõtteline uuring

               (8)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

               (9)

               Mitte ükski teadaolevatest importijatest, kellega komisjon ühendust võttis, ei vastanud algatamisteates esitatud küsimustikule valimi koostamiseks. Seetõttu ei kasutata käesolevas uurimises väljavõttelist uuringut.

               (10)

               Kaks turustajat, nimelt kauplejad, kes ostavad ja müüvad edasi üksnes liidu tootja toodetud aspartaami, andsid endast teada ja vastasid küsimustikule.

         1.4.2.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (11)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon liidu juures tegutseval HRV esindusel teha kindlaks ülejäänud eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta.

               (12)

               Nõutud teabe esitas kuus vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes olid nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Selle põhjal katavad need kolm valimisse kaasatud ja koostööd tegema nõustunud Hiina eksportivat tootjat või kontserni ligikaudu 90 % HRVst pärit aspartaami koguimpordist. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja vaatlusaluse riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

         1.4.3.   Individuaalne kontrollimine

               (13)

               Vaatlusaluse riigi kolm eksportivat tootjat, keda valimisse ei kaasatud, taotlesid alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalset kontrollimist ja neile edastati nõudevorm. Paraku ei esitanud ükski neist kolmest eksportivast tootjast ettenähtud tähtaja jooksul täidetud nõudevormi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et kolme valimisse kaasamata jäetud eksportiva tootja individuaalse kontrollimise taotlused on kehtetud.

         1.5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

               (14)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid vaatlusaluse riigi kõigile kuuele koostööd tegevale eksportivale tootjale, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Kuuest koostööd tegevast eksportivast tootjast kaks esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse täidetud vormi, kuid üks neist võttis hiljem oma taotluse tagasi.

         1.6.   Küsimustiku vastused

               (15)

               Komisjon saatis küsimustikud liidu tootjale, vaatlusaluse riigi koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, ühele tootjale Jaapanis, mis valiti võrdlusriigiks, nagu on selgitatud põhjenduses 45, teadaolevatele kasutajatele ja kahele turustajale, kes andsid endast ise teada pärast algatamisteate avaldamist.

               (16)

               Küsimustikule saadi vastused liidu tootjalt, kolmelt vaatlusaluse riigi valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt, ühelt tootjalt Jaapanist (edaspidi „võrdlusriik”), kahelt turustajalt ja viielt kasutajalt.

         1.7.   Kontrollkäigud

               (17)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           liidu tootja:

                                       —

                                       Hyet Sweet S.A.S (varem Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Prantsusmaa;

                           b)

                           kasutajad:

                                       —

                                       Princes Limited, Liverpool, Ühendkuningriik;

                                       —

                                       Wrigley Company Limited, Plymouth, Ühendkuningriik.

                           c)

                           vaatlusaluse riigi eksportivad tootjad:

                                       —

                                       Sinosweeti kontsern (edaspidi „Sinosweet”), sealhulgas:

                                                   —

                                                   Sinosweet Co., Ltd., Yixingi linn, Jiangsu provints, HRV, ja

                                                   —

                                                   Hansweet Co., Ltd., Yixingi linn, Jiangsu provints, HRV;

                                       —

                                       Niutangi kontsern (edaspidi „Niutang”), sealhulgas:

                                                   —

                                                   Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantongi linn, Jiangsu provints, HRV, ja

                                                   —

                                                   Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang, Changzhou linn, Jiangsu provints, HRV;

                                       —

                                       Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou linn, Jiangsu provints, HRV (edaspidi „Changmao”);

                           d)

                           eksportiva tootjaga seotud importijad:

                                       —

                                       Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Ühendkuningriik;

                           e)

                           võrdlusriigi tootja:

                                       —

                                       Ajinomoto Co., Tōkyō, Jaapan.

         1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (18)

               Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine kätkes ajavahemikku alates 2011. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   2.1.   Vaatlusalune toode

               (19)

               Nagu algatamisteates märgitud, on vaatlusalune toode aspartaam (N-L-α-aspartüül-L-fenüülalaniin-1-metüülester, 3-amino-N-(α-karbometoksüfenetüül)suktsiinamiidhappe N-metüülester), CASi nr 22839-47–0, mis on pärit HRVst, aga ka HRVst pärit aspartaam, mis sisaldub valmististes ja/või segudes, mis sisaldavad ka muid magusaineid ja/või vett, ning mis kuulub praegu CN-koodide ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 ja ex 3824 90 93 alla.

               (20)

               Aspartaam on magusaine, mida toodetakse valgete, lõhnatute ja erineva suurusega kristallidena ja mis sarnaneb maitse poolest suhkruga, kuid on magusam ja palju väiksema kalorsusega. Seetõttu kasutatakse seda peamiselt suhkruasendajana karastusjookide, toiduaine- ja piimatööstuses.

               (21)

               Uurimises selgus, et HRVst pärit aspartaami sisaldavaid valmistisi ja/või segusid uurimisperioodi ajal liidu turule ei imporditud. Komisjon järeldas, et impordi puudumisel ei peaks valmistisi ja segusid vaatlusaluse toote määratlusse kaasama. Selline toote määratluse täpsustamine ei mõjuta kindlakstehtud dumpingut, kahju, põhjusi ega liidu huve.

               (22)

               Toote määratlust tuleks seetõttu täpsustada ja viidata tuleks ainult aspartaamile (N-L-α-aspartüül-L-fenüülalaniin-1-metüülester, 3-amino-N-(α-karbometoksüfenetüül)suktsiinamiidhappe N-metüülester), CASi nr 22839-47–0, mis on pärit HRVst ja kuulub praegu CN-koodi ex 2924 29 98 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „aspartaam”).

         2.2.   Samasugune toode

               (23)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning ühesugune põhiline kasutusotstarve:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodetakse ja müüakse vaatlusaluse riigi siseturul;

                           —

                           toode, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Jaapani siseturul, ning

                           —

                           toode, mida toodab ja müüb liidu turul liidu tootmisharu.

                     Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   DUMPING

   3.1.   Normaalväärtus

   3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (24)

               Et teha kindlaks, kas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, kogus komisjon vajalikku teavet, paludes eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja taotles turumajanduslikku kohtlemist ja esitas ettenähtud tähtajaks turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi.

               (25)

               Komisjon kontrollis esitatud teavet asjaomase äriühingu valdustes.

               (26)

               Kontrollimisel selgus, et eksportiv tootja ei vastanud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele ja seega ei saanud talle võimaldada turumajanduslikku kohtlemist; puudusi leiti eeskätt seoses 2. ja 3. kriteeriumiga.

               (27)

               Komisjon avaldas üksikasjalikud järeldused asjaomasele eksportivale tootjale, vaatlusaluse riigi ametiasutustele ja liidu tootmisharule. Asjaomane äriühing vaidlustas komisjoni järeldused ja esitas avalikustatud teabe kohta kirjalikud märkused. Peamisi esitatud sisulisi märkusi on käsitletud allpool.

               (28)

               Seoses 2. kriteeriumiga kordas eksportiv tootja veelkord, et tal on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult ja mis on kooskõlas Hongkongi finantsaruandluse standarditega.

               (29)

               3. kriteeriumi kohta väitis eksportiv tootja, et maksusoodustus(t)est, toetustest või maakasutusõiguse ostmisest saadud kasu tuleks käsitleda sarnaselt subsiidiumiga ja seetõttu ei tohiks seda hinnata turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise raames.

               (30)

               Ta lisas, et praegune 2. ja 3. kriteeriumi hindamine on vastuolus järeldustega, mis tehti kahe eelmise uurimise käigus, mil äriühing taotles turumajanduslikku kohtlemist, ja milles leiti, et 2. ja 3. kriteerium on täidetud.

               (31)

               Komisjon tuletab meelde, et igas uurimises langetatakse turumajanduslikku kohtlemist käsitlev otsus eraldi, lähtudes konkreetsetest uurimisega seotud asjaoludest ja kehtivast tavast. Iga uurimine tuleb teha juhtumipõhiselt.

               (32)

               3. kriteeriumi raames hinnatud maksusoodustus(t)e ja toetuste puhul on komisjon seisukohal, et turumajanduslikku kohtlemist käsitleva hindamise ja subsiidiumivastase uurimise eesmärgid on erinevad, sest turumajanduslikku kohtlemist käsitleval hindamisel selgitatakse välja, kas äriühing tegutseb turumajanduslike tingimuste kohaselt, kuid subsiidiumivastase uurimise käigus tehakse kindlaks, kas äriühing saab kasu tasakaalustavatest subsiidiumitest. Neid kahte küsimust tuleb käsitleda eraldi ka seetõttu, et 3. kriteeriumi oluliste aspektidena tuleb arvestada, kas äriühingute tootmiskulusid ja finantsseisundit ei moonuta oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem ja kas äriühing saab kasu tasakaalustavatest subsiidiumitest või mitte (3).

               (33)

               Maakasutusõiguse üleandmise hinna puhul on komisjon seisukohal, et saadud märkused ei muuda tema järeldust, et maakasutusõigust ei omandatud turuhinnaga.

               (34)

               Eksportiv tootja taotles ka ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Äriühing kuulati ära 6. jaanuaril 2016 ja tal oli võimalik selgitada kõiki põhjusi, miks ta arvab, et ta täidab turumajandusliku kohtlemise 2. ja 3. kriteeriumi nõudeid.

               (35)

               Ärakuulamise järel leiti siiski, et taotleja ei suutnud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises ja kolmandas taandes esitatud nõuete täidetust tõendada. Eelkõige ei suutnud taotleja näidata, et tema näitajaid ei moonuta oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem. Tegelikult selgus uurimise käigus, et äriühing sai kasu maksusoodustus(t)est, toetustest ja maakasutusõiguse üleandmise soodsamast hinnast ja seetõttu ei täida ta turumajanduslikku kohtlemist käsitleva hindamise 3. kriteeriumi nõudeid.

               (36)

               Arvestades 3. kriteeriumi puhul tehtud järelduste kaalukust, ei peeta vajalikuks käsitleda põhjalikumalt puudusi, mis tehti kindlaks uurimise kõnealuses etapis 2. kriteeriumi kohta.

               (37)

               Komisjon teavitas eksportivat tootjat turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud lõplikust otsusest.

         3.1.2.   Võrdlusriigi valik

               (38)

               Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal (edaspidi „võrdlusriik”).

               (39)

               Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Jaapani või Lõuna-Korea, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

               (40)

               Märkused saadi Hiina rahvusvahelise kaubanduse kojalt, Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskojalt ning Hiina eksportivatelt tootjatelt, kes kõik vaidlustasid Jaapani kasutamise võrdlusriigina. Väideti, et sobivam võrdlusriik on Lõuna-Korea, sest muu hulgas on Lõuna-Korea siseturg konkurentsivõimelisem kui Jaapani oma.

               (41)

               Et uurida iga võimalust sobiva võrdlusriigi valimiseks, kutsus komisjon kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid, valimisse kaasatud Hiina eksportivaid tootjaid, Hiina rahvusvahelise kaubanduse koda ning Hiina metalli-, mineraali- ja kemikaaliimportijate ja -eksportijate kaubanduskoda üles esitama kogu vajaliku teabe võimaliku muu kolmanda turumajandusliku riigi kohta peale Jaapani ja Lõuna-Korea.

               (42)

               Komisjonile kättesaadava teabe põhjal leidis kinnitust asjaolu, et aspartaami toodetakse vaid vähestes riikides, nimelt HRVs, Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Euroopa Liidus.

               (43)

               Saadud märkuste põhjal võttis komisjon ühendust ühe Lõuna-Korea tootjaga, kes teadaolevalt toodab aspartaami, kuid kes ei nõustunud uurimise raames koostööd tegema.

               (44)

               Ühendust võeti ka Jaapani tootjaga, kes oli esialgu nõus uurimises koostööd tegema.

               (45)

               Selles etapis jõudis komisjon järeldusele, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Jaapan sobiv võrdlusriik.

         3.1.3.   Normaalväärtus (võrdlusriik)

               (46)

               Võrdlusriigis koostööd teinud tootjalt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

               (47)

               Esiteks uuris komisjon, kas Jaapani sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote kogumaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Selleks võrreldi seda müügi kogumahtu valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditud vaatlusaluse toote kogumahuga.. Selle põhjal leiti, et samasugust toodet müüdi Jaapani turul tüüpilises koguses.

               (48)

               Teiseks tegi komisjon kindlaks võrdlusriigi tootja poolt siseturul müüdavate toodete liigid, mis on samasugused või otseselt võrreldavad toodetega, mida müüvad valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad Euroopa Liitu eksportimiseks. Ta võrdles tooteliigi alusel Jaapani müügimahtu iga valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordiga liitu. See võrdlus näitas, et kõiki tooteliike müüdi Jaapanis tüüpilises koguses.

               (49)

               Seejärel uuris komisjon võrdlusriigi tootja puhul seda, kas samasuguse toote iga liigi omamaist müüki võib alusmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks. Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toodete müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludega võrdne või neist suurem. Kõigi võrreldud tooteliikide puhul sai normaalväärtuse aluseks võtta uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmise.

               (50)

               Viimaks tegi komisjon kindlaks HRVst liitu eksporditud tooteliigid, mida Jaapani turul ei müüdud, ning arvutas normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks nende tooteliikide puhul liitis komisjon võrdlusriigi tootja toodetud lähimate tooteliikide keskmisele tootmiskulule mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, võttes aluseks võrdlusriigi tootja kaalutud keskmised väärtused seoses tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaise müügiga uurimisperioodil.

         3.2.   Ekspordihind

               (51)

               Kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu.

               (52)

               Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

               (53)

               Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Käesoleval juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel kantud kulude, sealhulgas müügi-, üld-, ja halduskulude ning mõistliku kasumimarginaali põhjal.

         3.3.   Võrdlus

               (54)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

               (55)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

               (56)

               Valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindade puhul tehti kohandused seoses transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja krediidikulude ning panga- ja komisjonitasudega. Võrdlusriigi tootja omamaiste hindade puhul tehti kohandused seoses riigisiseste transpordi-, krediidi- ja käitlemiskuludega.

               (57)

               Üks eksportija taotles ekspordihinna suhtes valuuta konverteerimise kohandamist vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. See eksportiv tootja oli sõlminud valuuta tähtpäevalepingud, et tasakaalustada oma valuuta kursitõusu tavaliselt ekspordimüügi puhul kohaldatavate valuutade – euro ja USA dollari – suhtes. Uurimine aga näitas, et valuutakursside lepingute ja ekspordi kommertsmüügilepingu vahel puudus otsene seos. Seetõttu taotlust ei rahuldatud.

               (58)

               Ühe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja väitel oleks tulnud uurida mitmesuguseid tegureid, et määrata kindlaks konkreetse kohandamise õigustatus ja tagada valimisse kaasatud Hiina eksportijate ekspordihinna ja Jaapanis väljakujunenud normaalväärtuse õiglane võrdlus. Need tegurid hõlmasid kaubandustasandit, müügimahtu, füüsilisi omadusi, kaubamärgi erinevusi ja kuluerinevusi sellistes valdkondades nagu teadus- ja arendustegevus, tooraine, püsikulud ja maksusüsteemid.

               (59)

               Kaubandustasandil ei leitud taotleva eksportiva tootja ja võrdlusriigi tootja müügistruktuuris ega klientide tüübis märkimisväärseid erinevusi. Samuti ei tuvastatud samasuguse toote ja vaatlusaluse toote vahel selliseid füüsilisi erinevusi, mis oleks kohandamist õigustanud. Uurimise käigus ei tehtud kindlaks ka seda, et võrdlusriigi tootja kaubamärk oleks mõjutanud hindu nii, et see oleks andnud põhjust kohandusteks. Väite esitanud eksportiv tootja ei esitanud selle kohta veenvaid tõendeid ega otsustavaid tegureid.

               (60)

               Kuludega seotud väidete puhul leidis uurimises tõestust, et võrdlusriigi tootja oli hakanud mõni aasta tagasi kasutama teistsugust tootmisviisi. Uurimise käigus ei saadud aga kinnitust, et teistsuguse tootmisviisi tõttu oleksid kulud nii palju suurenenud, et kohandamine oleks põhjendatud.

         3.4.   Dumpingumarginaalid

               (61)

               Valimisse kaasatud ja koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 46–50) vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

               (62)

               Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           Sinosweeti kontsern

                           275,91 %

                           Niutangi kontsern

                           219,17 %

               (63)

               Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

               (64)

               Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 262,93 %.

               (65)

               Kõigi teiste vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

               (66)

               Koostöö tase on kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas uurimisperioodil 90 % liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali kindlaks selle valimisse kaasatud ja koostööd tegeva eksportiva tootja põhjal, kelle dumpingumarginaal on suurim.

               (67)

               Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

                           Äriühing

                           Esialgne dumpingumarginaal

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           Sinosweeti kontsern

                           275,91 %

                           Niutangi kontsern

                           219,17 %

                           Valimist välja jäetud koostööd tegev äriühing

                           262,93 %

                           Kõik muud äriühingud

                           284,23 %

         4.   KAHJU

   4.1.   Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (68)

               Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet üks tootja – Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (edaspidi „ASE”). 15. oktoobril 2015 omandas ASE Hyet Holding B.V. ja seejärel sai liidu tootja nimeks Hyet Sweet S.A.S (edaspidi „Hyet”). Uus omanik kinnitas oma täielikku toetust pooleliolevale uurimisele. Hyet kujutab endast seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (69)

               Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

         4.2.   Liidu tarbimine

               (70)

               Liidu tarbimise aluseks olid liidu tootja müük ja import HRVst. Peale liidu, HRV ja Jaapani toodetakse aspartaami praegu üksnes Lõuna-Koreas. Ainus Ameerika Ühendriikide tootja lahkus aspartaamiturult 2014. aastal. Arvestades kättesaadavat teavet, (4) ei imporditud aspartaami vaatlusalusel perioodil Jaapanist, Lõuna-Koreast või Ameerika Ühendriikidest liidu turule üldse või tehti seda väga vähe.

               (71)

               Praegu kuulub aspartaam Eurostatis mitme CN-koodi alla, mis sisaldavad ka mitut muud kemikaali, ja seetõttu ei saa Eurostati andmeid impordimahu kindlaksmääramiseks kasutada. Kaebuse esitaja edastas Hiina tootjate liitu suunatud müügi statistika vaatlusalusel perioodil, mis oli saadud Hiina uuringuettevõttelt CCM Information science and technology Co., Ltd (edaspidi „CCM”) (5). Seda teavet kontrolliti Hiina ekspordiandmebaasi põhjal, kuid selles ei olnud asjaomaseid andmeid kogu vaatlusaluse perioodi kohta. Kuna kahe andmebaasi andmed 2013., 2014. aasta ja uurimisperioodi kohta kattusid, otsustati kasutada CCMi andmeid, mis hõlmasid kogu vaatlusalust perioodi.

               (72)

               Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt:

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine (tonnides)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine (indeks)

                              100

                              92

                              95

                              91

                              88

                              Allikas: andmed on saadud liidu tootmisharult CCMi esitatud teabe põhjal, Hiina ekspordi andmebaasist ning liidu tootmisharu küsimustikule antud kontrollitud vastuste alusel.

               (73)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 12 %. Kaebuse esitajalt ja kasutajatelt saadud turuteabe põhjal on selle põhjuseks peamiselt aspartaamiga seotud terviseprobleemid, mille tõttu läksid kasutajad üle muudele magusainetele, näiteks kaaliumatsesulfaamile, Paraguay suhkrulehele või sukraloosile.

         4.3.   Import HRVst

   4.3.1.   HRV impordi maht ja turuosa

               (74)

               Hiina import liitu ja selle turuosa muutusid järgmiselt.

                  Tabel 2

                  Impordimaht (tonnides) ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           HRV impordi maht (indeks) (6)

                              100

                              96

                              93

                              95

                              88

                           HRV impordi turuosa (indeks)

                              100

                              105

                              98

                              105

                              100

               (75)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes HRV impordi maht 12 % – sama palju kui liidu üldine tarbimine, nagu on öeldud põhjenduses 73. Hiina impordi turuosa oli kogu vaatlusalusel perioodil stabiilne ja moodustas liidu tarbimisest 50–70 %.

         4.3.2.   HRVst imporditud toodete hinnad

               (76)

               Hiinast imporditud toodete hind ühe tonni kohta muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  HRVst imporditud toodete CIF-hinnad (eurot tonni kohta)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Kaalutud keskmised impordihinnad

                           10,6

                           11,2

                           10,0

                           9,1

                           9,4

                              (indeks)

                              100

                              105

                              94

                              86

                              88

                              Allikas: arvandmed, mille esitas liidu tootja CCM-lt saadud teabe põhjal ja mille õigsuses on veendutud küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal, mille eksportivad tootjad uurimisperioodi kohta esitasid.

               (77)

               HRVst imporditud toodete keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 12 %.

         4.3.3.   Hinna allalöömine

               (78)

               Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

                           a)

                           tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu, mida liidu tootja pakkus sõltumatutele klientidele liidu turul tooteliikide eest, mida eksportisid liitu Hiina eksportivad tootjad, ja

                           b)

                           vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate eksportivate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude (6,5 %) ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

               (79)

               Et liidu tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate müüdud tooted kattuksid piisaval määral, vähendati toote kontrollnumbrit pakendi suuruse ja tüübi parameetrite põhjal. Uurimine kinnitas, et need kaks parameetrit tonnihinda eriti ei mõjutanud.

               (80)

               Liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmiste hindadega tooteliigi kohta. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootja käibest uurimisperioodil. Komisjon tegi kindlaks, et keskmine hinna allalöömise marginaal oli 21,1 %.

         4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.4.1.   Üldised märkused

               (81)

               Uurides algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

               (82)

               Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave liidu ainutootja kohta indekseeritud kujul.

         4.4.2.   Kahjunäitajad

   4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

               (83)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus (7) ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Tootmismaht (indeks)

                              100

                              83

                              76

                              65

                              58

                           Tootmisvõimsus (indeks)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste (indeks)

                              105
                               (8)

                              87

                              80

                              68

                              61

               (84)

               Liidu tootmismaht vähenes kogu vaatlusalusel perioodil järjepidevalt ja järsult 42 %. Alates 2013. aastast pidi liidu tootja kulude kärpimiseks seiskama tootmisrajatised kaheks kuuks; tavapäraselt peatatakse tootmine hooldustöödeks iga 18 kuu tagant kolmeks nädalaks

               (85)

               Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil muutumatuna ja seetõttu alanes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule.

         4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (86)

               Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus ja liidu tootmisharu turuosa arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

                  Tabel 5

                  Müügimaht ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (indeks)

                              100

                              85

                              98

                              84

                              88

                           Turuosa

                           100

                           93

                           103

                           93

                           100

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (87)

               Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu tootmismaht kokku 12 %. Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Nagu statistilised andmed näitavad, vähenes Hiina müügimaht protsentuaalselt sama palju (vt põhjendus 74), mis tähendab, et liidu tarbimise vähenemise tõttu kahanesid nii Hiina tootja kui ka liidu tootja müük võrdselt (kummalgi 12 %).

               (88)

               Selle tulemusena oli liidu tootja turuosa kogu vaatlusalusel perioodil stabiilselt vahemikus 30–50 %.

         4.4.2.3.   Tööhõive

               (89)

               Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv (indeks)

                              100

                              102

                              98

                              94

                              93

                           Tootlikkus (tonni töötaja kohta) (indeks)

                              100

                              81

                              77

                              69

                              63

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (indeks)

                              100

                              98

                              96

                              101

                              102

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (90)

               Alates 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni kahanes liidu tootmisharu töötajate arv 7 % ja arvestades tootmise järsku vähenemist, mida on kirjeldatud põhjenduses 84, vähenes tootlikkus kokku 37 %. Liidu tootmisharu selgitas, et töötajate arvu edasine vähendamine on keeruline pideva tootmisprotsessi ja koondamishüvitiste tõttu. Igal juhul suutis liidu tootmisharu tööjõu kogukulusid pealesunnitud tootmisseisaku ajal vähendada ja seepärast jäi vaatlusaluse perioodi keskmine tööjõukulu ühe töötaja kohta suhteliselt stabiilseks.

         4.4.2.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (91)

               Nagu kirjeldatud põhjenduses 67, olid kõik dumpingumarginaalid olulised. Tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRV impordi mahtu ja hindu.

               (92)

               HRVst pärit aspartaami suhtes ei ole dumpinguvastast tollimaksu kunagi kehtestatud. Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit aspartaamile kehtestati dumpinguvastane tollimaks 1991. aastal ja see on ammu aegunud. Seetõttu käesoleval juhul varasema dumpingu mõju ei hinnata.

         4.4.2.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (93)

               Liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku müügihind liidu sõltumatutele klientidele muutus järgmiselt:

                  Tabel 7

                  Müügihinnad ja liidu tootmisharu müüdud kaupade maksumus

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Keskmine müügihind liidus (indeks)

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                           Müüdud kaupade maksumus tonni kohta (indeks)

                              100

                              113

                              107

                              113

                              122

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (94)

               Liidu tootmisharu samasuguse toote keskmine müügihind odavnes vaatlusalusel perioodil 7 %. Seda hinnalangust selgitab osaliselt tooraine hinna muutumine, mida on kirjeldatud põhjenduses 110, kuid see ei ole ainus põhjus, nagu on tõdetud punktis 5.

               (95)

               Tootmismahu märkimisväärse vähenemise tõttu tõusis vaatlusalusel perioodil müüdud kaupade ühikumaksumus 22 %.

         4.4.2.6.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (96)

               Tabelis 8 on esitatud liidu tootmisharu kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse suundumused vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 8

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks)

                              100

                              7

                              – 11

                              – 47

                              – 83

                           Rahavoog (indeks)

                              100

                              – 81

                              – 17

                              – 19

                              73

                           Investeeringud (indeks)

                              100

                              101

                              140

                              79

                              79

                           Investeeringutasuvus (indeks)

                              – 100

                              – 575

                              – 1 862

                              – 1 801

                              – 1 513

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (97)

               Selleks et määrata kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Nagu tabelist näha, vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult. Rahavoo suured kõikumised on tihedalt seotud laovarude muutumisega. Liidu tootmisharu raske rahalise olukorra tõttu vähenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ka investeeringud ja investeeringutasuvus.

               (98)

               Liidu tootmisharu vähendas eelarveaastal 2012 kooskõlas Prantsusmaa üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega (9) tuntavalt oma varade väärtust (10). Selle vähendamise aluseks oli turuprognoos ja see hõlmas suurt summat. Uurimises otsustati aga seda erakorralist kirjendamist mitte arvesse võtta, et vältida moonutusi suundumustes.

         4.4.2.7.   Laovarud

               (99)

               Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Laovarud

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Lao lõppseis (indeks)

                              100

                              104

                              104

                              77

                              97

                           Lao lõppseis protsendina toodangust (indeks)

                              100

                              125

                              138

                              119

                              166

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (100)

               Kuigi lao lõppseis vaatlusalusel perioodil vähenes, sest tootmisrajatised suleti kulude kärpimiseks pikemaks ajaks, nagu on selgitatud põhjenduses 84, suurenesid laovarud protsendina toodangust märgatavalt.

         4.4.3.   Järeldus kahju kohta

               (101)

               Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil halvenesid peaaegu kõik majandusnäitajad, välja arvatud turuosa, mis püsis stabiilsena.

               (102)

               Märkimisväärseid negatiivseid suundumusi täheldati järgmiste majandusnäitajate puhul: tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht ja hinnad liidu turul, rahavoog, investeeringud, tööhõive ja tootlikkus. Tootmise vähenemine, mis põhjustas müüdud kaupade ühikuhinna kallinemise, ja müügihinna odavnemine avaldasid koosmõju, mille tagajärjel kahanes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult. Kõik need suundumused viitavad selgelt kahjulikule olukorrale.

               (103)

               Üks huvitatud isik väitis, et ravimi- ja toiduainetööstus kujutavad endast kahte eraldi turgu ja kuna liidu tootmisharu ei saanud oma müügist ravimitööstusele kahju, peaks uurimine piirduma toiduaine- ja joogisektoris kasutatava aspartaamiga. See huvitatud isik lisas veel, et kuna liidu tootmisharu ei konkureeri ravimiturul HRV importtoodetega, ei tohiks tal lubada sisse nõuda kahju, mis on tekkinud ravimitööstusele toodete müümise tagajärjel.

               (104)

               Vastuseks sellele väitele tuleb märkida, et uurimise kohaselt suudavad Hiina eksportijad toota kõiki vaatlusaluse toote liike, sealhulgas neid, mis on mõeldud ravimitööstuse klientidele. Praegu tarbitakse aga aspartaami ravimisektoris väga vähe ja Hiina eksportijatel ei olnud õnnestunud (veel) sellele turule siseneda. Oluline on juhtida tähelepanu asjaolule, et ilma kasumlikuma müügita ravimisektoris oleks liidu tootmisharu kahju olnud veel suurem.

               (105)

               Kõige tähtsam on aga see, et uurimises leidis kinnitust, et ravimiturul ja toiduaineturul müüdud aspartaami põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused on ühesugused ja seega loetakse neid üheks ja samaks tooteks. Seetõttu ei ole ravimisektorile mõeldud aspartaami väljajätmine õigustatud. Hinnaerinevusi, mille põhjuseks on peamiselt rangem sertifitseerimis- ja kontrolliprotsess ning karmimad tootmisnõuded, on võetud arvesse toote kontrollnumbris, milles eristatakse ravimisektorile ja toiduainesektorile mõeldud aspartaami. Niisugune eristamine tagab, et võrdlemisel ning dumpingu ja kahju arvutamisel võetakse arvesse vaid ühte ja sama liiki tooteid. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

               (106)

               Kõike eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

         5.   PÕHJUSLIK SEOS

               (107)

               Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.

         5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

               (108)

               Nagu on märgitud põhjenduses 67, olid kõik uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalid olulised. Hinna allalöömise määr oli samal perioodil samuti väga kõrge ja küündis 21,1 %ni, nagu on märgitud põhjenduses 80.

               (109)

               Peale selle näitas uurimine, et Hiina tootjate hinnad olid juba 2011. aastal madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja need odavnesid vaatlusalusel perioodil veel 12 %. Hiina eksportivate tootjate avaldatud hinnasurve tõttu pidi liidu tootmisharu oma hindu langetama ja alates 2013. aastast ei saanud ta enam müüa sellise hinnaga, mis kataks täielikult tema kulud, eriti uurimisperioodil.

               (110)

               Hiina eksportivate tootjate hinnakäitumise edasiseks analüüsimiseks hinnati uurimise käigus peamiste toorainete hindade muutumist. Aspartaami tootmiseks segatakse enam-vähem võrdsetes kogustes omavahel kokku kaks aminohapet (L-asparagiin ja L-fenüülalaniin). Need aminohapped moodustavad kokku ligikaudu 25 % tootmiskuludest. Nende kahe tooraine hinnad muutusid vaatlusalusel perioodil vastavalt ligikaudu + 3,5 % ja – 27 %. Seega võib tootmiskulude vähenemist või aspartaami hinna langust põhjendada tooraine hinna muutumisega vaid kuni 3 % ulatuses, samas kui Hiina impordihinna puhul täheldati 12 % suurust langust. See kinnitab liidu tootmisharu väidet, et Hiina eksportivad tootjad viljelesid liidu turul üsna agressiivset hinnapoliitikat.

               (111)

               Uurimine näitas ka seda, et Hiina tooteid on liidu turul väga palju. Kuigi nende maht vaatlusalusel perioodil ei suurenenud, vaid järgis tarbimise langussuundumust, jäi nende turuosa stabiilseks ja oli kogu vaatlusalusel perioodil tunduvalt suurem kui liidu tootmisharu turuosa.

               (112)

               Arvestades odava dumpinguhinnaga impordi suurt mahtu, ei saanud liidu tootmisharu kõikide tootmiskulude katmiseks hinda tõsta ega isegi samale tasemele jätta. Klientide ja tootmise alleshoidmiseks oli liidu tootmisharu sunnitud vähendama oma hindu vaatlusalusel perioodil 7 %, mistõttu teenis ta alates 2013. aastast kahjumit. Nagu on selgitatud põhjendustes 108–110, oli hinnalangus suurem kui see, mida oleks võinud põhjustada toorainete hinnamuutus.

               (113)

               Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et liidu tootmisharu on kandnud dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

         5.2.   Muude tegurite mõju

   5.2.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               (114)

               Liidu tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele eksporditud kaupade maht ja keskmine ekspordihind muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Liidu tootmisharu eksporditegevus

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Uurimisperiood

                           Ekspordimaht

                              (indeks)

                              100

                              70

                              47

                              36

                              34

                           Keskmine hind

                              (indeks)

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                              Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

               (115)

               Liidu tootmisharu ekspordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil järsult 66 %, ja ka keskmine hind langes 7 %. Uurimine näitas, et see mõjus halvasti tootmismahule (põhjendus 84) ja see omakorda müüdud kaupade maksumusele (põhjendus 94). Seetõttu ollakse seisukohal, et liidu tootmisharu kantud olulises kahjus täitsid oma osa ka kehvad tulemused eksporditurgudel.

               (116)

               Kuid pelgalt ekspordi müügimahu vähenemise ja hindade odavnemisega ei saa liidu tootmisharu üldise kahju taset ja ulatust põhjendada. Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu oli sunnitud alandama oma hindu liidu turul vaatamata kulustruktuuri halvenemisele, mille põhjustas Hiina eksportivate tootjate pidev ja tugev hinnasurve liidu turul, nagu on selgitatud punktis 5.1.

               (117)

               Uurimise käigus ilmnes veel, et uurimisperioodil oli eksporditud toodangu osakaal palju väiksem kui liidu turul müüdud toodangu osakaal.

               (118)

               Seetõttu ollakse seisukohal, et liidu tootmisharu ekspordi müügimahu vähenemine ja hindade langetamine vaatlusalusel perioodil ei kõrvaldanud Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

         5.2.2.   Import muudest riikidest

               (119)

               Nagu on märgitud põhjenduses 70, toodetakse aspartaami praegu vaid Jaapanis, HRVs, Lõuna-Koreas ja liidus. USAs oli tootmistehas, kuid see lõpetas tegevuse 2014. aastal. Olemasoleva teabe põhjal vähendab ka Lõuna-Korea tootja oma tootmismahtu. Veelgi olulisem on aga see, et kättesaadava teabe kohaselt (11) ei importinud muud tootjad peale HRV tootjate vaatlusalusel perioodil liitu üldse või tegid seda tühises koguses.

               (120)

               Nendel põhjustel järeldatakse, et kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud liidu tootmisharu kantud kahjule mõju ega saanud seetõttu kõrvaldada Hiina impordi ja liidu tootmisharu kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.

         5.2.3.   Liidu tarbimine

               (121)

               Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Nagu selgub tabelitest 2–5, oli Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu turuosa kogu vaatlusalusel perioodil ühesugune, sest mõlema müügimaht vähenes võrdselt (kummalgi 12 %).

               (122)

               Igal juhul leitakse, et liidu tarbimise vähenemine ei olnud nii märkimisväärne kui tootmise vähenemine ja sellega ei saa liidu tootja kantud kahju ulatust piisaval määral selgitada. Tuleb meenutada, et uurimisperioodil vähenesid müügihinnad 7 % ning tootmismahu vähenemine põhjustas kulude kasvu ja suurt kahjumit. Seetõttu ollakse seisukohal, et liidu tarbimise vähenemine mõjus liidu tootmisharule kahjulikult, kuid mitte sel määral, et kõrvaldada Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vaheline põhjuslik seos.

         5.2.4.   Muud huvitatud isikute esitatud tegurid

               (123)

               Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootja müüb kaubamärgiga toodet, samal ajal kui Hiina tootjad müüvad kaubamärgita tooteid. Selle isiku sõnul on kaubamärgitooted silmatorkavamad, seetõttu kahjustavad negatiivsed meediakajastused võimalikest terviseprobleemidest neid rohkem ja see on ka liidu tootmisharu müügi vähenemise põhjus.

               (124)

               See väide on spekulatiivne ja seda ei toeta ükski põhjendatud tõend. Aspartaami müüakse peamiselt toiduaine- ja joogisektoris tegutsevatele suurtele äriühingutele, mitte kaubamärgitootena lõppkasutajale. Uurimine kinnitas, et liidu tootmisharu müüdud ja Hiinast imporditud aspartaam on füüsikaliste ja keemiliste omaduste poolest täiesti identsed ning kui sertifitseerimisprotsess on lõpule viidud, ei tee kasutajad kahe allika toodetel vahet. Seepärast tuleb see väide tagasi lükata.

               (125)

               See huvitatud isik väitis veel, et liidu tootmisharu kulusid moonutab ühe tooraine ostmine seotud äriühingult. Uurimise käigus tehti aga kindlaks, et seotud äriühing müüs toorainet nii liidu tootmisharule kui ka teistele sõltumatutele kolmandatele isikutele ühesuguse hinnaga, nimelt reaalturuväärtusega. Seetõttu ei kinnita uurimise tulemused väidet, et liidu tootmisharu kulud on moonutatud.

               (126)

               Teine huvitatud isik vaidlustas põhjusliku seose, väites, et liidu tootmisharu olukorra halvenemine ei langenud kokku HRVst dumpinguhinnaga imporditud toodete mahu suurenemisega.

               (127)

               Nagu on selgitatud üksikasjalikult põhjendustes 108–113, oli kahju põhjuseks Hiinast imporditud toodete suure turuosa ning nende madalate ja langevate hindade koosmõju. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

         5.2.5.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (128)

               Uurimine näitas, et Hiinast imporditud toodete põhjustatud hinnasurve ja nende suur hulk liidu turul põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Hiinast imporditud toodete niigi madalamad hinnad langesid vaatlusalusel perioodil veel 12 % ja seda hinnalangust on vaid väikses ulatuses võimalik põhjendada tooraine hindade muutumisega.

               (129)

               Kahju on käesoleva uurimise puhul selge ja ulatuslik enamiku punktis 4 kirjeldatud näitajate puhul. HRV tootjate pidev ja agressiivne hinnasurve sundis liidu tootmisharu alandama oma hindu allapoole tootmiskulusid ja kandma suurt kahju, eriti uurimisperioodil.

               (130)

               Komisjon uuris põhjalikult kõiki teadaolevaid tegureid, mille mõju võis kahjustada liidu tootmisharu olukorda, ja tegi järelduse, et need kas ei põhjustanud kahju (eksport kolmandatest riikidest, kaubamärgitooted vastandatuna kaubamärgita toodetele, tooraine ostmine seotud isikult) või oli nende mõju väike ega saanud seega kõrvaldada dumpinguhinnaga imporditud toodete ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost (liidu tarbimise vähenemine ja liidu tootmisharu eksporditegevus).

               (131)

               Seetõttu jõutakse järeldusele, et Hiinast dumpinguhinnaga imporditud tooted põhjustasid liidu tootmisharule olulist kahju ja et ükski muu tegur ei kõrvaldanud Hiinast imporditud toodete ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

         6.   LIIDU HUVID

               (132)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

         6.1.   Liidu tootmisharu huvid

               (133)

               Uurimises tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Peaaegu kõik kahjunäitajad, eelkõige tootmismaht, müügimaht, müügihinnad ja tööhõive olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega. See langus leidis kinnitust ka teiste finantstulemustega seotud näitajate, nagu kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul.

               (134)

               Eeldatavasti suudab liidu tootmisharu pärast meetmete võtmist suurendada tootmist ja müügimahtu turul, mida reguleerib tõhus konkurents. Hiina eksportivate tootjate pakutavad hinnad peaksid tõusma ja see leevendab osaliselt suurt hinnasurvet, mida nad praegu liidu tootmisharule avaldavad.

               (135)

               Kui meetmeid ei võeta, halveneks liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi. Müügimahu ja turuosa kahanemine tõenäoliselt jätkuks madala dumpinguhinnaga importtoodete märkimisväärse hinnasurve tõttu. See sunniks liidu tootmisharu oma hinnataset veelgi alandama ja keskpikas plaanis aspartaami tootmise lõpetama, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad.

               (136)

               Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         6.2.   Sõltumatute importijate ja turustajate huvid

               (137)

               Kaks turustajat, kes ostavad aspartaami üksnes liidu tootmisharult, tegid uurimises koostööd ja toetasid meetmeid, kuna nad sõltuvad täielikult liidu tootmisharu toodangust ja müügist.

               (138)

               Ükski teadaolevatest importijatest ei teinud uurimises koostööd, ei saatnud vastuseid küsimustikule ega esitanud kirjalikke märkusi. Arvestades liidu tootmisharult ja hiljutisest sarnast toodet käsitlevast uurimisest saadud turuteavet, (12) on importijate tootevalik üldiselt üsna suur ja aspartaam moodustab sellest vaid ühe toote. Kuna aga meetmetega ei keelata aspartaami importimist HRVst, vaid üksnes taastatakse liidu turul aus konkurents, ollakse seisukohal, et need ei tohiks takistada importijatel jätkata liidu turul asjaomase tootega kauplemist.

               (139)

               Seetõttu leitakse kättesaadavale teabele tuginedes, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus turustajate ja importijate huvidega liidu turul.

         6.3.   Kasutajate huvid

               (140)

               Komisjon võttis pärast uurimise algatamist ühendust kõigi teadaolevate aspartaami kasutajatega. Uurimises tegi koostööd viis kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Nende kasutajate tarbimine moodustab 5,4 % liidu tarbimisest. Kolm kasutajat ostis aspartaami üksnes liidu tootmisharult ja nad teatasid, et on meetmete kehtestamise suhtes neutraalsel või pooldaval seisukohal.

               (141)

               Kaks kasutajat, kes ostsid aspartaami HRVst, ostsid uurimisperioodil Hiinast imporditud toodetest kokku vähem kui 10 %. Nende andmete kontrollimisel tehti kindlaks, et aspartaami osakaal nende tootmiskuludes on alla 3 % ja et mõlemad äriühingud teenisid uurimisperioodil kasumit. Meetmete mõju nende kogukuludele oleks kõige rohkem 1,5 %.

               (142)

               Selle teabe põhjal järeldatakse, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine ei suurendaks eriti nende tootmise kogukulusid ja igal juhul on neil teatav varu selle lisakuluga toimetulekuks.

               (143)

               Üks kasutajatest rõhutas, kui tähtis on võimalus tarnida aspartaami mitmest allikast. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole takistada Hiina päritolu aspartaami importijate tegutsemist liidu turul, vaid taastada turul tõhus konkurents eri tarnijate ja ettevõtjate vahel. Nagu on öeldud põhjenduses 135, põhjustaks meetmete kehtestamata jätmine tõenäoliselt liidu tootmisharu tegevuse lõpetamise ja vähendaks niigi väikest aspartaamitootjate arvu, mis teeks mitmest allikast tarnimise võimaluse veelgi keerulisemaks. Komisjon järeldas seega, et meede ei ohustaks kasutaja võimalust tarnida mitmest allikast.

         6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (144)

               Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine peaks andma liidu tootmisharule võimaluse püsida turul ja parandada oma seisundit. On suur oht, et kui meetmeid ei kehtestata, võib liidu tootmisharu olla sunnitud aspartaamiturult keskpikas plaanis lahkuma, mis põhjustab vältimatult töökohtade kadumist. Importijate ja kasutajate seisukohast ei tehtud kindlaks ühtegi kaalukat põhjust meetmete kehtestamata jätmiseks.

               (145)

               Eespool toodu põhjal järeldas komisjon, et HRVst pärit aspartaami importimise suhtes võetavad meetmed on liidu huvides ja nende kehtestamata jätmiseks puuduvad kaalukad tõendid.

         7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (146)

               Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

         7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

               (147)

               Kahju kõrvaldamise taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksumäära on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

               (148)

               Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, milleni seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult jõuda tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhindadega impordi puudumisel.

               (149)

               Sel põhjusel ja muude mõistlike valikute puudumise tõttu kasutas komisjon keskmist kasumimarginaali, mis saadi 2011. ja 2012. aastal, st kahel esimesel vaatlusaluse perioodi aastal (vahemikus 5–10 %). Nii toimiti seepärast, et 2011. aastal saadi kasum liidu müügilt suure kasutusvõimsuse tingimustes ja seega oli tootmise ühikukulu suhteliselt väike. 2012. aastal halvenes olukord väiksema müügi ja tootmise tõttu, mille tagajärjel tootmise ühikukulu suurenes, mis omakorda vähendas kasumlikkust. Arvestatakse, et 2011. ja 2012. aasta keskmine kasumimarginaal vastab kasumimarginaalile, mille liidu tootmisharu saavutaks tavapärastes turutingimustes ja tõhusa konkurentsi korral.

               (150)

               Selle alusel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna toote kontrollnumbri kohta. Selleks asendas ta uurimisperioodil tegelikult kantud kahju eespool kirjeldatud taotletava kasumimarginaaliga.

               (151)

               Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud ja koostööd tegevate HRV eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmiste mittekahjustavate hindadega, millega liidu tootja müüs samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul, arvestades toote kontrollnumbrit. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Iga eksportiva tootja keskmise kahjumimarginaali saamiseks väljendati toote kontrollnumbri tasandil saadud vahede summat protsendina nende CIF-koguhinnast.

               (152)

               Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute” ja „kõigi muude äriühingute” puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 63–67).

         7.2.   Ajutised meetmed

               (153)

               HRVst pärit aspartaami impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaks tuleks kehtestada nendest marginaalidest madalama tasemel.

               (154)

               Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Ajutine dumpinguvastane tollimaks

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           55,40 %

                           55,4 %

                           Sinosweeti kontsern

                           275,91 %

                           59,40 %

                           59,4 %

                           Niutangi kontsern

                           219,17 %

                           59,13 %

                           59,1 %

                           Kõik muud koostööd tegevad äriühingud

                           262,93 %

                           58,86 %

                           58,8 %

                           Kõik muud äriühingud

                           284,23 %

                           59,40 %

                           59,4 %

               (155)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tuvastati uurimise ajal kõnealuste äriühingute puhul. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse üksnes imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu alusmääruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

               (156)

               Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (13). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta.

               (157)

               Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada nii käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate kui ka selliste tootjate suhtes, kes ei eksportinud uurimisperioodil liitu.

         8.   LÕPPSÄTTED

               (158)

               Hea halduse huvides võivad huvitatud isikud esitada kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

               (159)

               Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodi ex 2924 29 98 alla (TARICi kood 2924299805) kuuluva aspartaami (N-L-α-aspartüül-L-fenüülalaniin-1-metüülester, 3-amino-N-(α-karbometoksüfenetüül)suktsiinamiidhappe N-metüülester; CASi nr 22839-47–0) impordi suhtes.
   2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, on järgmised:

               Äriühing

               Ajutine dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

               55,4 %

               C067

               Sinosweeti kontsern

                           Sinosweet Co., Ltd., Yixingi linn, Jiangsu provints, HRV ja

                           Hansweet Co., Ltd., Yixingi linn, Jiangsu provints, HRV

               59,4 %

               C068

               Niutangi kontsern

                           Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantongi linn, HRV, ja

                           Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang, Changzhou linn, Jiangsu provints, HRV

               59,1 %

               C069

               Valimist välja jäetud koostööd tegev äriühing

               Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiangi provints, HRV

               58,8 %

               C070

               Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiangi linn, Changzhou linn, Jiangsu provints, HRV

               58,8 %

               C071

               Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyangi linn, Changzhou linn, Jiangsu provints, HRV

               58,8 %

               C072

               Kõik muud äriühingud

               59,4 %

               C999

         3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
   Artikkel 2
   1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist

               a)

               taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus vastu võeti;

               b)

               esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;

               c)

               taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

         2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. veebruar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit aspartaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit aspartaami impordi suhtes (ELT C 177, 30.5.2015, lk 6).

      (3)  Vt üldkohtu 11. septembri 2014. aasta otsus kohtuasjas T-443/11: Gold East Paper (Jiangsu) Co. Ltd ja Gold Huashent Paper (Suzhou Industrial Park) Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu.

      (4)  Kaebus ning liidu tootja, kasutajate ja võrdlusriigi tootja vastused küsimustikule.

      (5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd on uuringuettevõte, mis annab turuteavet ning osutab andmete uurimise ja konsultatsiooniteenuseid. Ettevõte pakub andmebaase, turuaruandeid, kaubandusanalüüse, uudiskirju, impordi- ja ekspordianalüüse ning hinnavaatlusaruandeid. Ta osutab teenuseid põllumajandus-, keemia-, toidu-, ravimi-, trüki-, pakendamis- ja energiatööstusele. www.cnchemicals.com.

      (6)  Hiina impordi absoluutarvud koos turuosa näitajaga võimaldavad kindlaks teha liidu ainutootja müügiandmed.

      Allikas: andmed on saadud liidu tootmisharult CCMi esitatud teabe põhjal ja Hiina ekspordi ja impordi andmebaasist.

      (7)  Tootmisvõimsus määrati kindlaks pidevtootmise (ööpäev läbi) põhjal, arvestades, et iga 18 kuu tagant peatatakse tootmine 21 päevaks hooldustööde jaoks.

      (8)  2011. aasta kohta saadi erakorraliselt 105 % suurune tootmisvõimsuse rakendusaste, sest sellel aastal ei peatatud tootmist suure müügimahu tõttu kordagi (liidu toodang koos ekspordiga).

      Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

      (9)  Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted.

      (10)  Liidu tootmisharu raamatupidamisarvestuse aluseks on eelarveaasta. 2012. eelarveaasta hõlmab ajavahemikku 2012. aasta aprillist 2013. aasta märtsini.

      (11)  Kaebus ning liidu tootja, kasutajate ja võrdlusriigi tootja vastused küsimustikule.

      (12)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1963, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 287, 31.10.2015, lk 52).

      (13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 614/2012, 9. juuli 2012 , millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [ „Falukorv” (GTE)]

text:
               10.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 178/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 614/2012,
   9. juuli 2012,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Falukorv” (GTE)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Rootsi taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2430/2001 (2) alusel registreeritud nimetuse „Falukorv” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 11 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muutmine käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse osas kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. juuli 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

      (2)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 29.

      (3)  ELT C 251, 27.8.2011, lk 6.

      LISA
      Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud tooted:

         Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

      ROOTSI
      Falukorv (GTE)


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2347, 20. detsember 2016, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele

text:
               21.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 348/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2347,
   20. detsember 2016,
   millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel munasektoris ja ovoalbumiini puhul avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 539/2007 (2) on avatud tariifikvoodid munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. aprillist kuni 30. juunini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 15. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 539/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine munasektoris ja ovoalbumiini puhul (ELT L 128, 16.5.2007, lk 19).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodil 1. aprillist kuni 30. juunini 2017 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna)

                  09.4015

                  108 000 000

                  09.4401

                  3 899 810

                  09.4402

                  11 625 000


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1287/2011, 9. detsember 2011 , millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2014/2005 ühendusse banaanide importimise korra raames väljastatavate litsentside kohta, ühise tollitariifistiku kohase tollimaksumääraga maksustatud ja vabasse ringlusesse lubatud banaanide importimiseks

text:
               10.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 328/41

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1287/2011,
   9. detsember 2011,
   millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2014/2005 ühendusse banaanide importimise korra raames väljastatavate litsentside kohta, ühise tollitariifistiku kohase tollimaksumääraga maksustatud ja vabasse ringlusesse lubatud banaanide importimiseks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta, (1) eriti selle artiklit 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2014/2005 (2) on kehtestatud banaanide importimise järelevalve mehhanism, mis põhineb impordilitsentsidel.

               (2)

               Otsusega 2011/194/EL (3) kiitis nõukogu heaks Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu (edaspidi „Genfi leping”) ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise (edaspidi „ELi/USA leping”) Kõik allakirjutanud on lepingud nüüd ratifitseerinud. Pärast kõnealuste lepingute sõlmimist on muudetud ELi kaubandusrežiimi struktuuri ja toimimist CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate banaanide puhul.

               (3)

               Võttes arvesse Genfi lepingu alusel kohaldatavaid uusi banaanitariife, tunnistati määrus (EÜ) nr 1964/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 306/2011 (4) alates kõnealuse lepingu jõustumise kuupäevast kehtetuks.

               (4)

               Võttes arvesse eespool nimetatud lepinguid, millega lahendati banaanikaubanduse alane pikaajaline vaidlus, ei ole selliste impordilitsentside kasutamine, mille suhtes on vaja esitada tagatis, statistikavahendina enam kohane banaaniturgude järelevalveks.

               (5)

               Banaanide importimise järelevalveks on välja töötatud uued ja täpsemad vahendid, mis on lihtsamad kui litsentsid, millega kaasnevad halduskoormus ning ettevõtete ja riiklike ametiasutuste kulud.

               (6)

               Seepärast on asjakohane tühistada selline kohustus ettevõtjatele, mis on seotud eri päritolu banaanide importimiseks litsentside taotlemisega. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 2014/2005 kehtetuks tunnistada. Kuna määruse (EÜ) nr 2014/2005 artikli 1 lõikega 3 on litsentside kehtivusaeg piiratud väljaandmisaastaga, on asjakohane tühistada impordilitsentside taotlemise kohustus alates 1. jaanuarist 2012.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrus (EÜ) nr 2014/2005 tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. detsember 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.

      (2)  ELT L 324, 10.12.2005, lk 3.

      (3)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 66.

      (4)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 44.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2110, 12. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Mojama de Barbate (KGT))

text:
               24.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 306/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2110,
   12. november 2015,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Mojama de Barbate (KGT))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Mojama de Barbate” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Mojama de Barbate” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Mojama de Barbate” (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.7 „värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted” kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. november 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 223, 8.7.2015, lk 10.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).