title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1051/2014, 2. oktoober 2014 , millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pomelo de Corse (KGT)]

text:
               8.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 292/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1051/2014,
   2. oktoober 2014,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pomelo de Corse (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Pomelo de Corse” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pomelo de Corse” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Pomelo de Corse” (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 125, 26.4.2014, lk 15.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/638, 22. aprill 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

text:
               24.4.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 106/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/638,
   22. aprill 2015,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

               (2)

               Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

               (3)

               Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.
   Artikkel 2
   Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. aprill 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

      (3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1484/95, 28. juuni 1995, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

      LISA

            „I LISA

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Tüüpiline hind
                        (eurot/100 kg)

                        Artiklis 3 osutatud tagatis
                        (eurot/100 kg)

                        Päritolu (1)

                        0207 12 10

                        Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

                        135,5

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

                        151,2

                        0

                        AR

                        165,1

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

                        324,1

                        0

                        AR

                        236,2

                        19

                        BR

                        356,1

                        0

                        CL

                        306,4

                        0

                        TH

                        0207 14 50

                        Kana rinnatükid, külmutatud

                        218,8

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

                        332,5

                        0

                        BR

                        344,4

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Kooreta linnumunad, kuivatatud

                        381,1

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

                        279,4

                        2

                        BR

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2320, 8. detsember 2015, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               12.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 328/62

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2320,
   8. detsember 2015,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Läikivast läbipaistvast kangast (100 % polüester) toode, mis on kaunistatud masintikandis ornamendiga ja keritud 300 cm pikkusele tugirullile.
                  Toote üks pikk serv on ääristatud süstikpistega, mille õmblusekanalis on kangaga kaetud pliitraat. Vastasserval on tihedalt kootud ultusäär, mis takistab kanga üleshargnemist, kanga koelõnga otsad ulatuvad narmasäärisena üle kanga serva.
                  Rulli küljest ära lõigatud kanga pikkus vastab tulevase kardina laiusele. Kangas muudetakse kardinaks nii, et selle ultusäärega serv lõigatakse kardinale vajalikku pikkusesse ning palistatakse, samuti palistatakse rulli küljest lõigatud servad. Süstikpistega kaunistatud serv moodustab kardina allääre ja jääb selliseks, nagu see rullis oli.
                  (Vt pilte) (1)

                  6303 92 90

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 2 punktiga a ja üldreegliga 6, XI jaotise märkuse 7 punktiga d ning CN-koodide 6303, 6303 92 ja 6303 92 90 sõnastusega.
                  Tootel on rubriiki 6303 kuuluva valmiskardina põhiomadused, sest seda saab väheste operatsioonidega kardinaks muuta. Kui kangas on rulli küljest ära lõigatud, on vaja kardin ainult nõutavasse pikkusesse lõigata ja palistada (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 6303, teine lõik).
                  Lõpetamata kujul toodet käsitatakse valmistootena, sest üks selle serv on juba palistatud (süstikpistega ääristatud serv).
                  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6303 92 90 alla kui muud sünteeskiust kardinad.

                  1

                  2

                  3

         (1)  Pildid on üksnes illustreerivad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1046, 28. juuni 2016, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
                  29.6.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 170/19

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1046,
      28. juuni 2016,
      millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:
      A.   MENETLUS
      1.   Kehtivad meetmed

                  (1)

                  Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu määrusega (EL) nr 511/2010 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit molübdeentraadi impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“).

                  (2)

                  Esialgsed meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli 64,3 %.

                  (3)

                  2012. ja 2013. aastal, pärast kaht meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendati esialgseid meetmeid esiteks Malaisiast lähetatud molübdeentraadi impordile (3) ja teiseks HRVst pärit sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (4). 30. oktoobril 2015, pärast kolmandat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, laiendati meetmeid sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (5).

            2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

                  (4)

                  Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (6) avaldamist laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

                  (5)

                  Taotluse esitas Plansee SE (edaspidi „taotluse esitaja“), molübdeentraadi peamine liidu tootja, kelle toodang moodustab 90 % liidu kogutoodangust.

                  (6)

                  Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

                  (7)

                  12. juunil 2015 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise, et teha kindlaks, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas
                      (7) (edaspidi „algatamisteade“).

            3.   Huvitatud isikud

                  (8)

                  Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

                  (9)

                  Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

            3.1.   Väljavõtteline uuring

                  (10)

                  Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

            (a)   Importijate väljavõtteline uuring

                  (11)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

                  (12)

                  Ükski importija ei andnud endast märku ega esitanud algatamisteates nõutud teavet.

            (b)   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

                  (13)

                  Arvestades HRV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

                  (14)

                  Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

                  (15)

                  Ainult üks HRV äriühing täitis 29. juuniks 2015 väljavõttelise uuringu vormi. Selle äriühingu esitatud teave ei sisaldanud siiski andmeid allpool põhjenduses 23 määratletud vaatlusaluse toote ekspordi kohta liitu, vaid ainult teist liiki molübdeentraadi (ristlõike maksimaalse läbimõõduga üle 4,0 mm) ekspordi kohta liitu. Äriühingut kutsuti seejärel 25. augustil 2015 üles esitama märkusi või teavet aegumise läbivaatamise kohta. Äriühing ei vastanud aga sellele üleskutsele. Peale selle osales kõnealune äriühing sel ajal meetmetest kõrvalehoidmise uurimises, mis tõi kaasa määruse (EL) 2015/1952 vastuvõtmise. Komisjon leidis neist kaalutlustest lähtudes, et äriühingut ei tuleks valimisse kaasata.

                  (16)

                  Kuna ükski teine Hiina eksportiv tootja endast teada ei andnud, ei olnud väljavõttelist uuringut vaja teha.

            3.2.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

                  (17)

                  Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks.

                  (18)

                  Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale liidu tootjale. Üks liidu tootja (Plansee SE), kelle müük moodustab umbes 90 % liidu tootmisharu kogumüügist, vastas küsimustikule. Teine liidu tootja avaldas 11. mail 2015 soovi jääda uurimises neutraalseks ega vastanud 12. juunil 2015 saadud küsimustikule.

                  (19)

                  Hiina eksportivatele tootjatele küsimustikke ei saadetud, sest nagu põhjendustes 13–16 selgitatud, ei andnud ükski neist endast teada.

                  (20)

                  Komisjon saatis küsimustikud üheksale kasutajale, kes endast pärast läbivaatamise algatamist teada andsid, ja sai viielt vaatlusaluse toote kasutajalt vastuse.

                  (21)

                  Tehti üks alusmääruse artikli 16 kohane kontrollkäik liidu tootja Plansee SE (Austria) valdustesse.

            4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

                  (22)

                  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

            B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
      1.   Vaatlusalune toode

                  (23)

                  Vaatlusalune toode on molübdeentraat, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mis pärineb Hiina Rahvavabariigist ja kuulub praegu CN-koodi ex 8102 96 00 alla.

            2.   Samasugune toode

                  (24)

                  Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                              —

                              vaatlusalune toode;

                              —

                              toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul.

                  (25)

                  Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

            C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
      1.   Sissejuhatavad märkused

                  (26)

                  Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

                  (27)

                  Nagu eespool põhjenduses 16 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja käesolevas uurimises koostööd ning seetõttu tuli vastavalt alusmääruse artiklile 18 kasutada kättesaadavaid andmeid.

                  (28)

                  Hiina ametivõime teavitati sellega seoses nõuetekohaselt, et kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei tee, võib komisjon HRV suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18. Selle kohta märkusi ei esitatud.

                  (29)

                  Sellega seoses tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest andmetest. Selleks kasutati aegumise läbivaatamise taotlust, Eurostati statistikat, liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmeid (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) ja sama vaatlusaluse toote kohta varasematel kordadel (vt põhjendus 3) kogutud andmeid. Analüüsiti ka Hiina ekspordistatistika andmebaasi. Analüüs näitas siiski, et andmebaasis vaatlusaluse toote puhul kasutatud koodisüsteem ei olnud kasutamiskõlbliku teabe saamiseks piisavalt täpne. Seetõttu ei olnud seda teabeallikat võimalik kasutada.

            2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

      2.1.   Võrdlusriik

                  (30)

                  Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik“).

                  (31)

                  Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid. Käesoleva uurimise algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina Indiat, kuna Ameerika Ühendriikide tootja lõpetas pärast esialgse uurimise uurimisperioodi molübdeentraadi tootmise. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi selle valiku asjakohasuse kohta, kuid ei saanud ühtegi märkust.

                  (32)

                  Komisjon kogus teavet molübdeentraadi tootjate kohta teistes võimalikes võrdlusriikides ja võttis ühendust India, Jaapani, Mehhiko, Ukraina ja Ameerika Ühendriikidega, kutsudes kõiki nende riikide teadaolevaid molübdeentraadi tootjaid üles esitama vajalikku teavet.

                  (33)

                  Ükski äriühing, kellega neis riikides ühendust võeti, ei nõustunud uurimises koostööd tegema. Lisaks ei olnud mingeid märke sellest, et mõnes teises riigis võidaks toota molübdeentraati. Seetõttu pidi komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt pöörduma liidu turu kui normaalväärtuse kindlaksmääramise ainsa võimaluse juurde.

            2.2.   Normaalväärtus

                  (34)

                  HRV eksportivate tootjate suhtes kohaldatava normaalväärtuse kindlaksmääramisel võeti aluseks mõlemalt liidu tootjalt saadud teave samasuguse toote tootmise ja müügi kohta liidu turul.

                  (35)

                  Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kogumaht liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Müüki käsitatakse tüüpilisena, kui sõltumatutele tarbijatele toimuva müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote Hiinast liitu suunatud ekspordimüügi kogumahust. Selle põhjal oli liidu tootmisharu samasuguse toote müük liidu turul tüüpiline.

                  (36)

                  Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kaalutud keskmine müügihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik ja seega võis seda alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

                  (37)

                  Liidu tootmisharu müük liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlik ja toimus tüüpilistes kogustes. Seetõttu arvutati normaalväärtus lähtuvalt samasuguse toote müügihinnast, mida liidu tootmisharu küsis sõltumatutelt tarbijatelt liidus.

            2.3.   Ekspordihind

                  (38)

                  Nagu eespool põhjenduses 27 märgitud, põhines ekspordihind Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatel andmetel, st artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil, mida võrreldi taotluses esitatud teabe ja Eurostati statistikaga.

            2.4.   Võrdlus

                  (39)

                  Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud HRVst eksporditavaid tooteliike võimalik kindlaks teha. Seetõttu ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Esialgse uurimise käigus kogutud teabe põhjal võeti arvesse transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud), kindlustuskulusid ja tollivormistuskulusid.

            2.5.   Dumpingumarginaal

                  (40)

                  Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

                  (41)

                  Selle põhjal on kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist 49,6 %.

            3.   Impordi arengusuund meetmete kehtetuks tunnistamise korral

                  (42)

                  Lisaks dumpingu avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

            3.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

                  (43)

                  Avalikult kättesaadava teabe puudumisel ja Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu tehti HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kindlaks taotluse esitaja poolt taotluses esitatud hinnangute ja tema parimate teadmiste alusel turu kohta. Neid hinnanguid sai võrrelda esialgse uurimise ja põhjenduses 3 mainitud 2015. aasta oktoobris lõppenud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise käigus kogutud andmetega ning need leiti olevat põhjendatud.

                  (44)

                  Sellest lähtuvalt oli tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 3 400 tonni, tegelik toodang umbes 750 tonni ja vaba tootmisvõimsus seega umbes 2 650 tonni. Hinnanguline vaba tootmisvõimsus ületas mitu korda liidu tarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Arvestades liidu turu atraktiivsust, mida on kirjeldatud allpool põhjendustes 48 ja 50, on tõenäoline, et suurt osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutatakse selleks, et toota ekspordiks liitu.

                  (45)

                  HRV hinnanguline suur vaba tootmisvõimsus osutab sellele, et Hiina tootjad võivad oma eksporti märkimisväärselt suurendada. Molübdeentraadi tarbimine sõltub suuresti manuaalkäigukastide tootmisest auto- ja veoautotööstusele. Kuigi on tõsi, et molübdeentraadi tarbimine Hiina siseturul võib HRV autotööstuse kasvuperspektiivi arvestades suureneda, ületab vaba tootmisvõimsus liidu tarbimist oluliselt. Seetõttu on isegi HRV sisetarbimise kasvu eeldades tõenäoline, et vaba tootmisvõimsus jääb ikka märkimisväärseks ja ekspordipotentsiaal on suur. Lisaks sellele on üsna vähe võimalusi nõudluse suurenemiseks muudel tähtsatel autotööstuse turgudel, nagu Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Korea ja Lõuna-Ameerika, sest need keskenduvad peamiselt automaatkäigukastidele, milles molübdeentraati ei kasutata.

                  (46)

                  Seega kui meetmetel lastaks liidus aeguda, oleks Hiina eksportijatel arvestades HRV suurt vaba tootmisvõimsust ja toote piiratud nõudlust teistel suurtel kolmandate riikide turgudel ning asjaolu, et Hiina siseturg ei suuda tõenäoliselt suurt osa sellest vabast tootmisvõimsusest ära tarbida, suur stiimul suunata oma eksport ümber liidu turule.

            3.2.   Hiina eksporditegevus muudes kolmandates riikides

                  (47)

                  Kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi keskmiste hindade kohta ei ole avalikult kättesaadavat teavet. Taotleja esitas kaks kolmandatele turgudele suunatud Hiina ekspordihinna noteeringut, mis hõlmasid kokku 20 tonni, mis vastab umbes 6 %-le liidu tarbimisest. Noteeringud näitasid liidu praegusest hinnatasemest madalamaid hindu. Lisaks sellele teatas põhjenduses 15 osutatud Hiina äriühing väljavõttelise uuringu vormil, et ta oli müünud ebaolulise koguse molübdeentraati, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, Lõuna-Koreasse liidu praegusest hinnatasemest madalama hinnaga.

            3.3.   Liidu turu atraktiivsus

                  (48)

                  Uurimine näitas, et võttes arvesse eespool põhjenduses 3 mainitud varasemat tõendatud meetmetest kõrvalehoidmist, õnnestus Hiina eksportivatel tootjatel oma juba niigi märkimisväärset turuosa ja impordimahtu liidus vaatlusalusel perioodil vastavalt 7 % ja 9 % suurendada, nagu näitab allpool tabel 2. Hiina turuosa jäi kogu vaatlusalusel perioodil vahemikku 15–35 %.

                  (49)

                  Varasem meetmetest kõrvalehoidmine, turuosa suurenemine vaatlusalusel perioodil ja nende tase viitavad selgelt sellele, et liidu turg on Hiina eksportijate jaoks endiselt atraktiivne.

                  (50)

                  Taotleja esitatud teabe põhjal on liidu turule suunatud Hiina ekspordi hinnad muudele kolmandatele turgudele suunatud Hiina ekspordi hindadest kõrgemad. See näitab, et liidu turg on hinnataseme poolest atraktiivne, sest eksport liitu oleks kasumlikum. Pealegi, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 45, on molübdeentraadi eksport arvestades autotööstuse tehnilisi erinevusi muudel suurtel autotööstusturgudel, piiratud turgudega, kus autotööstus kasutab manuaalkäigukaste, millest liit on üks suurimaid. Liidu turg jääb molübdeentraadi suurimaks turuks, kuna selle väljaarendatud sõidu- ja veoautotööstus kasutab ikka veel manuaalkäigukaste.

            3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

                  (51)

                  Kokkuvõttes näitavad HRV suur hinnanguline vaba tootmisvõimsus, sellest tulenev Hiina eksportivate tootjate suutlikkus tootmismahte suurendada ja müük liitu suunata ning liidu turu atraktiivsus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa liitu suunatud ekspordi märkimisväärse kasvu. Arvestades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaali on tõenäoline ka see, et tulevane eksport toimub ilmselgelt dumpinguhinnaga. Seetõttu leitakse, et kui praegustel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.

            D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
      1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

                  (52)

                  Liidu tootmisharus ei ole pärast esialgset uurimist toimunud olulisi struktuurseid muutusi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kaks teadaolevat liidu tootjat. Need moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

            2.   Liidu tarbimine

                  (53)

                  Komisjon liitis liidu tarbimise kindlakstegemiseks i) kahe liidu tootja müügimahu liidu turul ja ii) impordi kogumahu. Hiinast pärit impordi mahu arvutamiseks liideti artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud impordimahud ja viimase meetmetest kõrvalehoidmise uurimise käigus kindlaks tehtud kõrvalehoidmisega seotud molübdeentraadi mahud, kuna määruses (EL) 2015/1952 on liidetud põhjenduses 3 osutatud kahe eelmise meetmetest kõrvalehoidmise uurimise andmed ja see põhineb seetõttu kõige ulatuslikumal andmekogumil. Vaatlusalusel perioodil ei toimunud importi muudest kolmandatest riikidest.

                  (54)

                  Kuna liidu tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, tuli arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

                  (55)

                  Selle alusel muutus liidu tarbimine järgmiselt.

                     Tabel 1

                     Indekseeritud liidu tarbimine

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 102

                                             Allikas:

                                          liidu tootmisharu, artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi, viimase meetmetest kõrvalehoidmise uurimise ja Eurostati andmed.

                  (56)

                  Liidu tarbimine oli kogu vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, suurenedes vaid 2 %. Täpsemalt suurenes liidu tarbimine kuni 2013. aastani 4 % ja vähenes seejärel veidi (2 %) 2013. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel.

                  (57)

                  Molübdeentraadi suhteliselt stabiilset tarbimist liidus saab peamiselt selgitada autotööstuse arenguga vaatlusalusel perioodil, mis jäi sel perioodil samuti stabiilseks.

            3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

      3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

         Tabel 2

         Indekseeritud impordimaht ja turuosa

                  Riik

                  2012

                  2013

                  2014

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                  HRV

                  Impordimaht Indeks

                     (2012 = 100)

                     100

                     75

                     99

                     109

                  Turuosa

                     Indeks (2012 = 100)

                     100

                     72

                     97

                     107

                                 Allikas:

                              liidu tootmisharu, artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi, viimase meetmetest kõrvalehoidmise uurimise ja Eurostati andmed.

                  (58)

                  Nagu eespool põhjenduses 53 kirjeldatud, liideti HRVst pärit impordi mahtude arvutamiseks artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud impordimahud ja viimase meetmetest kõrvalehoidmise uurimise käigus kindlaks tehtud kõrvalehoidmisega seotud molübdeentraadi impordi mahud. Kuna viimaseid tuli käsitada konfidentsiaalsena, (8) tuli eespool tabelis 2 esitatud arvandmed indekseerida.

                  (59)

                  Selle põhjal suurenesid impordimahud vaatlusalusel perioodil 9 %. Impordimahud vähenesid 2013. aastal märkimisväärselt (25 %) ja suurenesid pärast seda stabiilselt (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastaga võrreldes 46 %).

                  (60)

                  Vaatlusaluse toote impordimahud liidus suurenesid enam kui liidu tarbimine. Sellega kaasnes Hiina impordi turuosa 7 % kasv vaatlusalusel perioodil. Turuosa puhul ilmnes impordimahtudega sarnane suundumus. Täpsemalt vähenes turuosa 2013. aastal 28 % ja suurenes läbivaatamisega seotud perioodil 2013. aastaga võrreldes 46 %, mis oli kooskõlas impordimahtude vähenemisega 2013. aastal ja impordimahtude suurenemisega 2014. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  (61)

                  Nii impordimahu kui ka turuosa vähenemine 2013. aastal oli tingitud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise algatamisest, mille tulemusel laiendati molübdeentraadi impordi suhtes kohaldatavat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu HRVst pärit väheste muudatustega toote impordile (vt põhjendus 3, 3. joonealune märkus).

                  (62)

                  Hiinast pärit impordi turuosa oli vaatlusaluse perioodi alguses märkimisväärsel tasemel, jäädes vahemikku 15–35 %. Nagu põhjenduses 48 märgitud, on Hiina eksportivatel tootjatel õnnestunud oma märkimisväärset turuosa kehtivatest tollimaksudest hoolimata vaatlusalusel perioodil 7 % suurendada ja seda peamiselt meetmetest kõrvalehoidmise tõttu.

            3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad

                  (63)

                  Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 38, tehti impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal ning neid võrreldi taotluses esitatud teabe ja Eurostati statistikaga. Järgmises tabelis on esitatud HRVst pärit impordi keskmine hind.

                     Tabel 3

                     Indekseeritud impordihind
                      (*)

                              Riik

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              HRV

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 87

                                 Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

                  (64)

                  2012. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes HRVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind pidevalt ja kokku 13 %.

            3.3.   Hinna allalöömine

                  (65)

                  Et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon Plansee SE keskmist müügihinda liidu turul korrigeerituna tehasehindade tasemele ja vaatlusalusest riigist pärit impordi keskmist hinda müügi puhul esimesele sõltumatule tarbijale liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmete alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 38, dumpinguvastane tollimaks kaasa arvatud).

                  (66)

                  Nagu eespool põhjenduses 39 märgitud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks määrata HRVst liitu eksporditud tooteliike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Hinnavõrdlus põhines keskmistel hindadel, mida kohandati vajaduse korral nõuetekohaselt ning neid vähendati kõigepealt maha- ja allahindluste võrra. Võrdluse tulemus on esitatud protsendina liidu tootmisharu oletatavast käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                  (67)

                  Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud perioodil ei toimunud hindade allalöömist. Kui aga maha arvata kehtiv 64,3 % suurune dumpinguvastane tollimaks, oleks hindade allalöömise marginaal 25,9 %.

            3.4.   Import kolmandatest riikidest

                  (68)

                  Nagu põhjenduses 53 märgitud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil importi muudest riikidest peale HRV.

            4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

      4.1.   Üldised märkused

                  (69)

                  Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

                  (70)

                  Komisjonile kahju kindlakstegemiseks kättesaadavad andmekogumid olid makro- ja mikromajanduslike kahjunäitajate poolest erinevad. Makromajanduslike näitajate puhul sai komisjon tugineda Plansee SE poolt küsimustikule esitatud vastusele ja teise teadaoleva liidu tootjaga seoses Plansee SE taotluses esitatud andmetele teise teadaoleva liidu tootja kohta. Mikromajanduslike näitajate puhul ei olnud taotluses siiski esitatud mingeid andmeid teise tootja olukorra kohta ja kuna see tootja ei vastanud küsimustikule, pidi komisjon tuginema Plansee SE poolt küsimustikule esitatud vastuses sisalduvatele andmetele. Kuna Plansee SE müük moodustas umbes 90 % liidu kogumüügist, leidis komisjon, et tema kontrollitud andmed mikromajanduslike näitajate kohta andsid õiglase ülevaate kogu liidu tootmisharu olukorrast.

                  (71)

                  Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

                  (72)

                  Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

                  (73)

                  Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

            4.2.   Makromajanduslikud näitajad

      (a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                  (74)

                  Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 4

                     Liidu tootjate toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Tootmismaht

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 102

                                 98

                              Tootmisvõimsus

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 98

                              Tootmisvõimsuse rakendamine

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 114

                                 105

                                 100

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (75)

                  Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi (2 %). Täpsemalt suurenes see esmalt kuni 2013. aastani 13 % ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pidevalt, 2013. aastaga võrreldes üle 13 %.

                  (76)

                  Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult ja kokku 2 %.

                  (77)

                  Tootmismahu suurenemise ja tootmisvõimsuse vähetähtsa vähenemise tõttu 2013. aastal kasvas tootmisvõimsuse rakendamine 2013. aastal 2012. aastaga võrreldes 14 %. Pärast 2013. aastat vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 2012. aasta tasemeni. Seega jäi tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes stabiilseks.

            (b)   Müügimaht ja turuosa

                  (78)

                  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 5

                     Liidu tootjate müügimaht ja turuosa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Müügimaht liidus

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 104

                                 100

                              Turuosa

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 101

                                 98

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (79)

                  Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. Liidu tootmisharu müük kasvas kuni 2013. aastani 13 % ja vähenes seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini pidevalt (12 %), jõudes 2012. aasta tasemeni. Liidu tootmisharu müügi suurenemine 2013. aastal oli peamiselt tingitud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise algatamisest, mille tulemuseks oli molübdeentraadi impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise laiendamine HRVst pärit väheste muudatustega toote impordile (vt põhjendus 3, 3. joonealune märkus). Sellest tulenevalt kasvas liidu tootmisharu turuosa 2013. aastal 9 %. Seejärel vähenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pidevalt, 2013. aastaga võrreldes 10 %. Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu turuosa 2 %.

            (c)   Kasv

                  (80)

                  Kui liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht jäi stabiilseks, mis tähendas turuosa vähenemist 2 %.

            (d)   Tööhõive ja tootlikkus

                  (81)

                  Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 6

                     Liidu tootjate tööhõive ja tootlikkus

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Töötajate arv

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Tootlikkus (tonni/töötaja)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 119

                                 115

                                 111

                                 Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed.

                  (82)

                  Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % ja tootlikkus suurenes samal perioodil 11 %.

            (e)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

                  (83)

                  Uurimise käigus tehti kindlaks, et HRVst pärit molübdeentraadi import liidu turule toimus endiselt dumpinguhinnaga. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRV puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest tunduvalt kõrgem (vt põhjendus 41). See langes kokku HRVst pärit impordi mahtude suurenemise ja impordihindade langusega, mille tulemusel Hiinast pärit impordi turuosa veidi kasvas võrreldes 2012. aastaga. Kuigi liidu tootmisharu sai kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kasu ja suutis seetõttu oma turuosa suures osas säilitada, vähenes see siiski.

            4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

      (a)   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

                  (84)

                  Liidu tootmisharu (Plansee SE) keskmised müügihinnad müügi puhul sõltumatutele tarbijatele liidu turul muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 7

                     Keskmised müügihinnad liidus ja ühikuhind

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Ühiku keskmine müügihind liidus

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 94

                                 94

                              Ühiku tootmiskulu

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 83

                                 84

                                 Allikas: Plansee SEga seotud andmed.

                  (85)

                  Liidu tootmisharu ühiku keskmised müügihinnad müügi puhul sõltumatutele tarbijatele liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Hinnalangus tulenes toorainekulude langusest ja liidu tootja jõupingutustest kulude kärpimiseks.

                  (86)

                  Liidu tootmisharu keskmised tootmiskulud langesid vaatlusalusel perioodil veelgi enam – 16 %. Tootmiskulude vähenemine on peamiselt tingitud toorainehindade langusest ja eespool nimetatud jõupingutustest kulude kärpimiseks, näiteks toorainehindade kõikumise riskide maandamisest.

            (b)   Tööjõukulud

                  (87)

                  Keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 8

                     Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 103

                                 103

                                 Allikas: Plansee SEga seotud andmed.

                  (88)

                  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilsed, vähenedes vaatlusalusel perioodil vaid 3 %. Täpsemalt suurenesid keskmised tööjõukulud 2013. aastal 6 % ja vähenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2013. aastaga võrreldes 2 %.

            (c)   Laovarud

                  (89)

                  Laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 9

                     Laovarud

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Lõppvarud

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 140

                                 115

                                 46

                              Lõppvarud (protsendina toodangust)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 124

                                 112

                                 47

                                 Allikas: Plansee SEga seotud andmed.

                  (90)

                  Laovarud moodustasid vaatlusalusel perioodil vaid väga väikese osa kogutoodangust. Seda tegurit ei peetud seetõttu liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel tähtsaks.

            (d)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

                  (91)

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                     Tabel 10

                     Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                              2012

                              2013

                              2014

                              Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                              Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele ((%) müügikäibest)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 512

                                 509

                                 463

                              Rahavoog (eurodes)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 393

                                 333

                                 301

                              Investeeringud (eurodes)

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 3 360

                                 0

                                 0

                              Investeeringutasuvus

                                 Indeks (2012 = 100)

                                 100

                                 403

                                 375

                                 338

                                 Allikas: Plansee SEga seotud andmed.

                  (92)

                  Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlakstegemiseks kasutas komisjon liidu sõltumatutele tarbijatele toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. See saavutas haripunkti 2013. aastal ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu põhjendustes 85–86 selgitatud, oli liidu tootmisharu kasumlikkuse kasv peamiselt tingitud toorainehindade langusest ja kulude kärpimiseks tehtud tõhusatest äriotsustest.

                  (93)

                  Netorahavoog näitab liidu tootja suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil umbes kolm korda. Rahavoo järsk suurenemine tuleneb peamiselt kasumlikkuse märkimisväärsest kasvust, mida on selgitatud eespool põhjenduses 92.

                  (94)

                  Investeeringud suurenesid 2013. aastal oluliselt ja kahanesid seejärel järgmistel aastatel nullini. Liidu tootja tegi 2013. aastal suure investeeringu masinate ja seadmete väljavahetamiseks ja järgmistel aastatel muid investeeringuid ei tehtud.

                  (95)

                  Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus suurenes vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt suurenes see 2013. aastal ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi, 2013. aastaga võrreldes 16 %.

            4.4.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

                  (96)

                  Sellised näitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus, paranesid vaatlusalusel perioodil. See tulenes peamiselt toorainehindade langusest ja kulude kärpimiseks tehtud tõhusatest äriotsustest.

                  (97)

                  Teiselt poolt jäid mõned peamised kahjunäitajad, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine ja müügimaht, vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks või halvenesid. Tootmismaht, tootmisvõimsus ja turuosa vähenesid veidi (2 %). Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes vaatlusalusel perioodil pisut (1 %). Müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul jäi stabiilseks. Tööhõive vähenes 12 %.

                  (98)

                  Neid asjaolusid arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

            5.   Kahju kordumise tõenäosus

                  (99)

                  Nagu on kirjeldatud põhjendustes 41 ja 83, toimus Hiinast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, ning nagu on järeldatud põhjenduses 51 on meetmete aeguda laskmise korral dumpingu jätkumine väga tõenäoline.

                  (100)

                  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei tuvastatud hindade allalöömist, aga kui kehtiv dumpinguvastane tollimaks maha arvata, oleks hindade allalöömise marginaal 26 %, nagu on selgitatud põhjenduses 67. Selle põhjal võib eeldada, et dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks tunnistamise korral toimub Hiinast pärit import tõenäoliselt hinnaga, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla. Arvestades liidu turu atraktiivsust, mida on kirjeldatud põhjendustes 48 ja 50, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga import suureneb. Võib eeldada, et kui suurenenud import toimub liidu tootmisharu müügihindu märkimisväärselt alla löövate hindadega, avaldab see tõenäoliselt survet hindade alandamiseks liidu turul. Molübdeentraat on kvaliteedi poolest üsna homogeenne toode. Seetõttu on hinnatase oluline tegur, kui otsustatakse selle üle, kas osta liidu tootjatelt või Hiina eksportivatelt tootjatelt. Lisaks sellele näitab Hiina impordi järsk vähenemine 2013. aastal algatatud teise meetmetest kõrvalehoidmise uurimise tulemusel, mida on selgitatud põhjenduses 79, et tarbijad võivad kergesti üle minna kõige konkurentsivõimelisema hinnaga tarnijale (st Hiina eksportivatelt tootjatelt liidu tootjatele). Liidu tootmisharu on seega tõenäoliselt sunnitud oma müügihindu kasumi arvelt alandama või jätma müügihinnad muutmata, riskides müügi ja turuosa vähenemisega Hiina eksportijate kasuks. See viiks lõpuks kahjumini ja liidu turul domineeriks Hiina import.

                  (101)

                  Nagu põhjenduses 44 mainitud, oli Hiina vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 2 650 tonni, mis ületas liidu tarbimist samal perioodil mitu korda. Seega isegi kui osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutataks HRV võimalikuks suurenenud sisetarbimiseks, võib eeldada, et suur osa vabast tootmisvõimsusest jääks ikka kättesaadavaks liitu suunatud ekspordi jaoks.

                  (102)

                  Eeltoodud asjaoludel ja võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, mida on kirjeldatud põhjendustes 48 ja 50, on väga tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suurendavad meetmete aegumise korral märkimisväärselt vaatlusaluse toote importi liidu turule.

                  (103)

                  Sellise stsenaariumi puhul on tõenäoline, et liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vähenevad märkimisväärselt. See vähendaks ka tootmisvõimsuse rakendamist ja kasumit, tuues lõpuks kaasa kahjumi. Seega on tõenäoline, et liidu turul domineeriks HRVst pärit import.

                  (104)

                  Eelöeldu alusel järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju kordumine väga tõenäoline.

            E.   LIIDU HUVI

                  (105)

                  Komisjon uuris vastavalt alusmääruse artiklile 21, kas HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

                  (106)

                  Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

                  (107)

                  Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

            1.   Liidu tootmisharu huvid

                  (108)

                  Uurimise käigus tehti kindlaks, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset kahju.

                  (109)

                  Liidu tootmisharu puhul tõestati, et tegemist on struktuurselt elujõulise tööstusharuga. Ta on teinud märkimisväärseid jõupingutusi oma tootmisprotsessi ratsionaliseerimiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks, mille tulemusel on tootlikkus suurenenud (11 %), tootmisvõimsus vähenenud (2 %) ja tootmiskulud väiksemad (16 %).

                  (110)

                  Kui meetmetel lastaks aeguda, halvendaksid olulised HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahud liidu tootmisharu olukorda. Sellega kaasneks turuosa edasine kahanemine, müügihindade langus Hiinast pärit impordi hinnasurve tõttu ja samal ajal keskmiste kulude suurenemine tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise tõttu. See tooks suure tõenäosusega kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra märkimisväärse halvenemise.

                  (111)

                  Selle põhjal järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

            2.   Importijate/vahendajate huvid

                  (112)

                  Nagu põhjenduses 12 mainitud, ei teinud käesolevas uurimises koostööd ega andnud endast teada ükski importija. Ühelt esialgses uurimises osalenud importijalt kogutud tõendid näitasid siiski, et üldine mõju kogu äriühingu majandustegevusele oleks piiratud. Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele negatiivset mõju, mis oleks suurem kui sellest tekkiv kasu.

            3.   Kasutajate huvid

                  (113)

                  Küsimustikule vastas viis kasutajat üheksast endast pärast uurimise algatamist teada andnud kasutajast. Üks viiest äriühingust oli seotud meetmetest kõrvalehoidmisega, nagu tehti kindlaks viimase meetmetest kõrvalehoidmise uurimise käigus, mis lõppes 2015. aastal ja mida on mainitud põhjenduses 3. Tema poolt küsimustikule esitatud vastusest ilmnes, et see äriühing ei kasutanud vaatlusalust toodet, vaid importis HRVst veidi muudetud molübdeentraati, mis ei vasta käesoleva läbivaatamise algatamisteates esitatud tootekirjeldusele, ja kes leiti kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoiduvat alles pärast käesoleva uurimise algatamist. Seepärast ei võetud tema vastust käesolevas aegumise läbivaatamise uurimises arvesse.

                  (114)

                  Ükski neljast ülejäänud koostööd tegevast kasutajast ei importinud vaatlusalust toodet HRVst, vaid ostsid samasugust toodet liidu tootmisharult. Kaks neist äriühingutest tegelevad pindade katmisega. Kolmas äriühing oli autotooja, kes valmistas enda toodetud autodele käigukaste. Neljas äriühing on autoosade tootja. Viimase esitatud andmed olid siiski puudulikud ja neid ei saanud kasutada. Uurimine näitas, et kõik kasutajad teenisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumit. Ükski neljast kasutajast ei olnud meetmete säilitamise vastu.

                  (115)

                  Selle põhjal ja kooskõlas esialgsel uurimisel tehtud järeldustega võib eeldada, et meetmete säilitamine ei avalda kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju ja et seetõttu ei ole kaalukaid põhjuseid järeldamaks, et olemasolevate meetmete kehtivuse pikendamine ei ole liidu huvides.

                  (116)

                  Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et kehtiva dumpinguvastase tollimaksu arvutamisel tuleks arvesse võtta molübdeeni toorainehinna märkimisväärset vähenemist vaatlusperioodil. Huvitatud isik väitis samuti, et kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitamine hoolimata toorainehinna märkimisväärsest langusest mõjub moonutavalt nendele liidu kasutajatele, kelle ärimudel põhineb Hiina molübdeentraadil.

                  (117)

                  Esiteks rõhutatakse, et molübdeentraadi toorainehinda on juba nõuetekohaselt arvesse võetud. Nagu osutatud vastavalt põhjendustes 86 ja 92, oli toorainehinna märkimisväärne langus üks määravaid tegureid liidu tootmisharu tootmiskulude vähendamisel ja kasumlikkuse suurendamisel. Teiseks märgitakse, et käesoleva uurimise eesmärk ei olnud muuta kehtivat dumpinguvastast tollimaksu, vaid teha artikli 11 lõigete 2 ja 5 kohaselt kindlaks, kas kehtiv dumpinguvastane tollimaks tuleks tühistada või säilitada. Kolmandaks on kehtiva dumpinguvastase tollimaksu ülesanne tagada Hiina eksportivatele tootjatele ja liidu tootmisharule võrdsed tingimused. Kuigi toorainehinna muutused (nii tõus kui ka langus) mõjutavad kulusid ja sellest tulenevalt molübdeentraadi tootjate hinnapoliitikat, ei mõjuta need iseenesest dumpinguvastase tollimaksu taset. Nagu selgitatud põhjenduses 114, ei mõju toorainehinna langus seega kasutajatele moonutavalt, sest nad saavad valida, kas osta toodet Hiina eksportivatelt tootjatelt või liidu tootmisharult. Nagu samuti osutatud põhjenduses 114, leiti lisaks, et kõik kasutajad teenisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumit. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

            4.   Järeldus liidu huvide kohta

                  (118)

                  Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid HRVst pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

            F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

                  (119)

                  Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti neile aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

                  (120)

                  Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatava HRVst pärit molübdeentraadi impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

                  (121)

                  Seetõttu tuleks säilitada ka HRVst pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine esiteks Malaisiast lähetatud molübdeentraadi impordile (9) ja teiseks HRVst pärit sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, (10) ja kolmandaks sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm.

                  (122)

                  Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodid 8102960011 ja 8102960019) alla kuuluva sellist liiki molübdeentraadi impordi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
      2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on 64,3 %.
      3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 28. juuni 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

         (2)  Nõukogu 14. juuni 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 511/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 150, 16.6.2010, lk 17).

         (3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 14/2012, 9. jaanuar 2012, millega laiendatakse rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatava molübdeentraadi impordile, olenemata sellest, kas molübdeentraati deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte, ning millega lõpetatakse Šveitsist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 8, 12.1.2012, lk 22).

         (4)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 871/2013, 2. september 2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (ELT L 243, 12.9.2013, lk 2).

         (5)  Komisjoni 29. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1952, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (ELT L 284, 30.10.2015, lk 100).

         (6)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 371, 18.10.2014, lk 19).

         (7)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 194, 12.6.2015, lk 4).

         (8)  Viimases meetmetest kõrvalehoidmise uurimises tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja. Kõik konfidentsiaalsete andmetega seotud arvandmed tuli seetõttu konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

         (*)  Keskmine hind ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse.

         (9)  Vt joonealune märkus 3.

         (10)  Vt joonealune märkus 4.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1135/2013, 7. november 2013 , millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Prosciutto Toscano (KPN)]

text:
               13.11.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/29

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1135/2013,
   7. november 2013,
   millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Prosciutto Toscano (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1263/96 (2) (muudetud määrusega (EL) nr 777/2010) (3) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Prosciutto Toscano” spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati nii, et singi „Prosciutto Toscano” tootmisel ei oleks enam lubatud kasutada lisa- ega säilitusaineid.

               (3)

               Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kaitstud päritolunimetuse „Prosciutto Toscano” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
   Artikkel 2
   Spetsifikaadi peamisi üksikasju sisaldav konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. november 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Dacian CIOLOȘ

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

      (3)  ELT L 233, 3.9.2010, lk 11.

      I LISA
      Kiidetakse heaks päritolunimetuse „Prosciutto Toscano” spetsifikaadi järgmine muudatus.
      Singi „Prosciutto Toscano” tootmisel ei ole enam lubatud kasutada lisa- ega säilitusaineid. „Prosciutto Toscano” töötlemine traditsioonilisel meetodil tagab, et kõnealuseid aineid tootes ei esine. Eelkõige tugevdab nitritite ja nitraatide kasutamise keeld sidet singi „Prosciutto Toscano” ajaloolise valmistusmeetodiga ning välistab lisa- ja säilitusainete (E251-E252) esinemise lõpptootes.

      II LISA

         Konsolideeritud koonddokument

      Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

         „PROSCIUTTO TOSCANO”

      EÜ nr: IT-PDO-0317-01009-2.7.2012

         KGT () KPN (X)

      1.   Nimetus

      „Prosciutto Toscano”
      2.   Liikmesriik või kolmas riik

      Itaalia
      3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

      3.1.   Toote liik

                  Klass 1.2.

                  Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

            3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

      Turule lubatud tootel „Prosciutto Toscano” on järgmised füüsilised, organoleptilised, keemilised ja füüsikalis-keemilised omadused: kaarjas ülaosa, mis tekib tänu lihavale servale, mis ulatub kuni 8 cm üle reieluupea; kaal on 8–9 kg, kuid mitte kunagi vähem kui 7,5 kg; viilutamisel on liha värvus kahvatupunasest helepunaseni; lihaskoes on vähesel määral rasva; roosade triipudega valge nahaalune rasv on tihke, selle kihid on eraldamatud ning see kinnitub hästi lihaskoe külge. Toodet „Prosciutto Toscano” võib turustada kuni 30 kuu jooksul alates värskete tagasinkide suitsutamise algusest. Toodet „Prosciutto Toscano” võib turustada ka konditustatud tootena, st eri suuruse ja kaaluga viilude või portsjonitena.
      Tootel „Prosciutto Toscano” on suitsutamise ja laagerdamise traditsiooniliste meetodite kasutamisest tulenev aromaatse lõhnaga hõrk, kuid pikantne maitse.
      Füüsikalis-keemilised omadused on järgmised.

                  Sool (väljendatud naatriumkloriidina)

                  %

                  kuni 8,3

                  Lihaskoe niiskus

                  %

                  kuni 61,0

                  Valgu keemiline indeks

                  %

                  kuni 30,0

            3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

      Toote „Prosciutto Toscano” valmistamiseks kasutatavad värsked tagasingid saadakse käesoleva dokumendi punktis 4 määratletud piirkonnas sündinud, kasvatatud ja tapetud sigadelt. Sead peavad kaaluma vähemalt 160 kg (10 % kõikumisega) ja olema vähemalt üheksa kuud vanad. Toode „Prosciutto Toscano” saadakse puhtatõuliste raskete sigade või traditsiooniliste Itaalia Large White’i või Landrace’i tõugu sigade värsketest tagasinkidest. Värskelt korrastatud tagasink peab kaaluma vähemalt 11,8 kg.
      3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

      Kasutatav sööt, mida hallatakse kõnealusele sektorile omase süsteemi alusel, saadakse peamiselt määratletud piirkonnast, mis vastab käesoleva koonddokumendi punktis 4 määratletud sigade kasvatamise piirkonnale.
      3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

      Singi „Prosciutto Toscano” tootmise erietapid – soolamine, kuivatamine, rasvaga määrimine ja laagerdamine – peavad toimuma traditsioonilises tootmispiirkonnas, mis hõlmab kogu Toscana maakonna territooriumi.
      3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

      Sinki „Prosciutto Toscano” võidakse turustada eelnevalt märgistatud konditustatud portsjonitena või viilutatuna ning toode peab olema pakendatud vastavatesse toidupakenditesse või mahutitesse, mis on nõuetekohaselt pitseeritud. Laagerdumisprotsessi lõpus peab toote „Prosciutto Toscano” viilutama ja pakendama punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas, et tagada viilutamiseks ette nähtud singi nõutud erinev laagerdumisaeg ning punktis 3.2 kirjeldatud liha ja rasva niiskuse ja välimusega seotud omadused. Viilutamiseks ja pakendamiseks määratud tagasinkide konditustatud lihatükkidena laagerdumine määramata ajavahemiku jooksul ja sätestatud tingimustest erinevates keskkonnatingimustes võib põhjustada selliste tunnuste tekkimist, mis ei ole tootele „Prosciutto Toscano” omased, nagu näiteks ebatavalise hallituse teke, valgu keemilist indeksit muutev ebatavaline valgu vähenemine või isegi rasvkoe osa rääsumine sel määral, et singi maitse ja lõhn erinevad oluliselt tarbijate poolt traditsiooniliselt hinnatud toote vastavatest omadustest. Lisaks sellele võib liha ja rasva enne pakendamist õhu kätte jätmine põhjustada singi söödava pealispinna tugevat oksüdeerumist, singi värvuse tumepruuniks muutumist ning lihaskoe välispinna kuivamist või liigniiskuse korral pehmeks muutumist.
      3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

      Kaitstud päritolunimetus „Prosciutto Toscano” peab olema märgisel tähistatud mis tahes muust kirjast kergesti eristatavate selgete ja kustutamatute tähtedega. Sellele peab vahetult järgnema märge „Denominazione di Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus) või tähed „D.O.P.” (KPN). Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud. Ettevõtja nime, ärinime ja kaubamärki on siiski lubatud kasutada, kuid tingimusel, et neil puudub ülistav tähendus ning need ei eksita tarbijat. Samuti on tagasingil lubatud kasutada viidet KPNiga sinki „Prosciutto Toscano” tootvale seafarmile, tingimusel et tooraine on tõepoolest kohalikust loomakasvatusettevõttest pärit.
      4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

      Singi „Prosciutto Toscano” tootmisega tegelevad seakasvatusettevõtted asuvad järgmiste piirkondade territooriumil: Lombardia, Emilia-Romagna, Marche, Umbria, Lazio ja Toscana. Toodet „Prosciutto Toscano” suitsutatakse, viilutatakse ja pakendatakse traditsioonilises tootmispiirkonnas, mis hõlmab kogu Toscana maakonda.
      5.   Seos geograafilise piirkonnaga

      5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

      Keskkonnafaktorid on tihedalt seotud tootmispiirkonna eripäraga; piirkonna jahedad ja haljendavad orud ning metsaga kaetud künkad mõjutavad oluliselt nii piirkonna kliimat kui ka lõpptoote omadusi. Just määratletud mikropiirkonna tingimustest tulenevalt on singi „Prosciutto Toscano” tootmine koondunud piiratud alale. Toscana maastik ja geograafilised iseärasused on ideaalsed kvaliteetsete sinkide tootmiseks. Toscana naaberpiirkondade kliimast erinevad ilmastikutingimused on sinkide laagerdamiseks samuti eriti sobivad. Seega on kliima ideaalne selleks, et soodustada keskkonnatingimuste ning aeglaselt ja tervislikult laagerduvate, piirkonnale iseloomulike toodete edukat kombinatsiooni selliste toodete nagu veini, oliiviõli, juustu ning muidugi ka singi puhul. Just selles keskkonnas on inimesed välja töötanud spetsiifilised liha korrastamiseks ja soolamiseks ette nähtud töötlemistehnikad, mis sobivad kõige paremini keskkonnatingimustega ja mis on säilinud tänapäevani, mõjutades olulisel määral punktis 3.2 osutatud singi „Prosciutto Toscano” omadusi.
      5.2.   Toote eripära

      Singile „Prosciutto Toscano” on omane iseloomulik aroom, õrn maitse ja eriomane pikantsus.
      „Prosciutto Toscano” on toorsink, mille laagerdumisaeg, mida arvestatakse soolamisest turustamiseni, peab 7,5–8,5 kg lõppkaaluga sinkide puhul olema vähemalt kümme kuud ning rohkem kui 8,5 kg kaaluvate sinkide puhul vähemalt 12 kuud. Viilutamiseks ette nähtud toode „Prosciutto Toscano” peab laagerduma kaks kuud kauem kui eelmises lõigus osutatud ajavahemik, st 7,5–8,5 kg kaaluga sinkide puhul vähemalt 12 kuud ning rohkem kui 8,5 kg kaaluvate sinkide puhul vähemalt 14 kuud.
      5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

      Tootmispiirkonna kliima sobib suurepäraselt kvaliteetsete põllumajandustoodete valmistamiseks ja ühtlasi soodustab see singi „Prosciutto Toscano” küpsemist ja laagerdamist. Ajalugu on näidanud sügavat ja tihedat sidet põllumajandusettevõtete ja toote töötlemise ning kõnealuse piirkonna vahel. Nimetatud sidet on kinnitanud sotsiaalsete, majanduslike ja tootmisega seotud tegurite ja inimeste kogemuste areng, mis on sajandite vältel tugevnenud. Tooraine päritolupiirkonna geograafilised ja keskkonnategurid, samuti loomakasvatusalal saadud kogemustega seotud aspektid, on püsinud pikka aega muutumatu ja eripärasena. Tooraine allikaks oleva piirkonna loomakasvatuse areng on seotud teravilja kasvatamisega ulatuslikel aladel ning seakasvatust edendavate töömeetoditega.
      Toodet töödeldakse veelgi piiratumal alal, mille keskkonna, ilmastiku ja inimestega seotud tegurid moodustavad ühiselt ainulaadse koosluse, mis on võimaldanud määrata kindlaks ja kinnistada KPNiga toote „Prosciutto Toscano” traditsioonilised ja erilised valmistamismeetodid. Iseloomulik aroom ja maitse tulenevad erilisest töötlemistehnikast, mille kohta on kehtestatud normid alates 15. sajandist ja millega nähakse ette järgmised tegevused: liha korrastamine kaarjalt; sellele on iseloomulik sõra juurest algav V-kujuline sisselõige, mis võimaldab lihal soolamisetapil kiiremini ja ühtlasemalt kuivada; kuivsoolamine, mille käigus kasutatakse soola, pipart ja looduslikke maitsetaimi; määrimine rasvaga, kuhu on lisatud ka pipart ja maitsetaimi, ning laagerdamine, mille käigus kasutatakse ära tootmispiirkonna keskkonnatingimusi. Pikk laagerdumisprotsess, mille jooksul on singid looduslikus niiskuses ja kus soolamise ja rasvaga määrimise käigus kasutatakse kohaliku tava kohaselt pipart ja looduslikke maitsetaimi, määrab kindlaks singile „Prosciutto Toscano” iseloomuliku meeldiva aroomi ja õrna pikantse maitse.

         Viide spetsifikaadi avaldamisele

      (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
      Muudetud spetsifikaadi tekst on kättesaadav aadressil
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      või otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

         (1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1833, 25. september 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Capón de Vilalba (KGT)]

text:
               10.10.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 260/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1833,
   25. september 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Capón de Vilalba (KGT)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Capón de Vilalba“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Capón de Vilalba“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Capón de Vilalba“ (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.1 „värske liha (ja rups)“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. september 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 188, 14.6.2017, lk 26.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).