title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/983, 24. juuni 2015, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               25.6.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 159/27

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/983,
   24. juuni 2015,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kohase Euroopa kutsekaardi väljastamise menetluse ja hoiatusmehhanismi kohaldamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4a lõiget 7, artikli 4b lõiget 4, artikli 4e lõiget 7 ja artikli 56a lõiget 8,
   olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2005/36/EÜ ette nähtud Euroopa kutsekaardi väljastamise menetlust ja hoiatusmehhanismi kohaldamist tuleb toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 (2) loodud siseturu infosüsteemiga (IMI). Seetõttu on asjakohane kehtestada õigusnormid, mis reguleerivad Euroopa kutsekaardi väljastamise menetlust ja hoiatusmehhanismi kohaldamist samas rakendusaktis.

               (2)

               Komisjon hindas koostöös asjaomaste sidusrühmade ja liikmesriikidega Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmise sobivust arsti, õe, proviisori, füsioterapeudi, mägigiidi, kinnisvaramaakleri ja inseneri kutsealal. Pärast hindamist valis komisjon välja viis kutseala (õed, proviisorid, füsioterapeudid, mägigiidid ja kinnisvaramaaklerid), mille puhul tuleks Euroopa kutsekaart kasutusele võtta. Välja valitud kutsealad vastavad direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõikes 7 esitatud nõuetele seoses kutsealade praeguse või potentsiaalse liikuvusega, nende reguleerimisega liikmesriikides ja asjaomaste sidusrühmade väljendatud huviga. Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmiseks arsti, inseneri, eriõe ja eriproviisori kutsealal tuleks nende vastavust direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõikes 7 sätestatud tingimustele täiendavalt hinnata.

               (3)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1024/2012 artiklile 12 peaks direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhine rakendus olema IMIst eraldatud ja ei tohiks võimaldada süsteemivälistele osalistele juurdepääsu IMI-le. Seetõttu on vaja näha ette üksikasjalikud õigusnormid Euroopa kutsekaardi taotluste esitamise menetluse kohta nimetatud veebipõhise rakenduse kaudu ning samuti õigusnormid, mis reguleerivad seda, kuidas pädevad asutused Euroopa kutsekaardi taotlusi IMIs vastu võtavad.

               (4)

               Nõuete läbipaistvuse seisukohast on oluline täpsustada ka taotlejatelt Euroopa kutsekaardi taotlemise menetluse käigus täiendavate dokumentide ja teabe nõudmise tingimused, võttes arvesse, milliseid dokumente võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ artikliga 7, artikli 50 lõikega 1 ja VII lisaga. Seetõttu on vaja sätestada dokumentide ja teabe loetelu, kaasa arvatud dokumendid, mille peaksid otse väljastama päritoluliikmesriigi pädevad asutused, menetlused, mille alusel päritoluliikmesriigi pädevad asutused kontrollivad dokumentide autentsust ja kehtivust, ning tõestatud koopiate ja tõlgete nõudmise tingimused. Euroopa kutsekaardi taotluse menetlemise lihtsustamiseks on asjakohane määrata kindlaks kõigi Euroopa kutsekaardi menetluses osalejate – taotlejad, päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, sealhulgas pädevad asutused, kellele on tehtud ülesandeks Euroopa kutsekaardi taotluste edastamine – ülesanded.

               (5)

               Kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikega 1 võib päritoluliikmesriik võimaldada ka Euroopa kutsekaardi kirjalikku taotlemist. Seetõttu on vaja sätestada kord, mida päritoluliikmesriigi pädev asutus peaks kirjalike taotluste korral kohaldama.

               (6)

               IMI töökorralduse katkestuste ja takistusteta toimimise tagamiseks ning selleks, et ei tekiks viivitusi taotluse menetlemisel, on vaja selgitada Euroopa kutsekaardi taotluse töölemisega seonduvate maksete menetlusi. Seetõttu on asjakohane sätestada, et taotleja maksab päritolu- ja/või vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele eraldi ja ainult juhul, kui asjaomased pädevad asutused seda temalt nõuavad.

               (7)

               Et anda taotlejale võimalus saada Euroopa kutsekaardi menetluse tulemuse kohta tõendusmaterjali, tuleb täpsustada selle dokumendi formaat, mille taotleja saab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu luua, ning anda tagatis selle kohta, et digitaalse dokumendi väljastas asjaomane pädev asutus ja süsteemivälised osalised ei ole seda muutnud. Euroopa kutsekaardi ja asutamise korral vastuvõtvas liikmesriigis tegutsemist lubavate dokumentide segiajamise vältimiseks on asjakohane lisada Euroopa kutsekaardi dokumenti vastav klausel.

               (8)

               Euroopa kutsekaardi menetluse tulemusel võivad päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võtta vastu eri liiki otsuseid. Seetõttu on vaja kindlaks määrata Euroopa kutsekaardi menetluse võimalikud tulemused ning vajaduse korral täpsustada, milline teave tuleb esitada elektroonilises dokumendis, milles märgitakse ära Euroopa kutsekaardi menetluse tulemus.

               (9)

               Et lihtsustada vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse tööd ja tagada, et huvitatud kolmandad isikud saavad väljastatud Euroopa kutsekaarti hõlpsalt ja kasutajasõbralikult kontrollida, on asjakohane näha ette keskne veebipõhine kontrollisüsteem, mille kaudu huvitatud kolmandad isikud, kellel ei ole juurdepääsu IMI-le, saavad Euroopa kutsekaardi autentsust ja kehtivust kontrollida. Nimetatud kontrollisüsteem peaks olema eraldatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhisest rakendusest. Selline Euroopa kutsekaardi kontrollimine ei tohiks võimaldada huvitatud kolmandatele isikutele juurdepääsu IMI-le.

               (10)

               Et tagada seoses hoiatusmehhanismi kohaldamisega andmekaitse, tuleb täpsustada sissetulevaid ja väljaminevaid hoiatusi käsitlevate pädevate asutuste ülesanded ning IMI funktsioonid hoiatuste tagasivõtmisel, muutmisel ja tühistamisel ning andmetöötluse turvalisuse tagamisel.

               (11)

               Et hõlbustada isikuandmetele juurdepääsu piiramist ja võimaldada juurdepääs vaid neile asutustele, keda tuleb teavitada, peaksid liikmesriigid määrama kindlaks asutused, kellele antakse ülesandeks sissetulevate hoiatuste koordineerimine. Liikmesriigid peaksid andma juurdepääsu hoiatusmehhanismile vaid neile asutustele, keda hoiatus otseselt mõjutab. Et tagada hoiatuste väljasaatmine ainult juhtudel, kui see on vajalik, peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata asutused, kellele antakse ülesandeks väljaminevate hoiatuste koordineerimine.

               (12)

               Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (5).

               (13)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   I PEATÜKK

      REGULEERIMISESE JA EUROOPA KUTSEKAARDI VÄLJASTAMISE MENETLUS

   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses sätestatakse õigusnormid, millega reguleeritakse käesoleva määruse I lisas loetletud kutsealadele direktiivi 2005/36/EÜ artiklite 4a–4e kohase Euroopa kutsekaardi väljastamist ning nimetatud direktiivi artikliga 56a ette nähtud hoiatusmehhanismi kohaldamist.
   Artikkel 2
   Euroopa kutsekaardi menetluses osalevad pädevad asutused
   1.   Iga liikmesriik määrab iga I lisas loetletud kutseala jaoks kogu oma territooriumil või vajaduse korral osal territooriumist Euroopa kutsekaardi taotluste eest vastutavad pädevad asutused.
   Artikli 7 rakendamise eesmärgil teeb iga liikmesriik ühele või mitmele pädevale asutusele ülesandeks Euroopa kutsekaardi taotluste edastamise oma territooriumil asuvale asjaomasele pädevale asutusele.
   2.   Liikmesriigid registreerivad 18. jaanuariks 2016 määrusega (EL) nr 1024/2012 loodud siseturu infosüsteemis (IMI) iga käesoleva määruse I lisas loetletud kutseala jaoks vähemalt ühe pädeva asutuse ning vähemalt ühe pädeva asutuse, kellele on tehtud ülesandeks Euroopa kutsekaardi taotluste edastamine liikmesriigi territooriumil.
   3.   Euroopa kutsekaardi taotluste eest vastutavaks pädevaks asutuseks ja Euroopa kutsekaardi taotlusi edastavaks pädevaks asutuseks võib nimetada ühe ja sama pädeva asutuse.
   Artikkel 3
   Euroopa kutsekaardi taotluste esitamine veebis
   1.   Euroopa kutsekaardi taotluse esitamiseks veebis loob taotleja direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhises rakenduses turvalise isikliku konto. Nimetatud veebipõhine rakendus annab teavet andmete töötlemise eesmärgi, ulatuse ja olemuse kohta, kaasa arvatud teave taotleja kui andmesubjekti õiguste kohta. Veebipõhine rakendus küsib taotleja isikuandmete töötlemiseks IMI-s taotleja sõnaselget nõusolekut.
   2.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhine rakendus annab taotlejale võimaluse esitada kogu käesoleva määruse artiklis 4 esitatud vajalik teave Euroopa kutsekaardi taotlemiseks, laadida üles käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 kohaselt Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavate dokumentide koopiaid ning saada teavet oma Euroopa kutsekaardi taotluse menetlemise edenemise kohta, kaasa arvatud nõutavate maksete kohta.
   3.   Veebipõhine rakendus annab taotlejale ka võimaluse esitada lisateavet või täiendavaid dokumente ning taotleda oma IMI-failis sisalduvate isikuandmete parandamist, kustutamist või blokeerimist.
   Artikkel 4
   Euroopa kutsekaardi taotlustes esitatav teave
   Taotleja esitab Euroopa kutsekaardi taotluses järgmise teabe:

               a)

               taotleja isikuandmed;

               b)

               asjaomane kutseala;

               c)

               liikmesriik, kus taotleja taotleb asutamist, või liikmesriik, kus taotleja soovib osutada ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuseid;

               d)

               liikmesriik, kus taotleja on taotluse esitamise hetkel kõnealuse tegevuse eesmärgil ametlikult asutatud;

               e)

               kavandatava kutsetegevuse eesmärk:

                           i)

                           asutamine;

                           ii)

                           ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamine;

               f)

               üks järgmistest režiimidest:

                           i)

                           asutamise korral valida järgmiste režiimide vahel:

                                       —

                                       direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise III peatüki kohane automaatne tunnustamine;

                                       —

                                       direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise I peatüki kohane tunnustamise üldsüsteem;

                           ii)

                           ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamise korral valida järgmiste režiimide vahel:

                                       —

                                       direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 4 kohane teenuste vaba osutamine koos kvalifikatsioonide eelneva kontrollimisega;

                                       —

                                       direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 4 kohane teenuste vaba osutamine ilma kvalifikatsioonide eelneva kontrollimiseta;

               g)

               muu punktis f osutatud režiimile eriomane teave.

         Esimese lõigu punkti d kohaldamisel peab taotleja juhul, kui ta ei ole taotluse esitamise hetkel ametlikult asutatud, teatama selle liikmesriigi, kus ta on omandanud nõutava kutsekvalifikatsiooni. Kui taotleja on omandanud kutsekvalifikatsiooni rohkem kui ühes liikmesriigis, valib ta Euroopa kutsekaardi taotlust vastu võtva liikmesriigi nende liikmesriikide hulgast, kes talle kvalifikatsiooni on väljastanud.
   Esimese lõigu punkti f kohaldamisel ja juhul, kui taotleja ei ole valinud õiget režiimi, teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus taotlejat ühe nädala jooksul alates Euroopa kutsekaardi taotluse kättesaamisest vajadusest esitada taotlus kooskõlas kohaldatava režiimiga uuesti. Vajaduse korral konsulteerib päritoluliikmesriigi pädev asutus eelnevalt vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutusega.
   Artikkel 5
   Euroopa kutsekaardi taotluses sisalduvad andmed
   Taotleja isikuandmeid ja artikli 10 lõikes 1 osutatud dokumente säilitatakse taotleja IMI-failis. Neid andmeid võib uuesti kasutada järgnevate taotluste jaoks, tingimusel et taotleja nõustub sellise uuestikasutamisega ja andmed on endiselt kehtivad.
   Artikkel 6
   Euroopa kutsekaardi taotluse edastamine päritoluliikmesriigi asjaomasele pädevale asutusele
   1.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu edastatakse Euroopa kutsekaardi taotlus turvaliselt IMIsse, et käesoleva artikli lõikes 2 või 3 osutatud päritoluliikmesriigi asjaomane pädev asutus saaks seda töödelda.
   2.   Kui taotleja on taotluse esitamise ajal liikmesriigis ametlikult asutatud, edastab IMI Euroopa kutsekaardi taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus taotleja on ametlikult asutatud.
   Päritoluliikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotleja on nimetatud liikmesriigis ametlikult asutatud, ja kinnitab ametlikku asutamist IMI-failis. Samuti laadib ta üles mis tahes asjakohase tõendi taotleja ametliku asutamise kohta või lisab viite asjaomasele riiklikule registrile.
   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus ei suuda muul viisil kindlaks teha, kas taotleja on tema territooriumil ametlikult asutatud, nõuab ta ühe nädala jooksul alates Euroopa kutsekaardi taotluse kättesaamisest taotlejalt tõendusmaterjali ametliku asutamise kohta, nagu on osutatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 3. Päritoluliikmesriigi pädev asutus käsitab neid dokumente direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõike 3 ja artikli 4c lõike 1 või artikli 4d lõike 1 kohaste puuduvate dokumentidena.
   3.   Käesoleva määruse artikli 4 teises lõigus osutatud juhtudel edastab IMI Euroopa kutsekaardi taotluse nõutava kutsekvalifikatsiooni tõendi väljastanud liikmesriigi pädevale asutusele.
   4.   Kutsekvalifikatsiooni tõendeid väljastanud teiste liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd ja vastavad igale Euroopa kutsekaardi taotlusega seotud teabenõudele, mille esitab Euroopa kutsekaardi menetlemise ajal päritoluliikmesriigi pädev asutus või vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus.
   Artikkel 7
   Euroopa kutsekaardi taotlusi edastavate pädevate asutuste ülesanded
   1.   Kui liikmesriik määrab oma territooriumil või osal territooriumist teatava kutseala Euroopa kutsekaardi taotluste eest vastutavaks rohkem kui ühe pädeva asutuse, peab pädev asutus, kellele tehakse ülesandeks Euroopa kutsekaardi taotluste edastamine, tagama taotluste viivitusteta saatmise liikmesriigi territooriumil asuvale asjaomasele pädevale asutusele.
   2.   Kui taotleja on vastavalt artikli 6 lõikele 2 või 3 esitanud taotluse muule kui päritoluliikmesriigile, võib pädev asutus, kellele on tehtud ülesandeks Euroopa kutsekaardi taotluste edastamine taotluse saanud liikmesriigis, ühe nädala jooksul alates Euroopa kutsekaardi taotluse kättesaamisest taotluse läbivaatamisest keelduda, ning teatab sellest taotlejale.
   Artikkel 8
   Kirjalike taotluste töötlemine päritoluliikmesriigi pädevates asutustes
   1.   Kui liikmesriik võimaldab esitada kirjalikke Euroopa kutsekaardi taotlusi ja otsustab pärast sellise kirjaliku taotluse saamist, et ta ei ole vastavalt artikli 6 lõikele 2 või 3 pädev sellega tegelema, võib ta taotluse läbivaatamisest keelduda ja teavitada taotlejat sellest ühe nädala jooksul taotluse kättesaamisest.
   2.   Kirjalike Euroopa kutsekaardi taotluste korral täidab päritoluliikmesriigi pädev asutus direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhises rakenduses taotleja eest Euroopa kutsekaardi taotluse, tuginedes taotleja esitatud kirjalikule Euroopa kutsekaardi taotlusele.
   3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus saadab taotlejale ajakohastatud teavet kirjaliku Euroopa kutsekaardi taotluse töötlemise kohta, kaasa arvatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4e lõike 5 kohaseid meeldetuletusi, või muud asjaomast IMI-välist teavet kooskõlas riiklike haldusmenetlustega. Pädev asutus saadab taotlejale pärast Euroopa kutsekaardi menetlemise lõpetamist viivitamata tõendi käesoleva määruse artiklis 21 osutatud Euroopa kutsekaardi menetlemise tulemuse kohta.
   Artikkel 9
   Maksetega seotud menetlused
   1.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus nõuab Euroopa kutsekaardi taotluste töötlemise eest tasu, annab ta taotlejale direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu ühe nädala jooksul alates Euroopa kutsekaardi taotluse kättesaamisest teavet tasutava summa suuruse, maksevahendite, võimaliku viitenumbri ja nõutava maksetõendi kohta ning kehtestab mõistliku maksetähtaja.
   2.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuab Euroopa kutsekaardi taotluste töötlemise eest tasu, annab ta taotlejale käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud teavet direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu niipea, kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on Euroopa kutsekaardi taotluse talle edastanud, ning kehtestab mõistliku maksetähtaja.
   Artikkel 10
   Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavad dokumendid
   1.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad asutamiseks välja antava Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõuda ainult järgmisi dokumente:

               a)

               direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise III peatükis sätestatud automaatse tunnustamise korral käesoleva määruse II lisa A osa punktis 1 loetletud dokumendid;

               b)

               direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise I peatükis sätestatud tunnustamise üldsüsteemi korral käesoleva määruse II lisa A osa punktis 2 loetletud dokumendid.

         Liikmesriikide pädevad asutused võivad käesoleva määruse II lisa B osas loetletud dokumente nõuda vaid juhul, kui Euroopa kutsekaart väljastatakse ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamiseks.
   II lisa A osa punkti 1 alapunktis d ja punkti 2 alapunktis g ning B osa punktides a, c ja d osutatud dokumente nõutakse taotlejalt vaid juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus seda nõuab.
   2.   Liikmesriik täpsustab Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavad dokumendid ja edastab selle teabe teistele liikmesriikidele IMI kaudu.
   3.   Kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2 nõutavaid dokumente käsitatakse direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõike 3 ja artikli 4c lõike 1 või artikli 4d lõike 1 kohaste puuduvate dokumentidena.
   Artikkel 11
   Päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud dokumentide käsitlemine
   1.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on riiklike õigusnormide alusel määratud vastutavaks artikli 10 kohaselt Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavate dokumentide väljastamise eest, laadib ta need dokumendid üles otse IMIsse.
   2.   Erandina käesoleva määruse artikli 10 lõikest 3 ei käsita päritoluliikmesriigi pädev asutus käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumente direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõike 3 ja artikli 4c lõike 1 või artikli 4d lõike 1 kohaste puuduvate dokumentidena, kui nimetatud dokumendid ei ole lõike 1 kohaselt IMIsse üles laaditud.
   3.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhine rakendus annab taotlejale võimaluse laadida üles koopiaid nõutavatest täiendavatest dokumentidest, mille on väljastanud päritoluliikmesriigi pädevad asutused.
   Artikkel 12
   Selliste dokumentide käsitlemine, mida ei ole väljastanud päritoluliikmesriigi pädev asutus
   1.   Erandina käesoleva määruse artikli 10 lõikest 3, kui taotleja ei esita koos Euroopa kutsekaardi taotlusega mõnda käesoleva määruse II lisa A osa punkti 2 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis d või B osa punktis d osutatud dokumenti, ei käsita päritoluliikmesriigi pädev asutus neid dokumente direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõike 3 ja artikli 4d lõike 1 kohaste puuduvate dokumentidena.
   2.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumentide esitamist nõuda otse taotlejalt või päritoluliikmesriigilt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõikele 3.
   3.   Kui taotleja ei esita vastuvõtva liikmesriigi taotlusel lõikes 2 osutatud dokumente, teeb vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus otsuse Euroopa kutsekaardi väljastamise kohta olemasoleva teabe alusel.
   Artikkel 13
   Keeleoskust tõendavad dokumendid
   1.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhine rakendus annab taotlejale võimaluse esitada keeleoskust tõendavaid dokumente, mida vastuvõttev liikmesriik võib vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 53 pärast Euroopa kutsekaardi väljastamist nõuda.
   2.   Keeleoskust tõendavad dokumendid ei ole osa Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavatest dokumentidest.
   3.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ei või Euroopa kutsekaardi väljastamisest keelduda põhjusel, et direktiivi 2005/36/EÜ artikli 53 kohase keeleoskuse kohta puuduvad tõendid.
   Artikkel 14
   Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavate dokumentide autentsuse ja kehtivuse kontrollimine
   1.   Juhul kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on väljastanud mõne artikli 10 kohaselt Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutava dokumendi, kinnitab ta IMIs, et dokument on kehtiv ja autentne.
   2.   Põhjendatud kahtluste korral ja juhul, kui nõutava dokumendi on väljastanud mõni muu päritoluliikmesriigi riiklik asutus, palub päritoluliikmesriigi pädev asutus asjaomasel riiklikul asutusel dokumendi kehtivust ja autentsust kinnitada. Pärast asjaomase kinnituse saamist kinnitab ta IMIs, et dokument on kehtiv ja autentne.
   3.   Kui dokument on väljastatud teises liikmesriigis, võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus dokumendi kehtivuse ja autentsuse kontrollimiseks IMI kaudu ühendust teise liikmesriigi pädeva asutusega, kes vastutab Euroopa kutsekaardi taotluste eest (või teise liikmesriigi muu IMIs registreeritud asjaomase riikliku asutusega). Pärast kontrolli lõpetamist kinnitab ta IMIs, et teise liikmesriigi pädev asutus on dokumendi kehtivust ja autentsust kinnitanud.
   Esimeses lõigus osutatud juhtudel teevad teise liikmesriigi pädevad asutused, kes vastutavad Euroopa kutsekaardi taotluste eest (või teise liikmesriigi muud asjaomased IMIs registreeritud riiklikud ametiasutused), koostööd ja vastavad viivitamata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teabenõuetele.
   4.   Enne väljastatud ja käesoleva määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt IMIsse üles laaditud dokumendi kehtivuse ja autentsuse kinnitamist kirjeldab päritoluliikmesriigi pädev asutus iga dokumendi sisu IMI standardsetel väljadel. Vajaduse korral tagab päritoluliikmesriigi pädev asutus, et direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu esitatud dokumente kirjeldav teave on täpne.
   Artikkel 15
   Tõestatud koopiate nõudmise tingimused
   1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab taotlejat direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4c lõikes 1 ja artikli 4d lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul tõestatud koopiate esitamise vajadusest ainult juhul, kui päritoluliikmesriigi asjaomane riiklik asutus või teise liikmesriigi pädev asutus või asjaomane riiklik asutus ei ole kinnitanud nõutava dokumendi kehtivust ja autentsust vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 sätestatud kontrollimenetlustele ja kui vastuvõttev liikmesriik nõuab selliseid tõestatud koopiaid käesoleva artikli lõike 2 alusel.
   Käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhtudel ja põhjendatud kahtluste korral võib päritoluliikmesriigi pädev asutus nõuda taotlejalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4c lõikes 1 ja artikli 4d lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul tema ametliku asutamise tõendusmaterjali tõestatud koopia esitamist.
   2.   Liikmesriik täpsustab IMIs need dokumendid, mille puhul nõutakse taotlejalt vastavalt lõikele 1 tõestatud koopiaid, ja edastab selle teabe teistele liikmesriikidele IMI kaudu.
   3.   Käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 ei piira vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse õigust nõuda põhjendatud kahtluste korral päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt täiendavat teavet või tõestatud koopia esitamist vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõigetele 2 ja 3.
   4.   Põhjendatud kahtluste korral võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuda taotlejalt tõestatud koopia esitamist ja kehtestada selleks mõistliku tähtaja.
   Artikkel 16
   Tõestatud koopiate käsitlemine
   1.   Liikmesriigid täpsustavad IMIs nende territooriumil vastavalt iga liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele aktsepteeritavad tõestatud koopiate liigid ja edastavad selle teabe teistele liikmesriikidele IMI kaudu.
   2.   Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad teistes liikmesriikides vastavalt nende õigus- ja haldusnormidele väljastatud tõestatud koopiaid.
   3.   Kui pädevatel asutustel on teises liikmesriigis tõestatud koopia kehtivuse ja autentsuse suhtes põhjendatud kahtlusi, saadavad nad teise liikmesriigi asjaomastele pädevatele asutustele IMI kaudu nõude lisateabe saamiseks. Teise liikmesriigi pädevad asutused teevad koostööd ja vastavad nõudele viivitamata.
   4.   Pärast tõestatud koopia saamist taotlejalt laadib pädev asutus üles tõestatud dokumendi elektroonilise versiooni ja kinnitab IMI-failis, et koopia on autentne.
   5.   Taotleja võib päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitada tõestatud koopia asemel dokumendi originaali; sellisel juhul kinnitab pädev asutus IMI-failis, et originaaldokumendi elektrooniline koopia on autentne.
   6.   Kui taotleja ei esita direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul nõutava dokumendi tõestatud koopiat, ei muuda see taotluse vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele edastamise tähtaega. Dokumendile tehakse IMIs märge, et see ootab autentsuse ja kehtivuse kinnitamist, kuni päritoluliikmesriigi pädev asutus on tõestatud koopia saanud ja selle üles laadinud.
   7.   Kui taotleja ei esita direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4c lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul nõutava dokumendi tõestatud koopiat, võib päritoluliikmesriigi pädev asutus keelduda Euroopa kutsekaardi väljastamisest muude ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamiseks kui teenused, mis on reguleeritud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikega 4.
   8.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ei saa kas päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt või taotlejalt nõutava dokumendi tõestatud koopiat, võib ta teha otsuse olemasoleva teabe alusel direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõigetes 2 ja 3 ning lõike 5 teises lõigus sätestatud tähtaegade jooksul.
   Artikkel 17
   Päritoluliikmesriigi pädeva asutuse nõuded dokumentide tõlkimiseks
   1.   Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda järgmiste Euroopa kutsekaardi taotlust täiendavate dokumentide tavalisi või tõestatud tõlkeid ainult juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus esitab sellekohase erinõude vastavalt artikli 18 lõikele 1:

               a)

               taotleja kodakondsust tõendav dokument;

               b)

               päritoluliikmesriigis väljastatud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, millele on osutatud II lisa A osa punkti 1 alapunktis b;

               c)

               Euroopa kutsekaardi taotluste eest vastutavate pädevate asutuste või päritoluliikmesriigi muude asjaomaste riiklike ametiasutuste väljastatud tunnistused, millele on osutatud II lisa A osa punkti 1 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis f;

               d)

               käesoleva määruse II lisa B osa punktis b ja artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud ametliku asutamise tõend ja Euroopa kutsekaardi taotluste eest vastutavate pädevate asutuste või päritoluliikmesriigi muude asjaomaste riiklike ametiasutuste välja antud dokumendid, mida võidakse nõuda kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ VII lisa punkti 1 alapunktiga d ja artikli 7 lõike 2 punktidega b ja e.

         2.   Iga liikmesriik täpsustab IMIs dokumendid, mille puhul tema pädevad asutused, tegutsedes vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutusena, nõuavad taotlejalt tavalist või tõestatud tõlget vastavalt lõigetele 3 ja 4, ja aktsepteeritavad keeled ning edastab selle teabe teistele liikmesriikidele IMI kaudu.
   3.   Erandina lõikest 1 nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus taotlejalt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikele 3 ja artikli 4c lõikele 1 või artikli 4d lõikele 1 esimese nädala jooksul alates Euroopa kutsekaardi taotluse kättesaamisest II lisas loetletud nõutavate dokumentide tõlkeid vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse aktsepteeritavatesse keeltesse, kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuab nimetatud dokumentide tõlkimist lõike 2 alusel.
   4.   Kui taotleja on esitanud koos Euroopa kutsekaardi taotlusega II lisa A osa punkti 2 alapunktides c ja d või B osa punktis d osutatud dokumendid, nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus nende dokumentide tõlkeid vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse aktsepteeritavatesse keeltesse.
   5.   Kui taotleja ei esita käesoleva artikli lõikes 4 osutatud dokumentide nõutavaid tõlkeid, ei käsita päritoluliikmesriigi pädev asutus neid tõlkeid direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõike 3 ja artikli 4d lõike 1 kohaste puuduvate dokumentidena.
   Artikkel 18
   Vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse nõuded dokumentide tõlkimiseks
   1.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on põhjendatud kahtlusi, võib ta nõuda päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõigetele 2 ja 3 lisateavet, sealhulgas tavalisi või tõestatud tõlkeid.
   2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuda taotlejalt ka tavaliste või tõestatud tõlgete esitamist ning võib kehtestada vastamiseks mõistliku tähtaja.
   3.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ei saa kas päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt või taotlejalt nõutavat tõlget, võib ta teha otsuse olemasoleva teabe alusel direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõigetes 2 ja 3 ning lõike 5 teises lõigus sätestatud tähtaegade jooksul.
   Artikkel 19
   Tõestatud tõlgete käsitlemine liikmesriigi pädeva asutuse poolt
   1.   Iga liikmesriik täpsustab IMIs, millised tõestatud tõlked on tema territooriumil vastavalt selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele aktsepteeritavad, ja edastab selle teabe teistele liikmesriikidele IMI kaudu.
   2.   Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad teistes liikmesriikides vastavalt nende õigus- ja haldusnormidele väljastatud tõestatud tõlkeid.
   3.   Põhjendatud kahtluste korral teises liikmesriigis tõestatud tõlke kehtivuse ja autentsuse kohta saadab liikmesriigi pädev asutus teise liikmesriigi asjaomastele asutustele IMI kaudu nõude lisateabe saamiseks. Sellisel juhul teevad teise liikmesriigi asjaomased asutused koostööd ja vastavad nõudele viivitamata.
   4.   Pärast tõestatud tõlke saamist taotlejalt ja kui lõikest 3 ei tulene teisiti, laadib liikmesriigi pädev asutus üles tõestatud tõlke elektroonilise koopia ja kinnitab IMI-failis, et tõlge on tõestatud.
   5.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on põhjendatud kahtlusi mõne artikli 17 lõikes 1 nimetatud dokumendi suhtes, saadab ta enne tõestatud tõlgete nõudmist päritoluliikmesriigi pädevale asutusele või asjaomase dokumendi väljastanud teise liikmesriigi pädevatele asutustele IMI kaudu nõude lisateabe saamiseks.
   Artikkel 20
   Euroopa kutsekaardi väljastamisega seotud otsused
   1.   Asutamiseks ning ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamiseks vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikele 4 võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus vastu otsuse Euroopa kutsekaart välja anda, selle väljaandmisest keelduda, kohaldada direktiivi 2005/36/EÜ artikli 14 või artikli 7 lõike 4 kohaseid korvamismeetmeid või laiendada Euroopa kutsekaardi kehtivust nii, et see hõlmaks ka direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 4 kohaste ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamist.
   2.   Muude ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste osutamise puhul kui teenused, mis on reguleeritud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikega 4, võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vastu otsuse Euroopa kutsekaart välja anda, selle väljaandmisest keelduda või välja antud Euroopa kutsekaardi kehtivust pikendada.
   3.   Juhul kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus otsustab kohaldada taotleja suhtes direktiivi 2005/36/EÜ artikli 14 või artikli 7 lõike 4 kohaseid korvamismeetmeid, peab selline otsus sisaldama ka teavet kehtestatud korvamismeetmete olemuse kohta, korvamismeetmete põhjendust ja teavet selle kohta, kas taotleja on kohustatud pädevat asutust korvamismeetmete lõpuleviimisest teavitama. Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamine peatatakse, kuni taotleja on korvamismeetmed lõpule viinud.
   Taotleja teavitab vastuvõtva liikmesriigi pädevat asutust korvamismeetmete edukast lõpuleviimisest direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu, kui asutus on seda nõudnud.
   Juhul kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus otsustab kohaldada direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 4 kohaseid korvamismeetmeid, teatab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus IMI kaudu, kas ta on andnud taotlejale võimaluse sooritada sobivustest ühe kuu jooksul alates otsusest kohaldada korvamismeetmeid.
   Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kinnitab korvamismeetmete edukat lõpuleviimist IMIs ja annab välja Euroopa kutsekaardi.
   4.   Juhul kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus otsustab Euroopa kutsekaardi väljastamisest keelduda, esitatakse sellises otsuses ka põhjendus. Liikmesriik tagab Euroopa kutsekaardi väljastamisest keelduva otsuse korral asjakohaste õiguskaitsevahendite kättesaadavuse asjaomasele isikule ja annab taotlejale teavet siseriiklike õigusnormide kohaste kaebuse esitamise võimaluste kohta.
   5.   IMI annab liikmesriigi pädevatele asutustele võimaluse teha põhjendatud juhtudel otsus välja antud Euroopa kutsekaardi tagasivõtmiseks. Sellises otsuses esitatakse ka tagasivõtmise põhjendus. Liikmesriik tagab väljastatud Euroopa kutsekaardi tagasivõtmise otsuse korral õiguskaitsevahendite kättesaadavuse asjaomasele isikule ja annab taotlejale teavet siseriiklike õigusnormide kohaste kaebuse esitamise võimaluste kohta.
   Artikkel 21
   Euroopa kutsekaardi menetluse tulemus
   1.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhine rakendus annab taotlejale võimaluse luua elektrooniline dokument, milles märgitakse ära Euroopa kutsekaardi menetluse tulemus, ning laadida alla Euroopa kutsekaardi menetluse tulemust tõendavaid dokumente.
   2.   Kui väljastatakse Euroopa kutsekaart (sealhulgas direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4d lõike 5 esimeses lõigus osutatud juhtudel), sisaldub elektroonilises dokumendis direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4e lõikes 4 sätestatud teave ning asutamiseks välja antava Euroopa kutsekaardi korral sisaldub elektroonilises dokumendis klausel, et Euroopa kutsekaart ei kujuta endast luba vastuvõtvas liikmesriigis asjaomasel kutsealal tegutseda.
   3.   Elektrooniline dokument sisaldab turvaelemente, et tagada:

               a)

               elektroonilise dokumendi autentsus, millega kindlustatakse, et dokumendi on loonud IMIs registreeritud ja tegutsev pädev asutus ning et dokumendis sisalduvad andmed on tõepärased;

               b)

               elektroonilise dokumendi terviklikkus, millega kinnitatakse, et süsteemivälised osalised ei ole dokumenti sisaldavat faili muutnud pärast selle loomist IMI süsteemis kindlal kuupäeval ja kellaajal.

         Artikkel 22
   Euroopa kutskaardi kontrollimine huvitatud kolmandate isikute poolt
   1.   Euroopa Komisjon seab sisse veebipõhise kontrollisüsteemi, mis annab huvitatud kolmandatele isikutele, kellel ei ole juurdepääsu IMI-le, võimaluse Euroopa kutsekaardi kehtivust ja autentsust internetis kontrollida.
   2.   Juhul kui IMI-faili ajakohastatakse seoses Euroopa kutsekaardi omaniku direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4e lõike 1 kohase õigusega kutsealal tegutseda, kuvatakse teade, milles huvitatud kolmandatel isikutel soovitatakse lisateabe saamiseks võtta ühendust vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutusega. Teade sõnastatakse neutraalselt, võttes arvesse vajadust tagada Euroopa kutsekaardi omaniku süütuse presumptsioon. Asutamiseks välja antava Euroopa kutsekaardi korral kuvatakse samuti teade, milles sisaldub klausel, et Euroopa kutsekaart ei kujuta endast luba vastuvõtvas liikmesriigis asjaomasel kutsealal tegutseda.
   II PEATÜKK

      HOIATUSTE KÄSITLEMISE MENETLUS

   Artikkel 23
   Hoiatusmehhanismiga seotud asutused
   1.   Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes käsitlevad sissetulevaid ja väljaminevaid hoiatusi vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikele 1 või 3.
   2.   Tagamaks, et sissetulevaid hoiatusi käsitlevad ainult asjaomased pädevad asutused, annab iga liikmesriik ühele või mitmele pädevale asutusele ülesandeks sissetulevate hoiatuste koordineerimise. Kõnealused pädevad asutused tagavad, et hoiatused edastatakse viivitamata asjakohasele pädevale asutusele.
   3.   Liikmesriigid võivad väljaminevate hoiatuste koordineerimise anda ülesandeks ühele või mitmele pädevale asutusele.
   Artikkel 24
   Hoiatuses sisalduv teave
   1.   Hoiatused sisaldavad direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikes 2 või 3 sätestatud teavet.
   2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabele on juurdepääs ainult pädevatel asutustel, kes on määratud hoiatust käsitlema vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikele 1 või 3.
   3.   Pädeval asutusel, kellele on antud ülesandeks sissetulevate hoiatuste koordineerimine, on juurdepääs ainult direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõike 2 punktides b ja d osutatud teabele, välja arvatud juhul, kui ka teda kui sissetulevaid hoiatusi käsitlevat pädevat asutust on määratud hoiatust käsitlema.
   4.   Kui sissetulevaid hoiatusi käsitlev pädev asutus vajab muud teavet kui direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikes 2 või 3 sätestatud, kasutab ta IMI teabenõude funktsiooni, nagu on sätestatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56 lõikes 2a.
   Artikkel 25
   Euroopa kutsekaardi omanikuga seotud hoiatus
   1.   Kui Euroopa kutsekaardi omaniku kohta on esitatud hoiatus, tagavad pädevad asutused, kes vastavalt käesoleva määruse artikli 2 lõikele 1 Euroopa kutsekaardi taotlusega tegelesid, direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4e lõike 1 kohase IMI-faili ajakohastamise, lisades sellesse hoiatuses sisaldunud teabe, kaasa arvatud võimalikud tagajärjed kutsealal tegutsemisele.
   2.   Et tagada IMI-failide õigeaegne ajakohastamine, annavad liikmesriigid juurdepääsu sissetulevatele hoiatustele artikli 2 lõike 1 kohaselt Euroopa kutsekaardi taotluste käsitlemise eest vastutavatele pädevatele asutustele.
   3.   Euroopa kutsekaardi omanikku teavitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ajakohastamisest direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4b lõikes 1 osutatud veebipõhise rakenduse kaudu või artikli 8 kohase kirjaliku taotluse korral muul viisil.
   Artikkel 26
   Juurdepääs hoiatustele IMIs
   IMI annab sissetulevaid ja väljaminevaid hoiatusi käsitlevatele pädevatele asutustele võimaluse tutvuda kõigi nende poolt IMIs saadetud või saadud hoiatustega ja hoiatustega, mille suhtes ei ole algatatud artikli 28 kohast tühistamismenetlust.
   Artikkel 27
   IMI funktsioonid seoses hoiatustega
   Sissetulevate ja väljaminevate hoiatustega tegelema määratud pädevatel asutustel on IMIs järgmised funktsioonid:

               a)

               hoiatuste saatmine vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõigetele 1, 2 ja 3;

               b)

               hiljem tühistatud või kehtetuks tunnistatud otsuse põhjal saadetud hoiatuste tagasivõtmine;

               c)

               hoiatustes sisalduva teabe parandamine ja hoiatuste muutmine;

               d)

               hoiatuste tühistamine ja kustutamine vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõigetele 5 ja 7.

         Artikkel 28
   Hoiatuste tühistamine, kustutamine ja muutmine
   1.   Hoiatustega seotud teavet võib IMIs töödelda seni, kuni hoiatused kehtivad, kaasa arvatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikes 7 osutatud tühistamismenetluse lõpuleviimine.
   2.   Juhul kui hoiatus ei ole karistuse aegumise tõttu enam kehtiv, muudab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõike 1 kohaselt hoiatuse saatnud pädev asutus käesoleva artikli lõikes 5 hõlmamata juhtudel hoiatuse sisu või tühistab hoiatuse kolme päeva jooksul alates asjaomase otsuse vastuvõtmisest, või kui sellise otsuse vastuvõtmine ei ole riiklike õigusnormide alusel nõutav, asjaomase teabe saamisest. Sissetulnud hoiatust käsitlenud pädevaid asutusi ja asjaomast spetsialisti teavitatakse kohe igast hoiatusega seotud muudatusest.
   3.   IMI saadab väljaminevat hoiatust käsitlenud pädevatele asutustele regulaarselt meeldetuletusi, et nad kontrolliksid hoiatuses sisalduva teabe kehtivust.
   4.   Kehtetuks tunnistamise otsuse korral tühistab hoiatuse algselt välja saatnud pädev asutus hoiatuse kohe ja isikuandmed kustutatakse IMIst kolme päeva jooksul vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikele 7.
   5.   Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikes 5 osutatud kuupäeval aegunud karistuse korral tühistatakse hoiatus IMIs automaatselt ja isikuandmed kustutatakse süsteemist kolme päeva jooksul, nagu on sätestatud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56a lõikes 7.
   III PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 29
   Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. juuni 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1024/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ, 12. juuli 2002, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

      I LISA

         Kutsealad, mille puhul võib Euroopa kutsekaarti väljastada

                  1.

                  Üldõed;

                  2.

                  proviisorid (põhikoolitus);

                  3.

                  füsioterapeudid;

                  4.

                  mägigiidid;

                  5.

                  kinnisvaramaaklerid.

      II LISA

         Euroopa kutsekaardi väljastamiseks nõutavad dokumendid

      A.   KVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMINE ASUTAMISE KORRAL
      1.   Automaatne tunnustamine (direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise III peatükk)

      Euroopa kutsekaardi väljastamiseks selle režiimi alusel on nõutavad järgmised dokumendid:

                  a)

                  taotleja kodakondsust tõendav dokument (isikutunnistus, pass või muu päritoluliikmesriigi õigusnormide kohaselt tunnustatud tõendav dokument); kui kodakondsust tõendav dokument ei tõenda sünnikohta, siis ka taotleja sünnikohta tõendav dokument; EMP-väliste riikide kodanike puhul dokument, millega tõendatakse, et kolmanda riigi kodanik võib kasutada direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud õigusi vastavalt asjaomastele ELi õigusaktidele, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, (1) nõukogu direktiiv 2003/109/EÜ, (2) nõukogu direktiiv 2004/83/EÜ (3) või nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ (4);

                  b)

                  kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ja vajaduse korral kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente täiendav tunnistus;

                  c)

                  üks järgmistest tunnistustest sõltuvalt taotleja kutsealast ja olukorrast:

                              i)

                              direktiivi 2005/36/EÜ VII lisa punktis 2 osutatud vastavussertifikaat, kui kvalifikatsiooni tõendav dokument vastab nõutava koolituse tingimustele;

                              ii)

                              direktiivi 2005/36/EÜ artikli 23 lõikes 6 osutatud nimetuse muutmise tunnistus, kui kvalifikatsiooni nimetus ei vasta direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.2.2 või 5.6.2 loetletud nimetustele, kuid kvalifikatsioon vastab nõutava koolituse tingimustele;

                              iii)

                              direktiivi 2005/36/EÜ artiklis 23, 33 või 33a osutatud tunnistus omandatud õiguste kohta, milles tõendatakse, et asjaomase kvalifikatsiooniga isik on kõnealusel tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt minimaalselt nõutava ajavahemiku vältel ning et nimetatud artiklites sätestatud erinõuded on täidetud, kui õpinguid alustati direktiivi 2005/36/EÜ V lisa punktis 5.2.2 või 5.6.2 nimetatud võrdluskuupäevast varem ja kvalifikatsiooni tõendav dokument ei vasta nõutava koolituse kõigile tingimustele;

                  d)

                  dokumendid, mida nõutakse kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ VII lisa punkti 1 alapunktidega d–g.

            2.   Tunnustamise üldsüsteem (direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise I peatükk)

      Euroopa kutsekaardi väljastamiseks selle režiimi alusel on nõutavad järgmised dokumendid:

                  a)

                  kodakondsust tõendav dokument ja muud punkti 1 alapunktis a osutatud dokumendid;

                  b)

                  erialast pädevust või kvalifikatsiooni tõendav dokument ja vajaduse korral direktiivi 2005/36/EÜ artikli 12 kohane tõendav dokument;

                  c)

                  dokumendid, mis annavad lisateavet koolituse kohta (õpingute kogukestus, õppeained ja nende maht ning vajaduse korral tasakaal teoreetilise ja praktilise õppetöö vahel);

                  d)

                  järgmised dokumendid kvalifikatsioonide kohta, mis võivad kompenseerida olulisi erinevusi kvalifikatsioonide vahel ja vähendada korvamismeetmete riski:

                              i)

                              dokumendid, milles sisaldub teave pideva kutsealase arengu, seminaride, muude koolitusvormide ja elukestva õppe kohta vastavalt artikli 14 lõikele 5;

                              ii)

                              koopia mis tahes töökogemust tõendavast dokumendist, mis kirjeldab selgelt taotleja kutsetegevust;

                  e)

                  vajaduse korral direktiivi 2005/36/EÜ artikli 13 lõikes 2 osutatud töökogemust tõendav dokument, eeldusel et dokument kirjeldab selgelt kõnealust kutsetegevust;

                  f)

                  direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavate sisserändajate korral kolme aasta pikkust töökogemust tõendav tunnistus, mille on vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 2 lõikele 2 välja andnud kolmanda riigi kvalifikatsiooni tunnustanud liikmesriigi pädev asutus, või kui kõnealune pädev asutus ei suuda taotleja töökogemust tõestada, muu töökogemust tõendav dokument, mis kirjeldab selgelt kõnealust kutsetegevust;

                  g)

                  dokumendid, mida nõutakse kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ VII lisa punkti 1 alapunktidega d–g.

            B.   TEENUSTE AJUTINE OSUTAMINE (direktiivi 2005/36/EÜ II jaotis)
      Teenuste esmasel osutamisel või kui taotleja olukorras esineb direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 2 kohane oluline muutus, on nõutavad järgmised dokumendid:

                  a)

                  kodakondsust tõendav dokument ja muud A osa punkti 1 alapunktis a osutatud dokumendid;

                  b)

                  käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhtudel direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 2 punktis b osutatud tõend ametliku asutamise kohta päritoluliikmesriigis;

                  c)

                  artikli 7 lõike 2 punktis b osutatud, asjaomasel kutsealal tegutsemise õigust käsitlevad dokumendid ja muud dokumendid, mida nõutakse kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõike 2 punktidega c–e;

                  d)

                  kui vastuvõttev liikmesriik kohaldab kvalifikatsioonide eelnevat kontrolli vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 7 lõikele 4, on nõutavad dokumendid, kus antakse lisateavet käesoleva lisa A osa punkti 2 alapunktides c ja d osutatud koolituse kohta.

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

         (2)  Nõukogu direktiiv 2003/109/EÜ, 25. november 2003, pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44).

         (3)  Nõukogu direktiiv 2004/83/EÜ, 29. aprill 2004, miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (ELT L 304, 30.9.2004, lk 12).

         (4)  Nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ, 25. mai 2009, kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (ELT L 155, 18.6.2009, lk 17).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2111, 12. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Echalote d'Anjou (KGT))

text:
               24.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 306/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2111,
   12. november 2015,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Echalote d'Anjou (KGT))
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Echalote d'Anjou” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Echalote d'Anjou” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Echalote d'Anjou” (KGT) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. november 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 218, 3.7.2015, lk 6.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1304/2011, 13. detsember 2011 , teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade Euroopa Liitu importimise tollimaksuvaba režiimi ajutise peatamise tühistamise kohta 2012. aastaks

text:
               14.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1304/2011,
   13. detsember 2011,
   teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade Euroopa Liitu importimise tollimaksuvaba režiimi ajutise peatamise tühistamise kohta 2012. aastaks
   EUROOPA KOMISJON
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

               (2)

               EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud kohaldada tollimaksu nullmäära CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.

               (3)

               Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine Norra suhtes on ajutiselt peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kokkulepe”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/859/EÜ. Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba tariifikvoodi piires ning tariifikvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu.

               (4)

               Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punkti kolmanda taande viimasele lausele tuleb juhul, kui tariifikvoodid ei ole eelmise aasta 31. oktoobriks ammendatud, anda kõnealustele toodetele piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu. Komisjonile esitatud andmete kohaselt ei ammendatud 31. oktoobriks 2011 kõnealuse vee ja jookide 2011. aasta tariifikvooti, mis avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1248/2010 (7). Seega tuleb kõnealustele toodetele anda piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

               (5)

               Seepärast on vaja tühistada protokolli nr 2 alusel kehtiv tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 alusel kehtiva tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine kaupadele, mis on klassifitseeritud CN-koodide 2202 10 00 (veed, sealhulgas mineraal- ja gaseeritud veed, mis sisaldavad lisatud suhkrut või teisi magus- või maitseaineid) ning ex 2202 90 10 (muud mineraalveed, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi ja invertsuhkrut)) alla, tühistatakse 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012.
   2.   Päritolureeglid, mida lõikes 1 nimetatud kaupade suhtes vastastikku kohaldatakse, on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. detsember 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

      (2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

      (3)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

      (4)  EÜT L 22, 24.1.2002, lk 37.

      (5)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 30.

      (6)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

      (7)  ELT L 341, 23.12.2010, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 336/2013, 12. aprill 2013 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1010/2009 seoses kalandustoodete püügisertifikaate käsitlevate halduskokkulepetega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega

text:
               13.4.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 105/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 336/2013,
   12. aprill 2013,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1010/2009 seoses kalandustoodete püügisertifikaate käsitlevate halduskokkulepetega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4, artikli 14 lõiget 3, artikli 20 lõiget 4 ja artiklit 52,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kalandustoodete püügisertifikaate käsitlevad halduskokkulepped kolmandate riikidega on loetletud komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1010/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) IX lisas. Need kokkulepped hõlmavad asjaomaste kolmandate riikide pädevate ametiasutuste kinnitatud püügisertifikaatide näidiseid.

               (2)

               Alates 1. märtsist 2013 muutub Uus-Meremaa püügisertifikaadi kinnitanud ametiasutuse nimi, mis on ka selle riigi püügisertifikaadil.

               (3)

               Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1010/2009 IX lisa vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1010/2009 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2013.

      Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. aprill 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

      (2)  ELT L 280, 27.10.2009, lk 5.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 1010/2009 IX lisa 3. jao (Uus-Meremaa) 1. liide asendatakse järgmisega:


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/1112, 9. juuli 2015, millega rakendatakse määruse (EL) 2015/735 (milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis) artikli 20 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 1

text:
               10.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 182/2

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1112,
   9. juuli 2015,
   millega rakendatakse määruse (EL) 2015/735 (milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis) artikli 20 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 1
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 7. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/735, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 748/2014, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 7. mail 2015 vastu määruse (EL) 2015/735.

               (2)

               ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2206 (2015) punkti 16 kohaselt moodustatud sanktsioonide komitee lisas 1. juulil 2015 kuus isikut loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse resolutsiooni punktis 12 sätestatud meetmeid.

               (3)

               Määruse (EL) 2015/735 II lisas loetletud kahe isiku nimed tuleks loetelust välja jätta, kuna ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kandis nad loetellu, ning sellest tulenevalt tuleks need lisada kõnealuse määruse I lisasse.

               (4)

               Määruse (EL) 2015/735 I ja II lisa tuleks vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) 2015/735 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.
   Artikkel 2
   Määruse (EL) 2015/735 II lisast jäetakse välja järgmised nimed ja nendega seotud kanded:

               1)

               Santino DENG

               2)

               Peter GADET

         Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. juuli 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. ASSELBORN

      (1)  ELT L 117, 8.5.2015, lk 13.

      LISA

            „I LISA

               ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

            A.   FÜÜSILISED ISIKUD
            1.   Gabriel JOK RIAK (teise nimega: a) Gabriel Jok b) Jok Riak c) Jock Riak)

               Ametikoht: Sudaani rahvavabastusarmee (SPLA) esimese sektori ülem Sünniaeg:1966 Sünnikoht: Bor, Sudaan/Lõuna-Sudaan Kodakondsus: Lõuna-Sudaan Aadress: a) Unity osariik, Lõuna-Sudaan b) Wau, Bahr El Ghazali lääneosa, Lõuna-Sudaan Loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015Muu teave: On alates 2013. aasta jaanuarist juhtinud SPLA esimest sektorit, mis tegutseb peamiselt Unity osariigis. SPLA esimese sektori ülemana on ta laiendanud konflikti ulatust või pikendanud selle kestust Lõuna-Sudaanis, rikkudes vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            SPLA on Lõuna-Sudaani sõjaline üksus, mis on osalenud tegevuses, mille tõttu Lõuna-Sudaani konflikti kestus on pikenenud, sealhulgas on ta rikkunud 2014. aasta jaanuaris sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet ning 9. mail 2014 sõlmitud kokkulepet Lõuna-Sudaani kriisi lahendamiseks (mai kokkulepe), milles kinnitati taas oma võetud kohustust täita vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet, samuti on SPLA takistanud IGADi järelevalve- ja kontrollimehhanismi tegevust.

               Teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

            Gabriel Jok Riak kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punkti 7 alapunktidele a ja f ning punktile 8 seoses „tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „rahvusvahelise rahuvalve, diplomaatiliste või humanitaarmissioonide, sealhulgas IGADi järelevalve- ja kontrollimehhanismi tegevuse takistamise või humanitaarabi andmise või jaotamise või sellele juurdepääsu takistamisega;” ja kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või muu rühmituse, mis on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            Gabriel Jok Riak on Sudaani rahvavabastusarmee (SPLA) esimese sektori ülem, mis on Lõuna-Sudaani sõjaline üksus, mis on osalenud tegevuses, mille tõttu Lõuna-Sudaani konflikti kestus on pikenenud, sealhulgas on rikkunud 2014. aasta jaanuaris sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet ning 9. mail 2014 sõlmitud kokkulepet Lõuna-Sudaani kriisi lahendamiseks (mai kokkulepe), milles kinnitati taas oma võetud kohustust täita vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            Jok Riak on alates 2013. aasta jaanuarist juhtinud SPLA esimest sektorit, mis tegutseb peamiselt Unity osariigis. SPLA kolmas, neljas ja viies diviis alluvad esimese sektorile ja selle ülemale Jok Riakile.
            Jok Riak ning tema üldises alluvuses olevad SPLA esimese ja kolmanda sektori väed osalesid mitmetes allpool kirjeldatud tegevustes, millega rikuti 2014. aasta jaanuaris sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppega võetud kohustusi lõpetada kogu opositsioonivägede vastu suunatud sõjaline ja samuti muu provokatiivne tegevus, hoida vägesid nende praegustes asukohtades ning hoiduda sellisest tegevusest nagu vägede liikumise korraldamine või laskemoona varude täiendamine, mis võiks viia sõjalise vastasseisuni.
            Jok Riaki üldises alluvuses olevad SPLA väed rikkusid otsese vaenutegevusega mitu korda vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            10. jaanuaril 2014 vallutas esimese sektori ülema Jok Riaki üldises alluvuses olev SPLA väeüksus Bentiu, mis oli varem kuni 20. detsembrini 2013 olnud Sudaani opositsioonilise rahvavabastusarmee (SPLM-IO) kontrolli all. Varsti pärast 2014. aasta jaanuari vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe sõlmimist korraldasid SPLA kolmanda diviisi võitlejad Leeri lähistel asuvatele SPLM-IO võitlejatele varitsus- ja mürsurünnaku ning 2014. aasta aprilli keskpaigas vallutasid nad Mayomi ja tapsid üle 300 SPLM-IO võitleja.
            4. mail 2014 vallutas Jok Riaki juhitud SPLA väeüksus Bentiu uuesti. SPLA pressiesindaja ütles Jubas riigitelevisioonis, et Jok Riaki juhitud valitsusarmee vallutas Bentiu kell 4 pärastlõunal, lisades, et selles osalesid kolmas diviis ja SPLA eriüksus. Mõned tunnid pärast mai kokkuleppe väljakuulutamist asusid SPLA kolmanda ja neljanda diviisi väed võitlusesse opositsioonijõudude võitlejatega, kes olid varem rünnanud SPLA positsioone Bentiu lähedal ja Lõuna-Sudaani põhjaosa naftapiirkondades, ning tõrjusid nad tagasi.
            Ka pärast mai kokkuleppe allkirjastamist vallutasid SPLA kolmanda diviisi väed uuesti Wang Kai ning diviisi ülem Santino Deng Wol andis neile loa tappa kõik, kes kannavad relvi või varjavad end majades, ning käskis neil maha põletada kõik majad, kus opositsioonivägede liikmed asuvad.
            2015. aasta aprilli lõpus ja 2015. aasta mais panid Jok Roaki juhitud SPLA esimese sektori väed Lakes'i osariigist opositsioonivägede vastu Unity osariigis toime täieulatusliku sõjalise rünnaku.
            Rikkudes vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe tingimusi, mida on eespool kirjeldatud, püüdis Jok Riak väidetavalt lasta tanke parandada ja ümber ehitada, et kasutada neid opositsioonivägede vastu 2014. aasta septembris. 2014. aasta oktoobri lõpus paigutati kolmandast ja viiendast diviisist ümber 7 000 sõjaväelast ja raskerelvastust, et tugevdada neljandat diviisi, kellele langes Bentiu lähedal toimunud opositsioonivägede rünnaku põhiraskus. 2014. aasta novembris tõi SPLA esimese sektori vastutusalasse uut sõjalist varustust ja relvi, sealhulgas soomussõidukeid, helikoptereid, kuulipildujaid ja laskemoona, tõenäoliselt selleks, et valmistuda opositsioonivägede vastu võitlemiseks. 2015. aasta veebruari alguses andis Jok Riak väidetavalt käsu soomussõidukite saatmiseks Bentiusse, tõenäoliselt selleks, et vastata hiljutistele opositsioonivägede varitsusrünnakutele.
            Pärast 2015. aasta aprillis ja mais toimunud rünnakut Unity osariigis keeldus SPLA esimene sektor Bentius asuva Ida-Aafrika Arenguühenduse järelevalve- ja kontrollimehhanismi meeskonna (IGAD-MVM) taotlustest uurida nimetatud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumist; takistades nii IGAD-MVMi liikumisvabadust, et täita oma ülesandeid.
            Lisaks laiendas Jok Riak 2014. aasta aprillis konflikti ulatust Lõuna-Sudaanis, aidates väidetavalt kaasa vähemalt 1 000 dinka hõimu kuuluva nooruki relvastamisele ja mobiliseerimisele, et täiendada SPLA traditsioonilisi vägesid.
            2.   Simon Gatewech DUAL (teise nimega: a) Simon Gatwich Dual b) Simon Getwech Dual c) Simon Gatwec Duel d) Simon Gatweach e) Simon Gatwick f) Simon Gatwech g) Simon Garwich h) General Gaduel i) Dhual Ametikoht: Peastaabi ülem, opositsiooniline SPLA Sünniaeg: 1953 Sünnikoht: a) Akobo, Jonglei osariik, Sudaan/Lõuna-Sudaan b) Urori maakond, Jonglei osariik, Sudaan/Lõuna-Sudaan Aadress: Jonglei osariik, Sudaan/Lõuna-Sudaan ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015

               Muu teave: SPLM-IO peastaabi ülem ja oli varem Jonglei osariigi opositsioonivägede ülem. Tema väed korraldasid 2015. aasta veebruari alguses rünnaku Jonglei osariigis ning alates 2015. aasta märtsist on ta üritanud Jonglei osariigis rahu murendada tsiviilisikute vastu toime pandud rünnakutega.

               Teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

            Simon Gatwech Dual kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punktile 6, punkti 7 alapunktidele a ja d ning punktile 8 kui isik, „kes on otseselt või kaudselt osalenud või olnud seotud tegevuse või poliitikaga, mis ohustab Lõuna-Sudaanis rahu, julgeolekut või stabiilsust”, „olnud seotud tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „pannud toime tsiviilelanike, seahulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte (sealhulgas tapmine, sandistamine, piinamine või vägistamine või muu seksuaalne vägivald), inimrööve, kadunuks jääma sundimist, sundümberasustamist või rünnakuid koolidele, haiglatele, pühapaikadele või kohtadele, kus tsiviilisikud otsivad varjupaika, või sooritades tegusid, mida loetakse inimõiguste raskeks rikkumiseks või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiseks”; ning kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või mõne muu rühmituse, miss on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            Simon Gatwech Dual (Gatwech Dual) on osalenud tegevuses või poliitikas, mis ohustab Lõuna-Sudaanis rahu, julgeolekut või stabiilsust ning juhib Sudaani opositsioonilist rahvavabastusliikumist (SPLM-IO), mis osaleb tegevuses, mis ohustab Lõuna-Sudaanis rahu, julgeolekut või stabiilsust, ning on pannud toimetsiviilisikute, sealhulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte.
            Gatwech Dual on SPLM-IO peastaabi ülem ja oli varem Jonglei osariigi opositsioonivägede ülem.
            2014.–2015. aastal allus Gatwech Dualile suur hulk väeüksusi ning rünnakute juhtimisel tegutses ta suhteliselt iseseisvalt. Gatwech Dual vastutab SPLM-IO üksuste lähetamise ning tõenäoliselt ka mõnede nn valge armee (nueri noorte omakaitsevägi) üksuste lähetamise eest.
            2014. aasta aprilli lõpus hõivasid Gatweh Duali alluvuses olevad üksused Jonglei osariigi pealinna Bori suunas liikudes osariigi alasid. Gatwech Dual võis kasutada teavet 17. aprilli 2014. aastal toimunud rünnaku kohta nueri sisepagulaste vastu ÜRO kinnises kompleksis Boris, et õhutada oma vägesid selle eest kätte maksma. IGADi järelevalve- ja kontrollimehhanism Ülem-Niiluse, Unity ja Jonglei osariikides nimetas ka Gatweh Duali vägesid oma 14. augusti 2014. aasta kokkuvõttes vaherahu rikkumiste kohta.
            Gatwech Duali väed korraldasid 2015. aasta veebruari alguses rünnaku Jonglei osariigis. Alates 2015. aasta märtsist on Gatwech Dual üritanud Jonglei osariigis rahu lõhkuda tsiviilelanike vastu toime pandud rünnakutega.
            2015. aasta aprilli lõpus osales Gatwech Dual üllatusrünnakute kavandamises ja koordineerimises Lõuna-Sudaani valitsusvägede vastu Ülem-Niiluse osariigis. IGADi järelevalve- ja kontrollimehhanismi kokkuvõtvas aruandes vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumiste kohta perioodil 12.–31. mai 2015 loetletakse Gatwechi kontrolli all olevate opositsioonivägede rikkumisi, mille seas on ka rünnak valitsusvägede vastu Ayodis.
            Gatwech Duali alluvuses olevad SPLM-IO väed ründasid naisi, lapsi ja tsiviilelanikke. Gatwech Dual andis väidetavalt tema alluvuses olevatele vägedele käsu tappa dinka sõjavangid, naised ja lapsed ning tema alluvuses olevad ohvitserid teatasid, et opositsiooniväed ei tohiks erinevate dinka hõimude vahel vahet teha ning peaksid nad kõik tapma.
            3.   James Koang CHUOL (teise nimega: a) James Koang Chol Ranley b) James Koang Chol c) Koang Chuol Ranley d) James Koang Chual) Sünniaeg: 1961 Kodakondsus: Lõuna-Sudaan Passi nr: R00012098, Lõuna-Sudaan ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015

               Muu teave: 2014. aasta detsembris määrati Sudaani opositsioonilise rahvavabastusarmee (SPLA-IO) eriüksuse ülemaks. Tema üksused on osalenud rünnakutes tsiviilisikute vastu. 2014. aasta veebruaris ründasid tema alluvuses olevad väed ÜRO laagreid, haiglaid, kirikuid ja koole, panid toime massilisi vägistamisi ja piinamisi ning hävitasid vara, et jõuda välja valitsust toetavate tsiviilelanike, sõdurite ja politseinikeni.

               Teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

            James Koang Chuol (Koang) kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punktile 6, punkti 7 alapunktidele a ja d ning punktile 8 kui isik, „kes on otseselt või kaudselt osalenud või olnud seotud tegevuse või poliitikaga, mis ohustab Lõuna-Sudaanis rahu, julgeolekut või stabiilsust”, „olnud seotud tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „pannud toime tsiviilelanike, seahulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte (sealhulgas tapmine, sandistamine, piinamine või vägistamine või muu seksuaalne vägivald), inimrööve, kadunuks jääma sundimist, sundümberasustamist või rünnakuid koolidele, haiglatele, pühapaikadele või kohtadele, kus tsiviilisikud otsivad varjupaika, või sooritades tegusid, mida loetakse inimõiguste raskeks rikkumiseks või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiseks”; ning kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või mõne muu rühmituse, mis on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            James Koang Chuol (Koang) seadis Lõuna-Sudaani Unity osariigi valitsusvastaste vägede juhina Lõuna-Sudaanis ohtu rahu, julgeoleku või stabiilsuse, nendesse vägedesse kuuluvad isikud tapsid tsiviilisikuid, sealhulgas naisi ja lapsi ning kasutasid nende suhtes seksuaalvägivalda, nad ründasid koole, haiglaid, pühapaiku ja kohti, kus tsiviilisikud otsisid varjupaika.
            Koang deserteerus Sudaani rahvavabastusarmee (SPLA) neljanda diviisi ülema kohalt 2013. aasta detsembris. Koangilt saadud käskude alusel hukkasid desertöörid vähemalt 260 baasi jäänud sõdurit, enne kui nad alustasid osariigi pealinnas Bentius tsiviilelanike ründamist ja tapmist.
            Koang määrati 2014. aasta detsembris Sudaani opositsioonilise rahvavabastusarmee (SPLA-IO) eriüksuse ülemaks. Koang juhtis oma uuel kohal 2015. aasta jaanuaris rünnakuid valitsusvägede vastu Ülem-Niiluse osariigi Renki ja Mabani maakondades ning Ida-Aafrika Arenguühenduse järelevalve- ja kontrollimehhanism pani need rünnakud kirja kui vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised.
            2014. aasta veebruaris, kui Koang määrati Unity osariigis asuvate valitsusvastaste vägede ülemaks, ründasid need väed ÜRO laagreid, haiglaid, kirikuid ja koole, panid toime massilisi vägistamisi ja piinamisi ning hävitasid vara, et jõuda välja valitsust toetavate tsiviilelanike, sõdurite ja politseinikeni. 14.–15. aprillil 2014 vallutasid Koangi väed pärast raskeid võitlusi Bentiu ning ründasid tsiviilelanikke. Eraldiseisvates juhtumites Bentiu mošees, kirikus ning mahajäetud toidulaos eristasid väeüksused nendesse kohtadesse varjunud tsiviilisikud etnilise kuuluvuse ja rahvuse alusel ning alustasid seejärel sihipärast tapmist, jättes endast maha vähemalt 200 hukkunut ja 400 haavatut. 2014. aasta septembri keskel andis Koang väidetavalt oma vägedele käsu rünnata Ülem-Niiluse osariigis toimuvas rünnakus dinka tsiviilisikuid.
            4.   Santino Deng WOL (teise nimega: a) Santino Deng Wuol b) Santino Deng Kuol)

               Auaste: Kindralmajor Ametikoht: SPLA kolmanda diviisi ülem Sünnikuupäev:9. november 1962Sünnikoht: Aweil, Sudaan/Lõuna-Sudaan ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015Muu teave: Juhtis ja suunas sõjalist tegevust opositsioonivägede vastu ning korraldas provotseerivaid vägede liikumisi, millega rikuti vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet. 2015. aasta mais tapsid tema juhitavad väed läbi Unity osariigi Thorjathi naftaväljade suunas liikudes lapsi, naisi ja vanu mehi, põletasid vara ning varastasid kariloomi.

               Teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

            Santino Deng Wol kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punkti 7 alapunktidele a ja d ning punktile 8 seoses „tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „pannud toime tsiviilelanike, seahulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte (sealhulgas tapmine, sandistamine, piinamine või vägistamine või muu seksuaalne vägivald), inimrööve, kadunuks jääma sundimist, sundümberasustamist või rünnakuid koolidele, haiglatele, pühapaikadele või kohtadele, kus tsiviilisikud otsivad varjupaika, või sooritades tegusid, mida loetakse inimõiguste raskeks rikkumiseks või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiseks”; ja kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või mõne muu rühmituse, mis on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            Santino Deng Wol (Deng Wol) on Sudaani rahvavabastusarmee (SPLA) kindralmajor ning SPLA kolmanda diviisi ülem; SPLA on Lõuna-Sudaani sõjaline üksus, mis on osalenud tegevuses, mille tõttu Lõuna-Sudaani konflikti kestus on pikenenud, sealhulgas on ta rikkunud 2014. aasta jaanuaris sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet ning 9. mail 2014 sõlmitud kokkulepet Lõuna-Sudaani kriisi lahendamiseks (mai kokkulepe), milles kinnitati taas oma võetud kohustust täita vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            Deng Wol juhtis ja suunas sõjalist tegevust opositsioonivägede vastu ning korraldas provotseerivaid vägede liikumisi, millega rikuti vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            Peatselt pärast seda, kui mõlema poole läbirääkijad nõustusid vaenutegevuse lõpetama, hakkas Deng Wol valmistama oma vägesid ette rünnakuks Unity osariigis asuva Leeri linna vastu. Seejärel korraldasid nad Leeri lähistel asuvatele mässulistele varitsus- ja mürsurünnaku.
            Väidetavalt valmistusid Deng Woli väed 2014. aasta aprilli keskel valitsusevastaste vägede käest Bentiud tagasi vallutama. Hiljem samal kuul vallutasid Deng Woli väed pärast ägedat lahingut Mayomi, tappes üle 300 opositsioonivägede võitleja. Seejärel vallutasid Deng Woli väed 2014. aasta mai alguses Tor Abyadi, tappes seejuures opositsioonivägede võitlejaid. Varsti pärast seda ründasid SPLA väed, mille hulka kuuluvad ka Deng Woli väed, Unity osariigi Wang Kai linna ja hõivasid selle uuesti. Deng Wol andis oma vägedele loa tappa igaüks, kes kannab relva või peidab end majades ning kohustas neid põletama kõiki maju, kus asusid opositsiooni toetajad.
            Deng Woli SPLA kolmas diviis osales 2015. aasta aprillis-mais Unity osariigi ründamises, mille käigus SPLA alustas koordineeritud rünnakut opositsiooni tugipunktide vallutamiseks Mayomi, Guiti, Kochi, Mayenditi ja Leeri maakondades. Liikudes 2015. aasta mais läbi Unity osariigi Thorjathi naftaväljade suunas, tapsid Deng Woli väed lapsi, naisi ja vanu mehi, põletasid vara ning varastasid kariloomi. Lisaks kutsus Deng Wol sama kuu alguses väidetavalt üles kinnivõetud opositsioonisõdureid tapma.
            5.   Marial Chanuong Yol MANGOK (teise nimega: a) Marial Chinuong b) Marial Chan c) Marial Chanoung Yol d) Marial Chinoum Ametikoht: a) Sudaani rahvavabastusarmee kindralmajor b) Juhataja, presidendi turvaüksus Sünnikuupäev:1. jaanuar 1960Sünnikoht: Yirol, Lakes'i osariik Kodakondsus: Lõuna-Sudaan Passi nr: R00005943, Lõuna-Sudaan

               ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015Muu teave: Tema juhitud presidendi turvaüksus juhtis nueri tsiviilisikute tapmist Jubas ja selle ümbruses, paljud tapetutest maeti massihaudadesse. Väidetavalt on ühes sellises massihauas 200–300 tsiviilisikut.

               Teave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

            Marial Chanuong Yol Mangok kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punkti 7 alapunktide a, c ja d ning punktile 8 kui isik, kes on „olnud seotud tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „tegelenud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega Lõuna-Sudaanis, millega rikutakse kas kohaldatavaid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte või rahvusvahelist humanitaarõigust või mis kujutavad endast inimõiguste rikkumist”; „pannud toime tsiviilelanike, seahulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte (muu hulgas tapmine, sandistamine, piinamine või vägistamine või muu seksuaalne vägivald), inimrööve, kadunuks jääma sundimist, sundümberasustamist, või rünnakuid koolidele, haiglatele, pühapaikadele või kohtadele, kus tsiviilisikud otsivad varjupaika, või sooritades tegusid, mida loetakse inimõiguste raskeks rikkumiseks või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiseks”; ning kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või mõne muu rühmituse, mis on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            Mangok on Lõuna-Sudaani valitsuse presidendi turvaüksuse juhataja; see üksus juhtis operatsioone Jubas pärast 15. detsembril 2013 alanud võitlust. Ta täitis käsku võtta nueri sõduritelt relvad ning seejärel andis käsu kasutada Juba poliitiliste isikute vastu tanke, tappes opositsiooni liidri Riek Machari 22 relvastamata ihukaitsjat ja endise siseministri Gier Chuang Aluongi seitse ihukaitsjat.
            Esialgsete Juba operatsioonide käigus juhtis Mangoki presidendi turvaüksus arvukate ja usaldusväärsete tunnistuste kohaselt nueri tsiviilisikute tapmist Jubas ja selle ümbruses, paljud tapetutest maeti massihaudadesse. Väidetavalt on ühes sellises massihauas 200–300 tsiviilisikut.
            6.   Peter GADET (teise nimega: a) Peter Gatdet Yaka b) Peter Gadet Yak c) Peter Gadet Yaak d) Peter Gatdet Yaak e) Peter Gatdet f) Peter Gatdeet Yaka

               Sünniaeg: Vahemikus 1957–1959 Sünnikoht: a) Mayomi maakond Unity osariik b) Mayan, Unity osariik ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:1. juuli 2015

               Muu teave: Määratud 21. detsembril 2014 SPLA-IO operatsioonide staabiülema asetäitjaks. Tema alluvuses olevad väed ründasid 2014. aasta aprillis Bentiu ründamise käigus tsiviilisikuid, sealhulgas naisi, pannes muu hulgas toime sihipäraseid tapmisi etnilise kuuluvuse alusel.
            Peter Gadet kanti loetellu 1. juulil 2015 vastavalt resolutsiooni 2206 (2015) punkti 7 alapunktidele a, d ja e ning punktile 8 kui isik, kes on olnud „seotud tegevuse või poliitikaga, mille eesmärk või tagajärg on konflikti ulatuse laiendamine või selle kestuse pikenemine Lõuna-Sudaanis või leppimise või rahukõneluste või -protsesside takistamine, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumised”; „pannud toime tsiviilelanike, seahulgas naiste ja laste vastu suunatud vägivallaakte (sealhulgas tapmine, sandistamine, piinamine või vägistamine või muu seksuaalne vägivald), inimrööve, kadunuks jääma sundimist, sundümberasustamist, või rünnakuid koolidele, haiglatele, pühapaikadele või kohtadele, kus tsiviilisikud otsivad varjupaika, või sooritades tegusid, mida loetakse inimõiguste raskeks rikkumiseks või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiseks”; „seotud laste värbamisega relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse Lõuna-Sudaani relvastatud konflikti kontekstis”; ja kui „sellise üksuse, sealhulgas Lõuna-Sudaani valitsuse, opositsiooni, omakaitse või mõne muu rühmituse, mis on või mille liikmed on osalenud punktides 6 ja 7 kirjeldatud tegevuses”, juht.

               Lisateave

            Peter Gadet juhatab Sudaani opositsioonilise rahvavabastusarmee (SPLA-IO) vägesid, mis osalevad tegevuses, mis on Lõuna-Sudaani konflikti ulatust laiendanud, rikkudes muu hulgas 2014. aasta jaanuaris sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet.
            Gadet' juhitud väed ründasid ja hõivasid Kaka asula Ülem-Niiluse osariigis, võttes selle 2014. aasta märtsi lõpus ära Sudaani rahvavabastusarmeelt (SPLA). Gadet viidi seejärel üle Jonglei osariigist Bentiusse, kus ta nimetati Unity osariigi sõjakuberneriks, et toetada valitsusvastaste vägede jõupingutusi mobiliseerida valdavalt Boli nueri elanikkond. Seejärel juhtis Gadet SPLA-IO rünnakuid Unity osariigis. Gadet' väed olid vastutavad Unity osariigis Venemaa ettevõtte ehitatava osaliselt valminud rafineerimistehase kahjustuste eest. Samuti võtsid Gadet' väed Unity osariigi naftaväljadel oma kontrolli alla Tor Abyadi ja Kilo 30 piirkonda.
            Alates 2014. aasta aprillist piirasid 50 000-mehelised valitsusvastased väed ümber Malakali, et valmistuda Bentiu ründamiseks. 2014. aasta 15. aprillil ründasid Gadet' väed Bentiud ja võtsid selle oma kontrolli alla, seejärel kaotasid kontrolli linna üle. Gadet' alluvuses olevad väed ründasid 2014. aasta aprillis Bentiu ründamise käigus tsiviilisikuid, sealhulgas naisi, pannes muu hulgas toime sihipäraseid tapmisi etnilise kuuluvuse alusel.
            2014. aasta juunis andis Peter Gadet SPLA-IO komandöride jaoks välja direktiivi värvata noori kõikidest mässuliste käes olevatest maakondadest.
            25.–29. oktoobrini 2014 piirasid ja ründasid Gadet' alluvuses olevad väed Bentiud ja Rubkonat, vallutades 29. oktoobril enne tagasitõmbumist lühiajaliselt Bentiu linna.
            21. detsembril 2014 määrati Gadet SPLA-IO operatsioonide staabiülema asetäitjaks. Pärast seda ametissenimetamist andis IGADi järelevalve- ja kontrollimehhanism teada paljudest vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumistest SPLA-IO vägede poolt Unity, Ülem-Niiluse ja Jonglei osariigis.
            B.   JURIIDILISED ISIKUD, ÜKSUSED JA ASUTUSED”