title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/325, 5. märts 2018, millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 3

text:
               6.3.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 63/3

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/325,
   5. märts 2018,
   millega rakendatakse määruse (EL) nr 224/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis) artikli 17 lõiget 3
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 224/2014 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Kesk-Aafrika Vabariigis (1), eriti selle artikli 17 lõiget 3,
   võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 10. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 224/2014.

               (2)

               ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2127 (2013) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee ajakohastas 16. veebruaril 2018 teavet ühe isiku kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

               (3)

               Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. märts 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         N. DIMOV

      (1)  ELT L 70, 11.3.2014, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 224/2014 I lisa jaotuses „A. Isikud“ asendatakse allpool nimetatud isikut käsitlev kanne järgmise kandega:

                     „1.

                     François Yangouvonda BOZIZÉ (teise nimega: a) Bozize Yangouvonda; b) Samuel Peter Mudde (sündinud 16. detsembril 1948 Izos, Lõuna-Sudaanis))
                     Ametinimetus: a) Kesk-Aafrika Vabariigi endine riigipea; b) professor.
                     Sünniaeg: a) 14. oktoober 1946; b) 16. detsember 1948.
                     Sünnikoht: a) Mouila, Gabon; b) Izo, Lõuna-Sudaan.
                     Kodakondsus: a) Kesk-Aafrika Vabariik; b) Lõuna-Sudaan.
                     Passi number: D00002264, välja antud 11. juunil 2013 (välja andnud välisminister, Jubas, Lõuna-Sudaanis. Kaotas kehtivuse 11. juunil 2017. Diplomaatiline pass antud välja Samuel Peter Mudde nimele).
                     Riiklik isikukood nr: M4800002143743 (isikukood passis).
                     Aadress: Uganda.
                     ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 9. mai 2014.

                        Muu teave: Ema nimi on Martine Kofio. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu eriteate veebilehele https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5802796.

                        Teave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

                     Bozize kanti 9. mail 2014 loetellu resolutsiooni 2134 (2014) punkti 36 alusel, milles toodi esile „osalemine tegevuses või sellise tegevuse toetamine, millega ohustatakse Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) rahu, stabiilsust või julgeolekut“.

                           Lisateave

                     Bozize koos oma toetajatega õhutas 5. detsembril 2013 toimunud rünnakut Bangui vastu. Sellest ajast alates on ta jätkuvalt püüdnud korraldada destabiliseerivaid operatsioone, et säilitada pingeid KAVi pealinnas. Teadaolevalt moodustas Bozize anti-Balaka võitlejate rühmitused, enne kui ta 24. märtsil 2013 põgenes KAVist. Bozize kutsus kommünikees oma võitlejaid üles jätkama hirmutegusid praeguse režiimi ja islamistide vastu. Teadaolevalt on Bozize andnud rahalist ja materiaalset toetust võitlejatele, kes püüavad destabiliseerida käimasolevat üleminekut ja aidata teda tagasi võimule. Valdav osa anti-Balaka mässuliste rühmituste liikmetest pärinevad Kesk-Aafrika relvajõudude üksustest, kes pärast riigipööret maal killustusid ning kelle Bozize seejärel reorganiseeris. Bozize ja tema toetajad kontrollivad enam kui pooli anti-Balaka mässuliste rühmitusi.
                     Bozizele lojaalsete jõudude relvastusse kuuluvad lahingvintpüssid, miinipildujad ja raketiheitjad ning nad osalevad üha enam KAVi moslemitest elanikkonna vastu suunatud kättemaksurünnakutes. Olukord KAVis halvenes kiiresti pärast 5. detsembril 2013 toimunud anti-Balaka jõudude rünnakut Banguis, milles hukkus enam kui 700 inimest.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/337, 5. märts 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               8.3.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 65/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/337,
   5. märts 2018,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 10b lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2403 (2) on kehtestatud eeskirjad ja tehniline kirjeldus tulirelvade laskekõlbmatuks muutmiseks liidus, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus. Nimetatud määruses kirjeldatakse ka seda, kuidas liikmesriikide ametiasutused peavad tulirelvade laskekõlbmatust kontrollima ja sertifitseerima, ning määratakse kindlaks laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade märgistamise eeskirjad.

               (2)

               Selleks et tagada tulirelvade laskekõlbmatuks muutmisel võimalikult kõrge turvalisuse tase, on rakendusmäärusega (EL) 2015/2403 ette nähtud selles sätestatud tehnilise kirjelduse korrapärane läbivaatamine ja ajakohastamine, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi kõnealuste eeskirjade kohaldamisel ja muid tulirelvade kasutuskõlbmatuks muutmise lisameetmeid.

               (3)

               Sel eesmärgil moodustas komisjon 2016. aasta septembris direktiivi 91/477/EMÜ alusel loodud komitee raames tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise riiklike ekspertide töörühma. Töörühma esmaülesanne oli vaadata läbi tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehniline kirjeldus, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) 2015/2403 I lisas, et muuta see selgemaks, vältida mitmetimõistetavusi asjaomases valdkonnas tegutsevate isikute jaoks ning tagada, et tehniline kirjeldus hõlmaks kõiki tulirelvaliike.

               (4)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/853 (3). Muudetud direktiivi kohaldamisalasse on lisatud laskekõlbmatuks muudetud tulirelvad ning esitatud nende liigitus ja määratlus, võttes arvese tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise üldpõhimõtteid, mis on kehtestatud ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolliga, mis on lisatud nõukogu otsusele 2014/164/EL, (4) millega see protokoll võetakse üle liidu õigusraamistikku.

               (5)

               Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmist käsitlevad eeskirjad, mis on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2015/2403, peaksid kajastama direktiiviga (EL) 2017/853 lisatud uusi laskekõlbmatuks muutmise eeskirju ning olema nendega kooskõlas.

               (6)

               Rakendusmääruse (EL) 2015/2403 kohaldamisala peaks hõlmama kõiki direktiivi 91/477/EMÜ I lisa II osas loetletud kategooriate tulirelvi.

               (7)

               Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehniline kirjeldus peaks takistama tulirelvade taas laskekõlblikuks muutmist tavaliste tööriistade abil.

               (8)

               Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilises kirjelduses keskendutakse direktiivis 91/477/EMÜ määratletud tulirelva oluliste osade deaktiveerimisele. Seepärast on direktiivis 91/477/EMÜ esitatud ka laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade määratlus, milles on rõhutatud vajadust tagada, et kõnealuse tulirelva kõik olulised osad on muudetud jäädavalt kasutuskõlbmatuks ning et neid ei ole võimalik tulirelva taas laskekõlblikuks muutmiseks eemaldada, asendada ega ümber ehitada. Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilist kirjeldust tuleks kohaldada ka vahetatavate relvaraudade suhtes, mis on küll eraldi esemed, ent tehniliselt seotud laskekõlbmatuks muudetava tulirelvaga ning ette nähtud selle külge kinnitamiseks.

               (9)

               Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise riiklike ekspertide töörühma nõudmisel katsetasid riiklikud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise teostajad läbivaadatud tehnilist kirjeldust viie nädala jooksul ajavahemikus 9. veebruarist kuni 20. märtsini 2017. Katsetamise tulemusel jõuti otsusele vaadata läbi laskekõlbmatuks muutmise tehnilise kirjelduse ülesehitus. Selguse huvides tuleks laskekõlbmatuks muutmise toimingud esitada erinevate tulirelvaliikide kaupa.

               (10)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/477/EMÜ alusel loodud komitee arvamusega.

               (11)

               Selleks et liikmesriigid saaksid teha vajalikud muudatused ja viia oma tavad muudetud rakendusmäärusega kooskõlla, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama kolm kuud pärast selle jõustumise kuupäeva,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärust (EL) 2015/2403 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               „1.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide direktiivi 91/477/EMÜ I lisa II osas loetletud kategooriate tulirelvade suhtes.“

               2)

               Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               „1.   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse („kontrolliasutus“), kes kontrollib, et tulirelvade laskekõlbmatuks muutmine on toimunud kooskõlas I lisas esitatud tehnilise kirjeldusega.“

               3)

               Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 5
               Laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade märgistamine
               Laskekõlbmatuks muudetud tulirelvad tuleb märgistada II lisas esitatud vormi kohase ühtse ainulaadse märgistusega näitamaks, et tulirelvad on muudetud laskekõlbmatuks I lisas esitatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kontrolliasutus peab märgistuse kinnitama kõigile olulistele osadele, mida on tulirelva laskekõlbmatuks muutmiseks muudetud, ning see peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

                           a)

                           see on selgelt nähtav ja seda ei saa eemaldada;

                           b)

                           see sisaldab teavet liikmesriigi kohta, kus laskekõlbmatuks muutmine toimus, ja kontrolliasutuse kohta, kes laskekõlbmatuks muutmise kohta tõendi väljastas;

                           c)

                           tulirelva algne seerianumber (algsed seerianumbrid) säilitatakse.“

               4)

               I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

               5)

               II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

               6)

               III lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 28. juunist 2018.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. märts 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.

      (2)  Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus (ELT L 333, 19.12.2015, lk 62).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/853, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (ELT L 137, 24.5.2017, lk 22).

      (4)  Nõukogu 11. veebruari 2014. aasta otsus 2014/164/EL, mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimist (ELT L 89, 25.3.2014, lk 7).

      I LISA

         Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehniline kirjeldus

                  —

                  Laskekõlbmatuks muutmise toimingud, mis tuleb sooritada, et muuta tulirelvad jäädavalt kasutuskõlbmatuks, on kindlaks määratud kolme tabeli põhjal.

                              —

                              I tabelis on esitatud tulirelvade liikide loetelu.

                              —

                              II tabelis on sätestatud üldpõhimõtted, mida tuleb tulirelvade jäädavalt kasutuskõlbmatuks muutmisel järgida.

                              —

                              III tabelis on kirjeldatud iga tulirelvaliigi puhul konkreetseid toiminguid, mis tuleb sooritada, et muuta tulirelvad jäädavalt kasutuskõlbmatuks.

                  —

                  Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilised kirjeldused peaksid takistama tulirelvade taas laskekõlblikuks muutmist tavaliste tööriistade abil.

                  —

                  Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilised kirjeldused keskenduvad direktiivis 91/477/EMÜ määratletud tulirelva oluliste osade deaktiveerimisele. Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilist kirjeldust, mis on sätestatud I lisas, kohaldatakse ka vahetatavate relvaraudade suhtes, mis on küll eraldi esemed, ent tehniliselt seotud laskekõlbmatuks muudetava tulirelvaga ning ette nähtud selle külge kinnitamiseks.

                  —

                  Selleks et tagada tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise toimingute nõuetekohane ja ühtne täitmine, töötab komisjon koostöös liikmesriikidega välja asjakohased määratlused.

         I tabel

         Tulirelvade liikide loetelu

                  Tulirelvade liigid

                  1

                  Püstolid (ühelasulised, poolautomaatsed)

                  2

                  Revolvrid (sh trumli kaudu laetavad revolvrid)

                  3

                  Ühelasulised pikad tulirelvad (v.a lahtimurtavad)

                  4

                  Lahtimurtavad tulirelvad (nt sileraudsed, vintraudsed, kombineeritud, liug-/pöördlukuga, lühikesed ja pikad tulirelvad)

                  5

                  Manuaalse ümberlaadimisega mitmelasulised pikad tulirelvad (sileraudsed, vintraudsed)

                  6

                  Poolautomaatsed pikad tulirelvad (sileraudsed, vintraudsed)

                  7

                  Automaattulirelvad: nt ründevintpüssid, (püstol)kuulipildujad, automaattuld võimaldavad püstolid

                  8

                  Eestlaetavad tulirelvad, sealhulgas lahtimurtavad (v.a trumli kaudu laetavad revolvrid)

         II tabel

         Üldpõhimõtted

      Takistada tulirelva oluliste osade lahtivõtmist, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.
      Olenevalt riiklikest õigusaktidest saab seda teha pärast riikliku asutuse poolset kontrolli.
      Lisatavate osade kõvadus: tulirelvi laskekõlbmatuks muutev üksus peab tagama, et kasutatud tihvtide/poltide/varraste kõvadus oleks Rockwelli kõvaduse skaalal vähemalt 40 ning et keevitamiseks kasutatav materjal tagaks püsiva ja tõhusa liite.

         III tabel

         Konkreetsed toimingud iga tulirelva liigi puhul

                              1.

                              PÜSTOLID (ÜHELASULISED, POOLAUTOMAATSED)

                  1.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus).

                  1.2

                  Relvaraud. Kõikide püstolite puhul, mis ei ole lahtimurtavad, tuleb padrunipesa mõlemast seinast puurida läbi auk (diameeter > 50 % padrunipesa diameetrist, vähemalt 4,5 mm), ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivse võimalusena tuleb padrunipessa panna padrunikesta suurune polt ja kindlalt kinni keevitada.

                  1.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  1.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 1.2 kasutatud tihvti.

                  1.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole püstoli külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 1.1–1.4 ja 1.19 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  1.6

                  Lukk, lukupea. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  1.7

                  Lukk, lukupea. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses. Kõik lukustuskõrvad tuleb eemaldada või neid oluliselt nõrgendada.

                  1.8

                  Lukk, lukupea. Keevitada kinni lööknõela auk.

                  1.9

                  Kelk. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu pinna ulatuses.

                  1.10

                  Kelk. Eemaldada lööknõel.

                  1.11

                  Kelk. Eemaldada kelgu lukustuskõrvad.

                  1.12

                  Kelk. Vajaduse korral freesida maha kelgu kestaheiteava lukustusserva sisemus 45–75° nurga all.

                  1.13

                  Kelk. Kui lukk on kelguraami küljest eemaldatav, tuleb laskekõlbmatuks muudetud lukk jäädavalt kelguraami külge kinnitada.

                  1.14

                  Raam, lukukoda. Padruni juhtpinna olemasolu korral eemaldada see.

                  1.15

                  Raam, lukukoda. Freesida maha vähemalt 2/3 kelgusoontest raami mõlemalt poolt.

                  1.16

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  1.17

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  1.18

                  Automaatsüsteem. Muuta gaasikolb, gaasitoru ja gaasikoda lõikamise või kinni keevitamise teel töökõlbmatuks.

                  1.19

                  Automaatsüsteem. Kui gaasikolb puudub, eemaldada gaasitoru. Kui relvarauda kasutatakse gaasikolvina, keevitada laskekõlbmatuks muudetud relvaraud relva külge. Kui gaasikanal on olemas, tuleb see alati kinni keevitada.

                  1.20

                  Padrunisalved. Et takistada salve eemaldamist, keevitada salv kinni punktkeevitusega või muid asjakohaseid meetmeid kasutades (olenevalt relva liigist ja materjalist), mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  1.21

                  Padrunisalved. Kui salv puudub, teha salve asukohale keevispunktid või kasutada muid asjakohaseid meetmeid või kinnitada sinna takistus, et muuta salve paigaldamine jäädavalt võimatuks.

                  1.22

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  1.23

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              2.

                              REVOLVRID (SH TRUMLI KAUDU LAETAVAD REVOLVRID)

                  2.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vähemalt
                      relvaraua pikkusest relvaraua koonusest alates).

                  2.2

                  Relvaraud. Puurida auk (diameeter > 50 % relva kaliibrist, vähemalt 4,5 mm), mis läbib relvaraua mõlemat seina (relvaraua koonusest alates), ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivina võib relvarauda keevitada karastatud terasest poldi (pikkus: vähemalt pool trumli padrunipesa pikkusest) alates trumlipoolsest otsast.

                  2.3

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb püsivalt raami külge kinnitada, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 2.2 kasutatud tihvti.

                  2.4

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 2.1–2.3 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  2.5

                  Trummel. Freesida kõik trumli siseseinad maha vähemalt 2/3 ulatuses trumli enda pikkusest. Eemaldada trumli siseseinad nii suures ulatuses kui võimalik, soovitavalt kuni padrunikesta läbimõõduni, ilma välisseina läbistamata.

                  2.6

                  Trummel. Võimaluse korral keevitada trummel kinni, et seda ei saaks raamist eemaldada, või rakendada muid asjakohaseid meetmeid, nt tihvtidega kinnitamist, mis muudavad eemaldamise võimatuks.

                  2.7

                  Trummel. Vahetatavate trumlite puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada punktis 2.5 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada trumli kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  2.8

                  Raam, lukukoda. Teha lööknõela auk kolm korda originaalsuurusest suuremaks.

                  2.9

                  Raam, lukukoda. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  2.10

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusmehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  2.11

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  2.12

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  2.13

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              3.

                              ÜHELASULISED PIKAD TULIRELVAD (V.A LAHTIMURTAVAD)

                  3.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus).

                  3.2

                  Relvaraud. Puurida auk (diameeter > 50 % padrunipesa diameetrist, vähemalt 4,5 mm), mis läbib padrunipesa mõlemat seina, ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivse võimalusena tuleb padrunipessa panna padrunikesta suurune polt ja kindlalt kinni keevitada.

                  3.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  3.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 3.2 kasutatud tihvti.

                  3.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 3.1–3.4 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  3.6

                  Lukk, lukupea. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  3.7

                  Lukk, lukupea. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses. Kõik lukustuskõrvad tuleb eemaldada või neid oluliselt nõrgendada.

                  3.8

                  Lukk, lukupea. Keevitada kinni lööknõela auk.

                  3.9

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  3.10

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  3.11

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  3.12

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              4.

                              LAHTIMURTAVAD TULIRELVAD (NT SILERAUDSED, VINTRAUDSED, KOMBINEERITUD, LIUG-/PÖÖRDLUKUGA, LÜHIKESED JA PIKAD TULIRELVAD)

                  4.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus). Tulirelvade puhul, mille relvarauas ei ole padrunipesa, teha pikisuunaline sisselõige (laius: >
                      kaliibrist, pikkus: vähemalt
                      relvaraua pikkusest relvaraua koonusest alates).

                  4.2

                  Relvaraud. Padrunipessa, võimalikult lukustuskeha lähedale, tuleb kindlalt kinni keevitada paraja suurusega polt, mille pikkus on vähemalt 2/3 padrunipesa pikkusest.

                  4.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  4.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  4.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 4.1–4.4 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  4.6

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  4.7

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  4.8

                  Lukustuskeha. Freesida vähemalt 60° koonus (tipunurk), nii et selle põhja läbimõõduks oleks vähemalt 10 mm või sulguri läbimõõt.

                  4.9

                  Lukustuskeha. Eemaldada lööknõel, suurendada lööknõela auku läbimõõduni vähemalt 5 mm ja keevitada lööknõela auk kinni.

                  4.10

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  4.11

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              5.

                              MANUAALSE ÜMBERLAADIMISEGA MITMELASULISED PIKAD TULIRELVAD (SILERAUDSED, VINTRAUDSED)

                  5.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus). Tulirelvade puhul, mille relvarauas ei ole padrunipesa, teha pikisuunaline sisselõige (laius: >
                      kaliibrist, pikkus: vähemalt
                      relvaraua pikkusest relvaraua koonusest alates).

                  5.2

                  Relvaraud. Puurida auk (diameeter > 50 % padrunipesa diameetrist, vähemalt 4,5 mm), mis läbib padrunipesa mõlemat seina, ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivse võimalusena tuleb padrunipessa panna padrunikesta suurune polt ja kindlalt kinni keevitada.

                  5.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  5.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 5.2 kasutatud tihvti.

                  5.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 5.1–5.4 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  5.6

                  Lukk, lukupea. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  5.7

                  Lukk, lukupea. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses. Kõik lukustuskõrvad tuleb eemaldada või neid oluliselt nõrgendada.

                  5.8

                  Lukk, lukupea. Keevitada kinni lööknõela auk.

                  5.9

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  5.10

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  5.11

                  Padrunisalved. Et takistada salve eemaldamist, keevitada salv kinni punktkeevitusega või muid asjakohaseid meetmeid kasutades (olenevalt relva liigist ja materjalist), mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  5.12

                  Padrunisalved. Kui salv puudub, teha salve asukohale keevispunktid või kasutada muid asjakohaseid meetmeid või kinnitada sinna takistus, et muuta salve paigaldamine jäädavalt võimatuks.

                  5.13

                  Padrunisalved. Torusalvede puhul panna üks või mitu karastatud terasest tihvti padrunisalvest, padrunipesast ja raamist läbi ning liita need püsivalt üksteise külge. Fikseerida keevitusega.

                  5.14

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  5.15

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              6.

                              POOLAUTOMAATSED PIKAD TULIRELVAD (SILERAUDSED, VINTRAUDSED)

                  6.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus). Tulirelvade puhul, mille relvarauas ei ole padrunipesa, teha pikisuunaline sisselõige (laius: >
                      kaliibrist, pikkus: vähemalt
                      relvaraua pikkusest relvaraua koonusest alates).

                  6.2

                  Relvaraud. Puurida auk (diameeter > 50 % padrunipesa diameetrist, vähemalt 4,5 mm), mis läbib padrunipesa mõlemat seina, ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivse võimalusena tuleb padrunipessa panna padrunikesta suurune polt ja kindlalt kinni keevitada.

                  6.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  6.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 6.2 kasutatud tihvti.

                  6.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 6.1–6.4 ja 6.12 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  6.6

                  Lukk, lukupea. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  6.7

                  Lukk, lukupea. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses. Kõik lukustuskõrvad tuleb eemaldada või neid oluliselt nõrgendada.

                  6.8

                  Lukk, lukupea. Keevitada kinni lööknõela auk.

                  6.9

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  6.10

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  6.11

                  Automaatsüsteem. Muuta gaasikolb, gaasitoru ja gaasikoda lõikamise või kinni keevitamise teel töökõlbmatuks.

                  6.12

                  Automaatsüsteem. Kui gaasikolb puudub, eemaldada gaasitoru. Kui relvarauda kasutatakse gaasikolvina, keevitada laskekõlbmatuks muudetud relvaraud relva külge. Kui gaasikanal on olemas, tuleb see alati kinni keevitada.

                  6.13

                  Automaatsüsteem. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses ja mujalt, nii et luku/lukupea kaal väheneks vähemalt 50 %-ni algsest kaalust. Lukk tuleb püsivalt tulirelva külge kinnitada, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  6.14

                  Automaatsüsteem. Kui lukupea on lukuraami küljes, tuleb lukuraami vähemalt 50 % väiksemaks teha. Lukupea tuleb kinnitada püsivalt lukuraami külge ja lukuraam tuleb kinnitada püsivalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  6.15

                  Padrunisalved. Et takistada salve eemaldamist, keevitada salv kinni punktkeevitusega või muid asjakohaseid meetmeid kasutades (olenevalt relva liigist ja materjalist), mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  6.16

                  Padrunisalved. Kui salv puudub, teha salve asukohale jootepunktid või kasutada muid asjakohaseid meetmeid või kinnitada sinna takistus, et muuta salve paigaldamine jäädavalt võimatuks.

                  6.17

                  Padrunisalved. Torusalvede puhul panna üks või mitu karastatud terasest tihvti padrunisalvest, padrunipesast ja raamist läbi ning liita need püsivalt üksteise külge. Fikseerida keevitusega.

                  6.18

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  6.19

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              7.

                              AUTOMAATTULIRELVAD: NT RÜNDEVINTPÜSSID, (PÜSTOL)KUULIPILDUJAD, AUTOMAATTULD VÕIMALDAVAD PÜSTOLID

                  7.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: vintsoontega relvaraua puhul padrunipesa kolmekordne pikkus ja sileda relvaraua puhul padrunipesa kahekordne pikkus).

                  7.2

                  Relvaraud. Puurida auk (diameeter > 50 % padrunipesa diameetrist, vähemalt 4,5 mm), mis läbib padrunipesa mõlemat seina, ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge. Alternatiivse võimalusena tuleb padrunipessa panna padrunikesta suurune polt ja kindlalt kinni keevitada.

                  7.3

                  Relvaraud. Padruni juhtpinnaga relvaraudade puhul eemaldada padruni juhtpind.

                  7.4

                  Relvaraud. Relvaraud tuleb kinnitada jäädavalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse. Selleks võib kasutada toimingus 7.2 kasutatud tihvti.

                  7.5

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 7.1–7.3 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  7.6

                  Lukk, lukupea. Eemaldada lööknõel või lühendada seda.

                  7.7

                  Lukk, lukupea. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses. Kõik lukustuskõrvad tuleb eemaldada või neid oluliselt nõrgendada.

                  7.8

                  Lukk, lukupea. Keevitada kinni lööknõela auk.

                  7.9

                  Kelk (automaattule võimalusega püstolite puhul). Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu pinna ulatuses.

                  7.10

                  Kelk (automaattule võimalusega püstolite puhul). Eemaldada lööknõel.

                  7.11

                  Kelk (automaattule võimalusega püstolite puhul). Eemaldada kelgu lukustuskõrvad.

                  7.12

                  Kelk (automaattule võimalusega püstolite puhul). Vajaduse korral freesida maha kelgu kestaheiteava lukustusserva sisemus 45–75° nurga all.

                  7.13

                  Kelk (automaattule võimalusega püstolite puhul). Kui lukk on kelguraami küljest eemaldatav, tuleb laskekõlbmatuks muudetud lukk jäädavalt kelguraami külge kinnitada.

                  7.14

                  Raam/lukukoda (automaattule võimalusega püstolite puhul). Padruni juhtpinna olemasolu korral eemaldada see.

                  7.15

                  Raam/lukukoda (automaattule võimalusega püstolite puhul). Freesida maha vähemalt 2/3 kelgusoontest raami mõlemalt poolt.

                  7.16

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  7.17

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  7.18

                  Automaatsüsteem. Muuta gaasikolb, gaasitoru ja gaasikoda lõikamise või kinni keevitamise teel töökõlbmatuks.

                  7.19

                  Automaatsüsteem. Kui gaasikolb puudub, eemaldada gaasitoru. Kui relvarauda kasutatakse gaasikolvina, keevitada laskekõlbmatuks muudetud relvaraud relva külge. Kui gaasikanal on olemas, tuleb see alati kinni keevitada.

                  7.20

                  Automaatsüsteem. Freesida maha sulgur või eemaldada see 45–75° nurga all, võttes aluseks sulguri algse asendi. Materjal tuleb eemaldada kogu sulguri ulatuses ja mujalt, nii et luku/lukupea kaal väheneks vähemalt 50 %-ni algsest kaalust. Lukk tuleb püsivalt tulirelva külge kinnitada, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  7.21

                  Automaatsüsteem. Kui lukupea on lukuraami küljes, tuleb lukuraami vähemalt 50 % väiksemaks teha. Lukupea tuleb kinnitada püsivalt lukuraami külge ja lukuraam tuleb kinnitada püsivalt tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  7.22

                  Padrunisalved. Et takistada salve eemaldamist, keevitada salv kinni punktkeevitusega või muid asjakohaseid meetmeid kasutades (olenevalt relva liigist ja materjalist), mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  7.23

                  Padrunisalved. Kui salv puudub, teha salve asukohale keevispunktid või kasutada muid asjakohaseid meetmeid või kinnitada sinna takistus, et muuta salve paigaldamine jäädavalt võimatuks.

                  7.24

                  Padrunisalved. Torusalvede puhul panna üks või mitu karastatud terasest tihvti padrunisalvest, padrunipesast ja raamist läbi ning liita need püsivalt üksteise külge. Fikseerida keevitusega.

                  7.25

                  Helisummuti. Takistada helisummuti eemaldamist relvaraualt karastatud terasest varda, keevitamise, liimimise või muude asjakohaste meetmete abil, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse, kui helisummuti on üks osa relvast.

                  7.26

                  Helisummuti. Võimaluse korral eemaldada summutist kõik sisemised osad ja nende kinnituskohad, nii et alles jääb vaid toru. Puurida läbi korpuse ja läbi paisumiskambri augud, mille läbimõõt on tulirelva kaliibrist suurem ja mis asetsevad lühikeste tulirelvade korral 3 cm vahedega ja pikkade tulirelvade korral 5 cm vahedega. Alternatiivina võib teha ühest otsast teise ulatuva vähemalt 6 mm laiuse pikisuunalise sisselõike, mis läbistab korpuse ja paisumiskambri.

                              8.

                              EESTLAETAVAD TULIRELVAD, SH LAHTIMURTAVAD (V.A TRUMLI KAUDU LAETAVAD REVOLVRID)

                  8.1

               Relvaraud. Teha relvarauda pikisuunaline sisselõige, mis hõlmab ka padrunipesa, kui see on olemas (laius: >
                      kaliibrist; pikkus: kolmekordne kuuli läbimõõt). Tulirelvade puhul, mille relvarauas ei ole põlemiskambrit, teha pikisuunaline sisselõige (laius: >
                      kaliibrist, pikkus: vähemalt
                      relvaraua pikkusest relvaraua koonusest alates).

                  8.2

                  Relvaraud. Tulirelvade puhul, mille relvarauas on põlemiskamber, tuleb põlemiskambri mõlemast seinast puurida läbi auk (diameeter > 50 % padrunipesa läbimõõdust, vähemalt 4,5 mm), ning panna sealt läbi karastatud terasest tihvt ja kindlalt kinni keevitada. Seda tihvti saab kasutada relvaraua fikseerimiseks relvaraua kinnitusdetaili külge.
                  Tulirelvade puhul, mille relvarauas ei ole põlemiskambrit, keevitada relvarauda selle koonusjalt ahenevast kohast alates karastatud terasest polt (pikkus: vähemalt kahekordne kuuli läbimõõt).

                  8.3

                  Relvaraud. Vahetatavate relvaraudade puhul, mis ei ole tulirelva külge kinnitatud, kasutada sobivat punktides 8.1–8.2 osutatud toimingut. Lisaks tuleb jäädavalt takistada relvaraudade kinnitamist tulirelva külge, kasutades selleks keevitamist, liimimist või muid asjakohaseid meetmeid, mis tagavad samaväärselt püsiva tulemuse.

                  8.4

                  Lahtimurtavate tulirelvade puhul. Freesida vähemalt 60° koonus (tipunurk), nii et selle põhja läbimõõduks oleks vähemalt 10 mm või sulguri läbimõõt.

                  8.5

                  Lahtimurtavate tulirelvade puhul. Eemaldada lööknõel, suurendada lööknõela auku läbimõõduni vähemalt 5 mm ja keevitada lööknõela auk kinni.

                  8.6

                  Vinnastusmehhanism. Tagada päästiku ning kuke, lööknõela või vinnakhamba vahelise mehaanilise ühenduse katkestamine. Keevitada vinnastusmehhanism lukukojas/raamis kokku, kui see on asjakohane. Kui vinnastusemehhanismi selline kokkukeevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastusmehhanism täielikult ja täita tühi ruum keevise või epoksüvaiguga.

                  8.7

                  Vinnastusmehhanism. Vinnastusmehhanism ja/või selle korpus tuleb (terasraami puhul) keevitada või (kergmetallist või polümeerist raami puhul) liimida kõrgele temperatuurile vastupidava liimiga lukukoja või raami külge.

                  8.8

                  Niplid, augud. Eemaldada või keevitada kinni nippel (niplid), keevitada kinni auk (augud).

                  8.9

                  Eraldatud põlemiskambrid või mitu põlemiskambrit (v.a trumlid). Eraldatud põlemiskambritega või mitme põlemiskambriga tulirelvade puhul freesida põlemiskambri(te) sisesein(ad) maha vähemalt 2/3 pikkuse ulatuses. Eemaldada siseseinad nii suures ulatuses kui võimalik, soovitavalt kuni kaliibri läbimõõduni.

      II LISA

         Laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade märgistamise vorm

                  (1)

                  Laskekõlbmatuks muutmise märgis (jääb kujule „EU“ kõigi riiklike märgiste puhul).

                  (2)

                  Tulirelva laskekõlbmatuks muutnud riik – ametlik rahvusvaheline kood.

                  (3)

                  Tulirelva laskekõlbmatust sertifitseerinud üksuse tunnus.

                  (4)

                  Laskekõlbmatuks muutmise aasta.

            Täielik märgis kinnitatakse ainult tulirelva raamile, kuid laskekõlbmatuks muutmise märgis (1) ja tulirelva laskekõlbmatuks muutnud riigi nimi (2) kinnitatakse kõigile muudele olulistele osadele.

      III LISA

         Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise kohta väljastatava tõendi näidis

      (tõend peaks olema võltsimiskindlal paberil)

                  ELi logo

                  Laskekõlbmatuks muutmise kontrolli teostanud ja selle vastavust kinnitanud üksuse nimi
                  Logo

                     TÕEND LASKEKÕLBMATUKS MUUTMISE KOHTA

                     Tõendi number:

                  Laskekõlbmatuks muutmise meetmed on kooskõlas komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/337 I lisas esitatud tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise tehnilise kirjeldusega.

                     Laskekõlbmatuks muutmise teostanud üksuse nimi:

                     Riik:

                     Laskekõlbmatuks muutmise sertifitseerimise kuupäev/aasta:

                     Laskekõlbmatuks muudetud tulirelva tootja/mark:

                     Liik:

                     Mark/mudel:

                     Kaliiber:

                     Seerianumber/seerianumbrid:

                     Märkused:

                  ELi ametlik laskekõlbmatuks muutmist tõendav märgis

                  Vastutava isiku nimi, ametikoht ja allkiri

                     MÄRKUS: käesolev tõend on oluline dokument. Laskekõlbmatuks muudetud tulirelva omanikul tuleb see alles hoida. Laskekõlbmatuks muudetud tulirelva olulised osad, mille kohta käesolev tõend on väljastatud, on märgistatud ametliku kontrollimärgiga. Neid märke ei või eemaldada ega muuta.

                     HOIATUS: laskekõlbmatuks muutmist käsitleva tõendi võltsimine on siseriikliku õiguse kohaselt kuritegu.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/338, 7. märts 2018, milles käsitletakse loa andmist Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, nuumsigade, emiste, vähemtähtsate sealiikide nuum- või sugusigade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, kõigi muude linnuliikide (välja arvatud munalinnud) ja võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa hoidja BASF SE) (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  8.3.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 65/17

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/338,
      7. märts 2018,
      milles käsitletakse loa andmist Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, nuumsigade, emiste, vähemtähtsate sealiikide nuum- või sugusigade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, kõigi muude linnuliikide (välja arvatud munalinnud) ja võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa hoidja BASF SE)
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                  (2)

                  Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                  (3)

                  Kõnealuses taotluses käsitletakse loa andmist Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks broilerkanade, noorkanade, nuumsigade, emiste, vähemtähtsate sealiikide nuum- või sugusigade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, kõigi muude linnuliikide (välja arvatud munalinnud) ja võõrutatud põrsaste söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 28. septembri 2017. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju ei looma- ega inimtervisele ega keskkonnale ning see parandab zootehnilisi näitajaid ja/või fosfori omastamist sihtliikides. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

                  (5)

                     Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.
      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 7. märts 2018

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  EFSA Journal 2017; 15 (11): 5024.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Loa hoidja nimi

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                        Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

                     4a27

                     BASF SE

                     6-fütaas
                     EC 3.1.3.26

                        Söödalisandi koostis

                        Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaat, milles on vähemalt:
                     Tahkis: 5 000  FTU (1)/g
                     Vedelik: 5 000  FTU/g

                        Toimeaine kirjeldus

                        Aspergillus niger'i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaas

                        Analüüsimeetod
                         (2)

                     Selleks et kvantifitseerida fütaasi aktiivsust söödalisandis:

                                 —

                                 kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga.

                           Selleks et kvantifitseerida fütaasi aktiivsust eelsegus:

                                 —

                                 kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3.

                           Selleks et kvantifitseerida fütaasi aktiivsust söödas:

                                 —

                                 kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024.

                     Nuumsead
                     Emised
                     Vähemtähtsate sealiikide nuum- või sugusead

                     —

                     100 FTU

                                 1.

                                 Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                 2.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

                                 3.

                                 Kasutada kuni 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste söötmisel.

                     28.3.2028

                     Võõrutatud põrsad

                     125 FTU

                     Broilerkanad
                     Noorkanad

                     750 FTU

                     Broiler-kalkunid
                     Aretuskalkunid
                     Kõik muud linnuliigid (välja arvatud munalinnud)

                     125 FTU

            (1)  1 FTU on ensüümi kogus, mis pH-väärtusel 5,5 ja temperatuuril 37 °C vabastab naatriumfütaadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis.

            (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/339, 7. märts 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 ja kehtestatakse erand seoses Islandilt pärit piimatoodete impordilitsentsidega

text:
                  8.3.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 65/21

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/339,
      7. märts 2018,
      millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2535/2001 ja kehtestatakse erand seoses Islandilt pärit piimatoodete impordilitsentsidega
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 187,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingu (mille aluseks on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikkel 19 ja mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega (EL) 2017/1913) (2) V lisaga on ette nähtud iga-aastaste tollimaksuvabade tariifikvootide suurendamine ja juustude jaoks uue kvoodi lisamine.

                  (2)

                  Uued tariifikvoodiga eraldatud kogused hakkavad kehtima alates 1. maist 2018. Seepärast tuleks teha erand komisjoni määruse (EÜ) nr 2535/2001 (3) artiklist 6 ja näha ette uus ajavahemik alates 1. maist kuni 31. detsembrini 2018, millega asendatakse ajavahemik 1. juulist kuni 31. detsembrini 2018 ja kõnealuse määruse (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) I lisa punktis I.I kõnealuse ajavahemiku jaoks ettenähtud kogused.

                  (3)

                  Litsentside taotlemise tähtaeg on nende taotlejate puhul, kes taotlevad kvootide alusel importimist alates 1. juulist 2018, heakskiitmise menetluse tähtajast varasem. Selleks et need taotlejad, kes ei ole veel heakskiidetud importijate nimekirja kantud, saaksid osaleda 1. maist kuni 31. detsembrini 2018 eraldatavate kvootide taotlemisel, tuleks ette näha erand määruse (EÜ) nr 2535/2001 artiklist 10.

                  (4)

                  2018. aasta esimest poolt hõlmavate impordilitsentside taotlemise tähtaeg, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 14 lõike 1 punktiga a, on aegunud. Erandina kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punktist b tuleks seega ette näha uus litsentsitaotluste esitamise ajavahemik alates 1.–10. aprillini 2018.

                  (5)

                  Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2535/2001 vastavalt muuta.

                  (6)

                  Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Määruse (EÜ) nr 2535/2001 muutmine
      Määrust (EÜ) nr 2535/2001 muudetakse järgmiselt.

                  a)

                  Artikli 5 punkt i asendatakse järgmisega:

                              „i)

                              Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingu (mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega (EL) 2017/1913 (*1) (edaspidi „Islandiga sõlmitud leping“) V lisaga ettenähtud kvoodid;

                     (*1)  Nõukogu 9. oktoobri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1913 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (ELT L 274, 24.10.2017, lk 57).“"

                  b)

                  Määruse (EÜ) nr 2535/2001 I lisa punkt I.I asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

            Artikkel 2
      Määruse (EÜ) nr 2535/2001 erand
      1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 6 teisest lõigust asendatakse kõnealuse määruse I lisa punktiga I.I ettenähtud koguste puhul kuuekuune ajavahemik alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2018 ajavahemikuga 1. maist kuni 31. detsembrini 2018.
      2.   Erandina määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 10 lõike 1 teisest lõigust tuleks lisaks nimekirja kantud importijatele lubada nendel taotlejatel, kes esitasid kehtiva heakskiitmistaotluse enne 1. aprilli 2018 kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 8, taotleda litsentse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguste ja ajavahemiku kohta.
      3.   Seepärast tuleks teha erand komisjoni määruse (EÜ) nr 2535/2001 artikli 14 lõike 1 punktist b ja näha ette, et alates 1. maist kuni 31. detsembrini 2018 kestva ajavahemiku kohta esitatakse impordilitsentsitaotlusi kõnealuse määruse (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) I lisa punktiga I.I ettenähtud koguste kohta ajavahemikul 1.–10. aprillini 2018.
      4.   Lõikes 3 osutatud taotlused ei hõlma koguseid, mis on väiksemad kui viis tonni ja suuremad kui saadaolev kogus. 1. juulist kuni 31. detsembrini 2018 kestva ajavahemiku kohta taotlusi ei esitata.
      5.   Lõike 3 kohaselt esitatud taotluste alusel antud impordilitsentsid kehtivad kuni 31. detsembrini 2018.
      Artikkel 3
      Jõustumine ja kohaldamine
      Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2018.
         Brüssel, 7. märts 2018

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

         (2)  Nõukogu 9. oktoobri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1913 Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (ELT L 274, 24.10.2017, lk 57).

         (3)  Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29).

         LISA

            „I.I

            Tariifikvoodid Islandiga sõlmitud lepingu (mis on heaks kiidetud otsusega (EL) 2017/1913) V lisa alusel
            Aastakvoot ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini
            (Kogus tonnides)
            Kohaldatav tollimaks: vabastus

                           Kvoodi number

                           09.4225

                           09.4226

                           09.4227

                           Kirjeldus
                            (*1)

                           Naturaalne või

                           „Skyr“

                           Juustud

                        CN-kood

                        0405 10 11
                        0405 10 19

                        ex 0406 10 50  (*2)

                        ex 0406

                           V.a CNi alamrubriiki 0406 10 50
                            (*2)
                           kuuluv „Skyr“

                           Kogus ajavahemikul mai–detsember 2018

                        201

                           793

                        9

                        Aastakogus 2019. aastal

                        439

                        2 492

                        31

                        Kogus ajavahemikul jaanuar–juuni

                        220

                        1 246

                        16

                        Kogus ajavahemikul juuli–detsember

                        219

                        1 246

                        15

                        Aastakogus 2020. aastal

                        463

                        3 095

                        38

                        Kogus ajavahemikul jaanuar–juuni

                        232

                        1 548

                        19

                        Kogus ajavahemikul juuli–detsember

                        231

                        1 547

                        19

                        Aastakogus alates 2021. aastast ja pärast seda

                        500

                        4 000

                        50

                        Kogus ajavahemikul jaanuar–juuni

                        250

                        2 000

                        25

                        Kogus ajavahemikul juuli–detsember

                        250

                        2 000

                        25

            (*1)  Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata tuleb toote kirjeldust käsitada üksnes selgitusena, sooduskava kohaldatavus määratakse käesoleva lisa kohaldamisel kindlaks CN-koodi kohaldamisala alusel. Kui CN-koodi ees on märge „ex“, määratakse sooduskava kohaldatavus kindlaks nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse alusel.

            (*2)  CN-kood võib muutuda, kuni saadakse kinnitus toote klassifitseerimise kohta.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/353, 9. märts 2018, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/1145, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               12.3.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 68/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/353,
   9. märts 2018,
   millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/1145, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1145 (2) tuleb turult kõrvaldada söödalisandid, mis on turule lastud ja kantud olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 1 ning mille kohta ei ole esitatud kõnealuse määruse artikli 10 lõigete 2 ja 7 kohast taotlust enne kõnealuste sätetega ette nähtud tähtpäeva või mille kohta esitatud taotlus on hiljem tagasi võetud. Rakendusmäärusega (EL) 2017/1145 tunnistatakse ühtlasi kehtetuks selliste söödalisandite lubamise määrused või jäetakse neist välja kõnealust lubamist käsitlevad sätted.

               (2)

               Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 II lisas sätestatud loetellu söödalisanditest, mis tuleb teatavate loomaliikide jaoks turult kõrvaldada, on ekslikult kantud komisjoni määruse (EÜ) nr 1463/2004 (3) alusel lubatud söödalisandina koktsidiostaatikum, mille kohta on õigel ajal esitatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 kohane taotlus. Seega on kõnealune määrus tunnistatud rakendusmääruse (EL) 2017/1145 artikliga 3 kehtetuks ekslikult. Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 põhjenduses 3 on komisjoni määrust (EÜ) nr 833/2005 (4) ekslikult nimetatud nii muudetavate kui ka kehtetuks tunnistatavate määruste seas. See viga tuleks parandada nii, et määrusele (EÜ) nr 833/2005 osutatakse üksnes kui kehtetuks tunnistatavale määrusele. Ekslikult ei ole rakendusmääruse (EL) 2017/1145 artikliga 3 tunnistatud kehtetuks komisjoni määrust (EÜ) nr 1459/2005, (5) millega on antud luba kasutada teatavaid joodiühendeid, mis tuleb vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/1145 turult kõrvaldada. Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 artikliga 3 on ekslikult tunnistatud kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1443/2006 (6). Välja tuleks jätta üksnes nimetatud määruse artikkel 1 ja I lisa, kuna teatavaid ensüüme, mis tuleb vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/1145 turult kõrvaldada, on käsitletud üksnes kõnealustes sätetes. Need vead tuleks parandada.

               (3)

               Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 artikliga 8, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1334/2003, (7) on ekslikult jäetud välja jätmata määruse (EÜ) nr 1334/2003 sätted, mille alusel on lubatud kasutada teatavaid rauaühendeid, mis tuleb vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/1145 turult kõrvaldada. Seda artiklit tuleks parandada.

               (4)

               Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 I lisa A osas, milles on sätestatud söödalisandid, mille kõrvaldamine turult hõlmab kõiki loomaliike ja -kategooriaid, on vitamiine käsitlevas tabelis nimetatud vitamiini menadioonnaatriumbisulfiti L-vormi. Seda nimetust tuleks parandada, kuna asjaomase loa puhul ei ole osutatud kõnealusele L-vormile.

               (5)

               Rakendusmääruse (EL) 2017/1145 I lisa A ja B osa tuleks teatavate värvainetega seoses parandada, kuna loomaliigid ja -kategooriad, mida asjaomaste värvainete kohustuslik turult kõrvaldamine hõlmab, ning asjaomaste värvainete funktsioonid ei ole esitatud õigesti. Mõne kõnealuse söödalisandi puhul hõlmab turult kõrvaldamise nõue üksnes teatavaid loomaliike ja värvainena kasutamise luba üksnes teatavaid funktsioone.

               (6)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/1145 vastavalt parandada.

               (7)

               Asjaomased ekslikud sätted on põhjustanud söödakäitlejate seas segadust seoses kõnealuste söödalisandite tegeliku õigusliku staatusega. See olukord on tekitanud õiguslikku ebakindlust kohaldatava õigusraamistiku suhtes. Kõnealuste vigade tõttu on seega esinenud turutõrkeid, mis on seotud teatavate söödalisandite turulelaskmise ja kasutamise lubamise küsitavusega. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/1145 parandusi kohaldada tagasiulatuvalt alates nimetatud rakendusmääruse jõustumise kuupäevast, et taastada õiguskindlus seoses kõnealuste vigadega seotud söödalisandite õigusliku staatusega, hoida ära kahjulikku mõju asjaomastele käitlejatele ning sellest tulenevalt taastada turu stabiilsus.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärust (EL) 2017/1145 parandatakse järgmiselt.

               1)

               Põhjendust 3 parandatakse järgmiselt:

                           a)

                           viide määrusele (EÜ) nr 1463/2004 koos vastava joonealuse märkusega jäetakse välja;

                           b)

                           muudetavate määruste loetelust jäetakse välja viide määrusele (EÜ) nr 833/2005 koos vastava joonealuse märkusega. Kõnealune joonealune märkus lisatakse kehtetuks tunnistatavate määruste loetellu sõnade „(EÜ) nr 833/2005“ järele;

                           c)

                           kehtetuks tunnistatavate määruste loetellu lisatakse sõnade „(EÜ) nr 833/2005“ ja „(EÜ) nr 492/2006“ vahele viide määrusele (EÜ) nr 1459/2005 koos joonealuse märkusega, milles on esitatud kõnealuse määruse täielik pealkiri ja avaldamisviide;

                           d)

                           viide määrusele (EÜ) nr 1443/2006 koos vastava joonealuse märkusega jäetakse kehtetuks tunnistatavate määruste loetelust välja ja lisatakse koos vastava joonealuse märkusega muudetavate määruste loetellu sõnade „(EÜ) nr 1284/2006“ ja „(EL) nr 1270/2009“ vahele.

               2)

               Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 3
               Kehtetuks tunnistamine
               Määrused (EÜ) nr 937/2001, (EÜ) nr 871/2003, (EÜ) nr 277/2004, (EÜ) nr 278/2004, (EÜ) nr 1332/2004, (EÜ) nr 1465/2004, (EÜ) nr 833/2005, (EÜ) nr 1459/2005, (EÜ) nr 492/2006, (EÜ) nr 1743/2006, (EÜ) nr 757/2007 ja (EÜ) nr 828/2007 tunnistatakse kehtetuks.“

               3)

               Artiklis 8 lisatakse sõnade „Määruse (EÜ) nr 1334/2003 lisa muudetakse järgmiselt:“ järele järgmised punktid ning olemasolevad punktid nummerdatakse vastavalt ümber:

                           „1)

                           kandest E 1 raua (Fe) kohta jäetakse välja sõnad „Raud(II)kloriid, tetrahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes raud(II)kloriidtetrahüdraadiga;

                           2)

                           kandest E 1 raua (Fe) kohta jäetakse välja sõnad „Raud(II)tsitraat, heksahüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes raud(II)tsitraatheksahüdraadiga;

                           3)

                           kandest E 1 raua (Fe) kohta jäetakse välja sõnad „Raud(II)laktaat, trihüdraat“ ja kogu tekst, mis on seotud üksnes raud(II)laktaattrihüdraadiga;“.

               4)

               Lisatakse artikkel 25a:
               „Artikkel 25a
               Määruse (EÜ) nr 1443/2006 muutmine
               Määruse (EÜ) nr 1443/2006 artikkel 1 ja I lisa jäetakse välja.“

               5)

               I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

         Artikkel 2
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Seda kohaldatakse alates 19. juulist 2017.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 9. märts 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1145, milles käsitletakse nõukogu direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ kohaselt loa saanud teatavate söödalisandite kõrvaldamist turult ning millega tunnistatakse kehtetuks selliste söödalisandite lubamist käsitlevad aegunud sätted (ELT L 166, 29.6.2017, lk 1).

      (3)  Komisjoni 17. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1463/2004, milles käsitletakse loa andmist kümneks aastaks söödalisandile „Sacox 120 microGranulate“, mis kuulub koktsidiostaatikumide ja muude raviainete gruppi (ELT L 270, 18.8.2004, lk 5).

      (4)  Komisjoni 31. mai 2005. aasta määrus (EÜ) nr 833/2005 söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 138, 1.6.2005, lk 5).

      (5)  Komisjoni 8. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1459/2005, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi (ELT L 233, 9.9.2005, lk 8).

      (6)  Komisjoni 29. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1443/2006, mis käsitleb teatavate söödalisandite alalist lubamist ja koktsidiostaatikumi lubamist kümneks aastaks (ELT L 271, 30.9.2006, lk 12).

      (7)  Komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi (ELT L 187, 26.7.2003, lk 11).

      LISA
      I lisa parandatakse järgmiselt.

                  1)

                  A osa parandatakse järgmiselt:

                              a)

                              rubriigis „Vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained“ asendatakse K-vitamiini käsitlevas kandes sõna „L-menadioonnaatriumbisulfitina“ sõnaga „menadioonnaatriumbisulfitina“;

                              b)

                              rubriigis „Muud värvained“ asendatakse tabeli kanne, milles käsitletakse ühenduse eeskirjade alusel lubatud värvaineid toiduainete värvimiseks, järgmisega:

                                          „Asjaomane number

                                          Ühenduse eeskirjade alusel lubatud värvained toiduainete värvimiseks, välja arvatud karamelli tooni värvained (E 150b, E 150c ja E 150d), klorofülliini vasekompleks (E 141), raudoksiidpunane, -must ja -kollane (E 172), titaandioksiid (anataasi või rutiili struktuuriga) (E 171) ning taimne süsi (E 153)

                                          Kõik loomaliigid“.

                  2)

                  B osa parandatakse järgmiselt:

                              a)

                              rubriigis „Karotenoidid ja ksantofüllid“ asendatakse söödalisandit astaksantiini (E 161j) käsitlev kanne järgmisega:

                                          „E 161j

                                          Astaksantiin

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud:

                                                      —

                                                      kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse ii kuuluva ainena kalade ja koorikloomade puhul;

                                                      —

                                                      kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse iii kuuluva ainena dekoratiivkalade puhul“;

                              b)

                              rubriigis „Muud värvained“ asendatakse söödalisandeid E 155, E 104, E 122 ja E 160b käsitlevaid kandeid sisaldav tabel järgmisega:

                                          „E 155

                                          Pruun HT

                                          Koerad ja kassid

                                          E 104

                                          Kinoliinkollane

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i kuuluva ainena mittetoiduloomade puhul

                                          E 122

                                          Asorubiin (karmoisiin)

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i kuuluva ainena koerte ja kasside puhul

                                          Asjaomane number

                                          Ühenduse eeskirjade alusel lubatud värvained toiduainete värvimiseks, välja arvatud:

                                          tartrasiin (E 102);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          biksiin (E 160b);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          päikeseloojangukollane FCF (E 110);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          karmiin (karmiinlakk WSP 50 %) (E 120);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          erkpunane 4R (E 124);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          erütrosiin (E 127);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad, kassid ja roomajad

                                          võlupunane (E 129);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          indigotiin (E 132);

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          briljantsinine (E 133)

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud koerad ja kassid

                                          E 160b

                                          Biksiin värvainena

                                          Dekoratiivkalad

                                          E 102

                                          Tartrasiin värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad, teratoidulised dekoratiivlinnud ja väikenärilised

                                          E 131

                                          Patentsinine V värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud kasutamine 2. kategooria funktsionaalrühma a jaotisse i kuuluva ainena mittetoiduloomade puhul

                                          E 124

                                          Erkpunane 4R värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad

                                          E 127

                                          Erütrosiin värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad

                                          E 132

                                          Indigotiin värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad

                                          E 141

                                          Klorofülliini vasekompleks värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad, teratoidulised dekoratiivlinnud ja väikenärilised

                                          E 110

                                          Päikeseloojangukollane FCF värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad, teratoidulised dekoratiivlinnud ja väikenärilised

                                          E 153

                                          Taimne süsi värvainena

                                          Kõik loomaliigid, välja arvatud dekoratiivkalad“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/352, 8. märts 2018, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ (KPN)]

text:
               12.3.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 68/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/352,
   8. märts 2018,
   millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 636/2011 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ spetsifikaadi muudatusele.

               (2)

               Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
                   (3).

               (3)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1

      Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 8. märts 2018

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni 29. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 636/2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ (KPN)] (ELT L 170, 30.6.2011, lk 28).

      (3)  ELT C 383, 14.11.2017, lk 12.