title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1700 kohaselt kindlaks mitmele andmekogumile ühiste andmete tehnilised tunnused

text:
                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                Brüssel, 16.12.2019
                                                C(2019) 8842 final
                    KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                     16.12.2019,
   millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1700 kohaselt
           kindlaks mitmele andmekogumile ühiste andmete tehnilised tunnused
                                (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                                      16.12.2019,
    millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1700 kohaselt
                kindlaks mitmele andmekogumile ühiste andmete tehnilised tunnused
                                               (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL)
   2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva
   üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ)
   nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
   nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98,1 eriti selle artikli 7 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   (1)       Teatavad statistilised andmed on ühised mitmele andmekogumile kõigis määruse (EL)
             2019/1700 artikli 3 lõikes 1 sätestatud seitsmes valdkonnas. Et tagada andmete
             võrreldavus ning nende ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine kogu liidus, tuleb
             kindlaks määrata nimetatud määruse artikli 7 lõikes 2 loetletud tehnilised tunnused,
             mis peaksid kehtima kõigis valdkondades.
   (2)       Statistikat on vaja nii riigi kui ka piirkonna tasandil. Liikmesriigid peaksid edastama
             komisjonile territoriaalüksuste kaupa liigitatud statistika. Võrreldava piirkondliku
             statistika tegemiseks tuleks andmed territoriaalüksuste kohta esitada vastavalt NUTS
             liigitusele.
   (3)       Hariduse, elukutsete ja majandussektorite statistika peaks olema rahvusvaheliselt
             võrreldav ning seetõttu peaksid liikmesriigid ja liidu institutsioonid kasutama
             statistilisi liigitusi, mis on kooskõlas ISCEDi2, ISCO3 ja NACE4 liigitustega.
   1
             ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.
   2
             Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus, 2011. aasta versioon,
   http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-
   en.pdf (kättesaadav inglise ja prantsuse keeles).
   3
             Rahvusvaheline ametite klassifikaator, 2008. aasta versioon,
   http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (ingliskeelne versioon, kättesaadav ka
   prantsuse ja saksa keeles).
   4
             Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega
   kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu
   määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT
   L 393, 30.12.2006, lk 1).
ET                                                           1                                                        ET
 ---pagebreak---    (4)     Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi
           komitee arvamusega,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                      Artikkel 1
                                                           Sisu
   Käesoleva määrusega sätestatakse statistiliste üldkogumite ja vaatlusüksuste tehnilised
   tunnused ning muutujate ja statistiliste liigituste kirjeldused seoses andmetega, mis on ühised
   mitmele määrusega (EL) 2019/1700 hõlmatud andmekogumile.
                                                      Artikkel 2
             Andmekogumite tehniliste tunnuste kindlaksmääramisel kasutatavad mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1) „eluruum“ või „elamuüksus“ – hoone, hoone osa, muud ruumid või eluruumid, mida
   kasutatakse elamiseks ning mis hõlmavad „tavaeluruume“ ja „muid elamuüksusi“, nagu
   määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1201/20095 lisas;
   2) „üheliikmeline tavaleibkond“ – tavaleibkond, mille puhul isik elab üldjuhul üksinda eraldi
   elamuüksuses või elab üürilisena mõne elamuüksuse eraldi ruumis (või ruumides), kuid ei ole
   ühinenud ühegi teise elanikuga selles elamuüksuses, et kuuluda mitmeliikmelisse leibkonda;
   3) „mitmeliikmeline tavaleibkond“ – tavaleibkond, mis koosneb kahest või rohkemast isikust,
   kes elavad üldjuhul üheskoos terves elamuüksuses või selle ühes osas ning jagavad oma
   sissetulekuid või majapidamiskulusid teiste leibkonna liikmetega;
   4) „leibkonna liige“ – isik, kelle alaline elukoht on tavaleibkonna juures;
   5) „perekonna eluase“ – elamuüksus, kus elavad mitmeliikmelise leibkonna liikmed,
   sealhulgas isikud, kes veedavad osa ajast mujal, kuid kellel on mitmeliikmelise tavaleibkonna
   liikmetega tihedad sidemed, eelkõige peresuhete või regulaarse elamuüksuses viibimise
   kaudu;
   6) „leibkonna sissetuleku jagamine“ – tavaleibkonna sissetulekusse panustamine või selle
   kasutamine või mõlemad;
   7) „majapidamiskulud“ – kulud, mis tekivad tavaleibkonna liikmetel seoses peamiste
   elatusvahendite hankimisega. Need hõlmavad eluasemega seotud kulusid (nimelt üür, maja
   või korteri kommunaalarved ja kodukindlustus) ning ka muid igapäevaseid kulutusi selliste
   vajaduste katmiseks nagu toit, rõivad, hügieenitooted, mööbel, seadmed ja nõud,
   pendelrändamine ja muu transport, arstiabi ja tervisekindlustus, haridus ja koolitus, puhke- ja
   sporditegevus ning puhkused;
   8) „asutus“ – juriidiline isik või asutus, kes tagab rühmale inimestele pikaajalise majutuse
   ning igapäevaeluks vajalikud mugavused ja teenused. Enamik asutusi kuulub järgmistesse
   kategooriatesse:
   5
           Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1201/2009, millega rakendatakse Euroopa
   Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 763/2008, rahva ja eluruumide loenduste kohta seoses andmete ning
   nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonidega (ELT L 329, 15.12.2009, lk 29).
ET                                                         2                                               ET
 ---pagebreak---    –         haiglad, hospiitsid, taastusraviasutused, puuetega inimestele ette nähtud asutused,
             psühhiaatriaasutused, hooldekodud ja õenduskodud;
   –         abiteenustega eluasemed ja sotsiaalhoolekandeasutused, sealhulgas kodututele,
             varjupaigataotlejatele või pagulastele ette nähtud asutused;
   –         sõjaväelaagrid ja -kasarmud;
   –         parandus- ja kinnipidamisasutused, kinnipidamiskeskused ja eeluurimisvanglad,
             vanglad;
   –         religioossed asutused;
   –         kolmanda taseme haridust omandavate õppurite ühiselamud (olenevalt konkreetsest
             korrast).
                                                 Artikkel 3
                     Statistiliste üldkogumite ja vaatlusüksuste tehnilised tunnused
   1. Vaatlusüksused on tavaleibkonnad või tavaleibkondade liikmed.
   2. Kui isik elab tavaliselt rohkem kui ühes elukohas, on tema alaliseks elukohaks see, kus ta
   veedab enamiku aja aastast, olenemata sellest, kas see asub mujal samas riigis või välismaal.
   3. Statistilise mõiste „alaline elukoht“ kohaldamise erijuhte käsitletakse vastavalt artiklis 4
   sätestatule.
   4. Alaliselt hotellides elavad isikud arvatakse tavaleibkondade üldkogumist põhimõtteliselt
   välja. Neid võidakse aga käsitada sellesse üldkogumisse kuuluvatena, kui nende olukord on
   nende elukohariigis sellisena määratletud, millisel juhul tuleb seda määruses (EL) 2019/1700
   osutatud kvaliteediaruandes selgelt kirjeldada.
   5. Tavaleibkondadest võidakse välja arvata isikud, kelle peavarju- ja toimetulekuvajaduse
   katab eespool määratletud asutus ja kes on (konkreetseks andmekogumiseks kindlaks
   määratud) vaatluskuupäeval seal elanud või tõenäoliselt elavad seal 12 kuud või kauem.
   6. Kohustuslikus sõjaväeteenistuses isikud (ajateenijad) arvatakse tavaleibkondade
   üldkogumisse, kui nende teenistus kestab vähem kui 12 kuud või kui nad veedavad
   märkimisväärse osa ajast perekonna eluasemes ning on kohustusliku sõjaväeteenistuse ajal
   oma vanemate, eestkostjate või muude pereliikmete ülalpidamisel. Erandina arvatakse kõik
   ajateenijad tavaleibkondade üldkogumist välja, kui andmeid kogutakse tööjõu valdkonnas.
   7. Olenemata sellest, kas alalised elanikud on muude tavaleibkonna liikmete sugulased,
   käsitatakse neid mitmeliikmelise tavaleibkonna liikmetena, kui nad jagavad muude leibkonna
   liikmetega leibkonna sissetulekut või majapidamiskulusid. Korteri- või majakaaslasi, kes
   elavad elamuüksuses eluruumide jagamise põhimõttel ja jagavad üksnes eluasemega seotud
   kulusid, kuid mitte leibkonna sissetulekut, ei käsitata selles elamuüksuses elava
   mitmeliikmelise tavaleibkonna liikmetena, isegi kui nad jagavad mõnesid muid
   majapidamiskulusid.
   8. Kui pole võimalik kindlaks teha, kas täidetud on ühe- või mitmeliikmelise tavaleibkonna
   kriteeriumid, tuleb võtta arvesse küsitletava arvamust tema olukorrast seoses samades
   eluruumides elavate muude isikutega.
   9. Kui samades eluruumides elab mitu tavaleibkonda, püüavad liikmesriigid registreerida
   andmed kõigi asjaomastes eluruumides elavate leibkondade kohta.
   10. Liikmesriigid püüavad igati vältida sama isiku registreerimist kaks korda.
ET                                                   3                                             ET
 ---pagebreak---                                                Artikkel 4
                             Mõiste „alaline elukoht“ kohaldamise erijuhud
   1. Isiku jaoks, kes töötab nädala sees perekonna eluasemest eemal ja naaseb tavaliselt
   nädalavahetusel perekonna eluasemesse, on alaliseks elukohaks tema perekonna eluase,
   olenemata sellest, kas tema töökoht asub mujal samas riigis või välismaal.
   2. Põhi- ja keskkooliõpilaste jaoks, kes viibivad kooliaasta vältel perekonna eluasemest
   eemal, on alaliseks elukohaks perekonna eluase, olenemata sellest, kas nad omandavad
   haridust mujal samas riigis või välismaal.
   3. Ülalpeetava lapse puhul, kes elab vaheldumisi kahes elukohas, peetakse alaliseks elukohaks
   seda, kus ta veedab enamiku oma ajast.
   Kui laps veedab sama palju aega mõlema eestkostja või vanema juures, peetakse tema
   alaliseks elukohaks selle eestkostja või vanema elukohta, kes saab lapsetoetust, või selle
   eestkostja või vanema elukohta, kes kannab suurema osa lapsega seotud kuludest.
   Kui ükski eespool nimetatud asjaoludest ei kehti, käsitatakse lapse alalise elukohana seda
   elukohta, kus ta oli (konkreetseks andmekogumiseks kindlaks määratud) vaatluskuupäeval.
   Kestevandmete kogumise korral käsitatakse last, kes elab vaheldumisi kahes elukohas, eri
   andmekogumisetappides samas elukohas elavana, välja arvatud juhul, kui elukorraldus on
   muutunud.
   4. Sissetuleku ja elamistingimuste ning tarbimise valdkonna andmete kogumise korral
   kohaldatakse järgmisi täiendavaid erieeskirju:
   (a)       isikute puhul, kes elavad pikema aja jooksul töötamise eesmärgil perekonna
             eluasemest eemal kas mujal samas riigis või välismaal, käsitatakse perekonna eluaset
             alalise elukohana, kui nad panustavad märkimisväärselt leibkonna sissetulekusse ja
             pole muu tavaleibkonna alalised elanikud;
   (b)       kolmanda taseme haridust omandavate õppurite puhul, kes viibivad oma
             kõrgkooliõpingute vältel perekonna eluasemest eemal kas mujal samas riigis või
             välismaal, käsitatakse perekonna eluaset alalise elukohana, kui nad kasutavad
             leibkonna sissetulekut ja pole muu tavaleibkonna alalised elanikud.
   Põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada selles lõikes sätestatud eeskirju mitte
   kohaldada. Neil juhtudel peavad liikmesriigid kirjeldama kohaldatud kriteeriume
   kvaliteediaruannetes ja tagama nõuetekohase andmete esitamise leibkondadevaheliste
   rahasiirete kohta, sealhulgas õppuri nimel tehtud maksete kohta.
   Selles lõikes sätestatud eeskirjad võivad olla kohaldatavad ka muudes valdkondades, millisel
   juhul tuleb nende kohaldamist kirjeldada kvaliteediaruannetes.
                                               Artikkel 5
                               Muutujate kirjeldus ja statistilised liigitused
   Käesoleva määruse lisas on esitatud mitmele andmekogumile ühiste muutujate kirjeldused ja
   liigitus.
ET                                                 4                                              ET
 ---pagebreak---                                            Artikkel 6
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
   Brüssel, 16.12.2019
                                             Komisjoni nimel
                                             president
                                             Ursula VON DER LEYEN
ET                                              5                                      ET
 ---documentbreak---                           EUROOPA
                          KOMISJON
                                                Brüssel, 16.12.2019
                                                C(2019) 8842 final
                                                ANNEX 1
                                         LISA
                              järgmise dokumendi juurde:
                     KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) .../... ,
   millega määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1700 kohaselt
           kindlaks mitmele andmekogumile ühiste andmete tehnilised tunnused
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                                        LISA
                   Mitmele andmekogumile ühiste muutujate kirjeldused ja liigitus vastavalt määrusele (EL) 2019/1700
                                            Muutuja kirjeldus
      Muutuja                                                                                Muutujate kategooriad (liigitus) andmete
      nimetus                                                                                edastamiseks komisjonile (Eurostat)
  Sugu         Sugu on bioloogiliste ja füsioloogiliste omaduste kombinatsioon, mille - Mees
               alusel isik on kas mees- või naissoost. Juhtudel, kui isiku bioloogiline sugu - Naine
               pole teada, võib selle teabe asendada haldusandmetel põhineva teabega või
               isiku enda märgitud sooga (uuringuandmed).
  Vanus        Vanus täisaastates on isiku vanus tema viimasel sünnipäeval enne andmete - Sünniaasta (neljakohaline arv)
  täisaastates kogumise või küsitluse vaatluskuupäeva, täpsemalt ajavahemik - Kas sünnipäev on vaatluskuupäeval möödunud
               sünnikuupäeva ja vaatluskuupäeva vahel, väljendatuna täisaastates.            (jah või ei)
               Selle muutuja all tuleb esitada järgmine teave:
                                                                                - Vaatluskuupäev (PP/KK/AAAA)
               - Sünniaasta
               - Kas sünnipäev on vaatluskuupäeval möödunud või mitte
               - Vaatluskuupäev
               Iga andmete kogumise (valdkonna) puhul on olemas vaatluskuupäev, mis
               on sätestatud vastavates rakendusaktides. Kui aga riigid kasutavad
               integreeritud leibkonnauuringute süsteemi, millel on kindel vaatlusnädal,
ET                                                                       1                                                                ET
 ---pagebreak---                         on vaatluskuupäev vaatlusnädala viimane päev.
  Samas                 Samas tavaleibkonnas elavad elukaaslased on isikud, kes elavad koos teise                   - Seadusliku või de facto elukaaslasega koos
  leibkonnas            isikuga, keda käsitatakse tavaleibkonna tegeliku elukorralduse alusel                       elavad isikud
  elavad                elukaaslasena, olenemata sellest, kas suhe elukaaslasega on seaduslikult                    - Seaduslikust või de facto elukaaslasest lahus
  elukaaslased          registreeritud (nt abielu või tsiviilpartnerlus) või de facto suhe.                         elavad isikud
                        „Elukaaslane“ võib olla määratletud vastavalt seaduslikule (abikaasa või
                                                                                - Täpsustamata1
                        registreeritud partner) või de facto (partner või vabaabielukaaslane)
                        suhtestaatusele.                                                                            - Ei kohaldata2
  Leibkonna             Leibkonna tüüp määratakse kindlaks tavaleibkonna koosseisu põhjal, - Üheliikmeline leibkond
  tüüp                   lähtudes järgmisest:                                                                       - Üksikvanem ja vähemalt üks alla 25 aasta vanune
                        - „üksikvanem“ on vanem, kes ei ela (seadusliku ega de facto) partneriga laps
                        samas tavaleibkonnas ning kelle täita on enamik lapse või laste - Üksikvanem, kelle kõik lapsed on vähemalt
                        kasvatamisega seotud igapäevakohustustest;                                                  25aastased
                        - termin „laps“ või „lapsed“ viitab leibkonnas elavale pojale või seal
                        elavatele poegadele, tütrele või tütardele, kes võivad olla bioloogilised või - Ilma lasteta paar
                        lapsendatud pojad või tütred või võõraspojad või -tütred. „Bioloogiline või - Vähemalt ühe alla 25 aasta vanuse lapsega paar
                        lapsendatud poeg või tütar või võõraspoeg või -tütar“ viitab bioloogilisele
                        või lapsendatud või võõraspojast/-tütrest pereliikmele, kelle alaline - Paar, kelle kõik lapsed on vähemalt 25aastased
                        elukoht on vähemalt ühe vanema tavaleibkonnas (olenemata vanusest või - Muud tüüpi leibkond
                        partnerlus- või suhtestaatusest). „Lapsendamine“ tähendab muude                                               1
                        vanemate bioloogilise lapse omaksvõtmist ja enda omana kohtlemist selle - Täpsustamata
                        riigi õigusaktides sätestatud ulatuses, kus lapsendatud laps saab õigusliku
  1
         Kategooriat „täpsustamata“ kasutatakse vastuse puudumise korral, nt kui andmeesitaja ei tea vastust või keeldub vastamast.
  2
         Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse juhtudel, mis jäävad konkreetse muutuja ulatusest väljapoole, st filtri kohaldamisel asjaomase muutuja suhtes, ning seda kasutatakse
         ka selliste statistiliste üksuste loendamiseks, mis on osa andmeallika üldkogumist, aga mille puhul ei esitata asjaomase muutuja kohta süsteemselt teavet, nt teatavast
         vanusest nooremate isikute korral.
ET                                                                                2                                                                                ET
 ---pagebreak---                    toimingu tagajärjel lapsendajate bioloogilise lapse õigused ja staatuse,
                   olenemata sellest, kas ta on lapsendajate sugulane või mitte. „Võõraspoeg
                   või -tütar“ viitab olukorrale, kus võõrasvanem kohtleb oma partneri last
                   riigi õigusaktides sätestatud ulatuses enda omana ilma last lapsendamata;
                   see kategooria ei hõlma kasulapsi ega väimehi/miniaid;
                   - „paar“ on määratletud kui kaks üksikisikut, keda käsitatakse leibkonna
                   tegeliku elukorralduse alusel elukaaslastena, olenemata sellest, kas suhe
                   elukaaslasega on seaduslikult registreeritud (nt abielu või tsiviilpartnerlus)
                   või de facto suhe (vabaabielukaaslased);
                   - muud tüüpi leibkonnad on sellised, mis ei kuulu ühtegi eelnimetatud
                   kategooriasse.
  Sotsiaal-        Isiku enda määratletud sotsiaal-majanduslik seisund on isiku enda arusaam      - Tööga hõivatud
  majanduslik      oma praegusest kõige olulisemast tegevusalast ja näitab seda, kellena isik     - Töötu
  seisund          ise ennast eelkõige tajub. Kuigi isikul võib olla mitu tegevusala, võetakse
  (vastavalt isiku arvesse üksnes kõige olulisemat tegevusala vastavalt isiku enda                - Pensionär
  enda             arusaamale ja hetkeolukorrale.                                                 - Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu
  määratlusele)    Kategooria „kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses“ ei pruugi olla - Üliõpilane, õpilane
                   mõnes riigis kohaldatav ja sel juhul jäetakse see välja.
                                                                                - Kodune
                                                                                - Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses
                                                                                - Muu
                                                                                - Täpsustamata1
                                                                                - Ei kohaldata2
ET                                                                          3                                                                        ET
 ---pagebreak---   Täis-        või See muutuja näitab töötava isiku tavalist tööaega põhitöökohal, lähtudes - Täisajatöö
  osaajaga         sellest, milliseks isik ise hindab oma tavalisi töötunde põhitöökohal (st - Osaajatöö
  põhitöö          tema enda määratlus).
  (vastavalt isiku                                                                                - Täpsustamata1
                   Selle muutuja puhul eristatakse täis- ja osaajatööd. Terminit „töö“
  enda             kasutatakse, et viidata tööhõivele. Osaajatööd tegeval isikul on tavaliselt - Ei kohaldata
                                                                                2
  määratlusele)    vähem töötunde kui võrreldaval täisajatööd tegeval isikul. See eristus
                   põhineb isiku tavalistel töötundidel põhitöökohal pikema vaatlusperioodi
                   jooksul ning on isiku enda määratletud, st isik otsustab ise, kas tema
                   põhitöö tema elukutse või ettevõtte kontekstis on osa- või täisajatöö.
  Tööalane         See muutuja põhineb tööhõiveseisundi rahvusvahelisel klassifikatsioonil - Füüsilisest isikust ettevõtja (töötajatega)
  seisund          (International Classification of Status in Employment, ICSE) ning osutab - Füüsilisest isikust ettevõtja (ilma töötajateta)
  põhitöökohal     töötava isiku põhitöökohale järgmiselt:
                                                                                - Palgatöötaja
                   - füüsilisest isikust ettevõtjad (töötajatega) – isikud, kes töötavad oma
                   ettevõttes, kutsealases praksises või põllumajandusettevõttes, et teenida - Palgata töötaja pereettevõttes
                   kasumit toodetavatelt kaupadelt või osutatavatelt teenustelt, ning kes - Täpsustamata1
                   annavad tööd vähemalt veel ühele töötajale;
                                                                                - Ei kohaldata2
                   - füüsilisest isikust ettevõtjad (ilma töötajateta) – isikud, kes töötavad oma
                   ettevõttes, kutsealases praksises või põllumajandusettevõttes, et teenida
                   kasumit toodetavatelt kaupadelt või osutatavatelt teenustelt, ning kes ei
                   anna tööd ühelegi muule töötajale;
                   - palgatöötajad – isikud, kes töötavad avaliku või erasektori tööandja
                   juures kirjaliku või suulise lepingu alusel ja kes saavad rahalist või
                   mitterahalist tasu;
                   - palgata töötajad pereettevõttes – isikud, kes aitavad muul pereliikmel
                   juhtida põllumajandusettevõtet või muud pereettevõtet ning keda ei
                   käsitata töötajatena, mis tähendab, et nad ei saa oma töö eest tasu.
ET                                                                             4                                                               ET
 ---pagebreak---   Põhitöökoha            See muutuja näitab töötava isiku põhitöökoha asukohaks oleva kohaliku Vajalik üksikasjalikkus (ühe-, kahe- või
  kohaliku               üksuse (ettevõtte) majandussektorit või tegevusala vastavalt majanduse kolmenumbriline tase) sõltub iga mikroandmete
  üksuse                 tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE3 Rev. 2) kategooriatele.                      kogumise puhul kontekstist.
  tegevusala
                                                                                - NACE Rev. 2
                                                                                - Täpsustamata1
                                                                                - Ei kohaldata2
  Amet                   See muutuja näitab töötava isiku ametit tema põhitöökohal vastavalt Vajalik üksikasjalikkus (kahe- või neljanumbriline
  põhitöökohal           rahvusvahelise ametite klassifikaatori 2008. aasta versioonis (ISCO-08) tase) sõltub iga mikroandmete kogumise puhul
                         sätestatud kategooriatele4.                                                                   kontekstist.
                                                                                - ISCO-08
                                                                                - Täpsustamata1
                                                                                - Ei kohaldata2
  Omandatud              Isiku haridustase on kõrgeim edukalt lõpetatud tase vastavalt ISCEDile                        Teabe üksikasjalikkus sõltub iga andmete
  haridustase            (rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse 2011. aasta versioon5).                              kogumise puhul kontekstist (valdkond). Iga
                         Haridusprogrammi edukat läbimist kinnitab kvalifikatsioon, mida on                            kategooria puhul märgitakse ISCED-A koodid, kui
                         ametlikult tunnustanud asjakohased riiklikud haridusasutused või mis on                       kategooriad ja koodid on üks ühele vastavuses.
  3
          Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE
  Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi
  (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
  4
          http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1978984/6037342/ISCO-08.pdf (ingliskeelne versioon, kättesaadav ka prantsuse ja saksa keeles).
  5
          http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (kättesaadav inglise ja prantsuse keeles).
ET                                                                                5                                                                               ET
 ---pagebreak---    tunnistatud samaväärseks mõne muu formaalhariduse kvalifikatsiooniga.    Selliste olukordade puhuks, kus teave kolmanda
   Riikides, kus haridusprogrammidega, eelkõige ISCEDi 1. ja 2. taseme      taseme haridusele juurdepääsu kohta või suunitluse
   omadega, ei kaasne kvalifikatsiooni, võib kasutada kriteeriumi, et       kohta on puudulik, on kindlaks määratud
   programm on täielikult läbitud ning üldjuhul saadud juurdepääs kõrgemale lisakategooriad.
   haridustasemele. Kõrgeima taseme kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta
   nii üld- kui ka kutseharidust.                                           Formaalharidus puudub või on allpool
                                                                                0
                                                                            ISCED 1
   „Haridusprogrammi edukas läbimine“ kajastab tavaliselt olukorda, kus
   õpilane või üliõpilane võtab osa tundidest või kursustest ja saab        ISCED 1 algharidus                           1
   formaalhariduse programmi läbimist tõendava lõputunnistuse. Seda silmas  ISCED 2 põhiharidus                          2
   pidades vastab haridustase kõrgeimale omandatud tasemele vastavalt       ISCED 3 keskharidus                          3
   ISCEDi tasemetele.                                                       ISCED 3 keskharidus – üldine                34
   Omandatud haridustase on määratletud ISCEDi kohaselt.                    ISCED 3 keskharidus (üldine) – osaline
                                                                            taseme omandamine ilma otsese
   Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse selliste statistiliste üksuste    juurdepääsuta      kolmanda      taseme
                                                                                342
   loendamiseks, mis on osa andmeallika üldkogumist, aga mille puhul ei     haridusele
   esitata muutuja kohta süsteemselt andmeid (nt teatavast vanusest
                                                                            ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme
   nooremad isikud).
                                                                            omandamine ilma otsese juurdepääsuta       343
                                                                            kolmanda taseme haridusele
                                                                            ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme
                                                                            omandamine       otsese   juurdepääsuga    344
                                                                            kolmanda taseme haridusele
                                                                            ISCED 3 keskharidus (üldine) –
                                                                            juurdepääs kolmanda taseme haridusele        -
                                                                            ei ole määratletud
                                                                            ISCED 3 keskharidus – kutseõpe              35
                                                                            ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) –
                                                                            osaline taseme omandamine ilma otsese
                                                                                352
                                                                            juurdepääsuta      kolmanda      taseme
                                                                            haridusele
ET                                                        6                                                                    ET
 ---pagebreak---      ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) –
     taseme omandamine ilma otsese
                                              353
     juurdepääsuta      kolmanda      taseme
     haridusele
     ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) –
     taseme         omandamine         otsese
                                              354
     juurdepääsuga       kolmanda     taseme
     haridusele
     ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) –
     juurdepääs kolmanda taseme haridusele     -
     ei ole määratletud
     ISCED 3 keskharidus – teadmata
                                               -
     suunitlus
     ISCED 3 keskharidus (teadmata
     suunitlus) – osaline taseme omandamine
                                               -
     ilma otsese juurdepääsuta kolmanda
     taseme haridusele
     ISCED 3 keskharidus (teadmata
     suunitlus) – taseme omandamine ilma
                                               -
     otsese juurdepääsuta kolmanda taseme
     haridusele
     ISCED 3 keskharidus (teadmata
     suunitlus) – taseme omandamine otsese
                                               -
     juurdepääsuga       kolmanda     taseme
     haridusele
     ISCED 3 keskharidus (teadmata
     suunitlus) – juurdepääs kolmanda taseme   -
     haridusele ei ole määratletud
     ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe
                                               4
     keskhariduse baasil
ET 7                                              ET
 ---pagebreak---                                                                                ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe
                                                                                44
                                                                                keskhariduse baasil – üldine
                                                                                ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe
                                                                                45
                                                                                keskhariduse baasil – kutseõpe
                                                                                ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe
                                                                                -
                                                                                keskhariduse baasil – teadmata suunitlus
                                                                                ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus
                                                                                5
                                                                                keskhariduse baasil
                                                                                ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus
                                                                                54
                                                                                keskhariduse baasil – üldine
                                                                                ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus
                                                                                55
                                                                                keskhariduse baasil – kutseõpe
                                                                                ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus
                                                                                -
                                                                                keskhariduse baasil – teadmata suunitlus
                                                                                ISCED 6 bakalaureus või sellega
                                                                                6
                                                                                võrdsustatud haridus
                                                                                ISCED 7 magister või sellega
                                                                                7
                                                                                võrdsustatud haridus
                                                                                ISCED 8 doktor või sellega võrdsustatud
                                                                                8
                                                                                haridus
                                                                                Täpsustamata
                                                                                Ei kohaldata
  Sünniriik Isiku sünniriik on määratletud kui isiku ema alaline elukohariik sünnituse - Sünniriik (SCL GEO kood)
            ajal vastavalt praegustele riigipiiridele (mitte sünni ajal kehtivatele - Muus riigis sündinud, kuid sünniriik teadmata
            riigipiiridele).
                                                                                - Täpsustamata1
            Kui teave ema alalise elukoha kohta sünni ajal pole kättesaadav, tuleks
            märkida koht, kus laps sündis.                                             - Ei kohaldata2
            Riikide ja nende koodide loend on kindlaks määratud vastavalt Eurostati
ET                                                                  8                                                               ET
 ---pagebreak---                        standardsele koodiloendile (SCL GEO)6
  Peamine              See muutuja kajastab isiku peamist kodakondsust, mis on määratletud          - Peamise kodakondsuse riik (SCL GEO kood)
  kodakondsus          üksikisiku ja tema riigi vahelise erilise õigusliku sidemena, mis on         - Kodakondsuseta
                       tekkinud sünnijärgselt või naturalisatsiooni korras kas avalduse või valiku
                       alusel, abielludes või mõnel muul viisil vastavalt siseriiklikele            - Muu riigi kodakondsus, kuid riik teadmata
                       õigusaktidele.                                                               - Täpsustamata1
                       Isik, kellel on kaks või enam kodakondsust, liigitatakse ainult ühe - Ei kohaldata2
                       kodakondsuse alusel, mis määratakse kindlaks järgmises tähtsuse
                       järjekorras:
                       — andmeid esitav riik;
                       — kui isikul ei ole andmeid esitava riigi kodakondsust: muu liikmesriik;
                       — kui isikul ei ole liikmesriigi kodakondsust: muu riik väljaspool liitu.
                       Muudel juhtudel (nt topeltkodakondsuse juhtude puhul, kui mõlemad
                       riigid on Euroopa Liidu liikmed, ent kumbki ei ole andmeid esitav riik)
                       võib isik valida, millise riigi kodakondsus märgitakse, või kui see teave
                       pole kättesaadav, võib andmeid esitav riik otsustada, millise kodakondsuse
                       alusel isik liigitada.
                       Riikide ja nende koodide loend on kindlaks määratud vastavalt Eurostati
                       standardsele koodiloendile (SCL GEO)6
                       Kategooriasse „kodakondsuseta“ kuuluvad isikud, kellel pole riigi
                       tunnustatud kodakondsust.
  Isa sünniriik        See muutuja näitab isiku isa sünniriiki, st isa ema alalist elukohariiki - Isa sünniriik (SCL GEO kood)
                       sünnituse ajal (vastavalt praegustele riigipiiridele, kui see teave on - Isa sündinud muus riigis, kuid riik teadmata
                       kättesaadav), või kui see teave pole kättesaadav, siis riiki, kus isiku isa
  6
         http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=CL_GEO&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIE
  RARCHIC (kättesaadav inglise, prantsuse ja saksa keeles).
ET                                                                                9                                                                  ET
 ---pagebreak---                 sündis (vastavalt praegustele riigipiiridele, kui see teave on kättesaadav). - Täpsustamata1
                Isa sünniriigi kohta tuleks hankida teave vastavalt samadele eeskirjadele, - Ei kohaldata2
                mis on esitatud muutuja „sünniriik“ juures.
                „Isa“ on „poja või tütre“ meessoost vanem, kes võib olla bioloogiline
                vanem, lapsendaja või võõrasisa.
                Kui isikul pole üksnes bioloogiline isa, vaid ka nt lapsendanud isa või
                võõrasisa, tuleks märkida selle isa sünniriik, kes isiku tegelikult üles
                kasvatas ning käitus isana emotsionaalses või õiguslikus tähenduses, nt
                olles meessoost eestkostja.
                Kui isikul on samasoolised vanemad, kes mõlemad on naissoost, võib seda
                muutujat kasutada ühe ema sünniriigi märkimiseks.
                Riikide ja nende koodide loend on kindlaks määratud vastavalt Eurostati
                standardsele koodiloendile (SCL GEO)6
  Ema sünniriik See muutuja näitab isiku ema sünniriiki, st isiku ema ema alalist            - Ema sünniriik (SCL GEO kood)
                elukohariiki sünnituse ajal (vastavalt praegustele riigipiiridele, kui see   - Ema sündinud muus riigis, kuid riik teadmata
                teave on kättesaadav), või kui see teave pole kättesaadav, siis riiki, kus
                isiku ema sündis (vastavalt praegustele riigipiiridele, kui see teave on     - Täpsustamata1
                kättesaadav).                                                                - Ei kohaldata2
                Ema sünniriigi kohta tuleks hankida teave vastavalt samadele eeskirjadele,
                mis on esitatud muutuja „sünniriik“ juures.
                „Ema“ on „poja või tütre“ naissoost vanem, kes võib olla bioloogiline
                vanem, lapsendaja või võõrasema.
                Kui isikul pole üksnes bioloogiline ema, vaid ka nt lapsendanud ema või
                võõrasema, tuleks märkida selle ema sünniriik, kes isiku tegelikult üles
                kasvatas ning käitus emana emotsionaalses ja õiguslikus tähenduses, st
ET                                                                         10                                                               ET
 ---pagebreak---                 olles naissoost eestkostja.
                Kui isikul on samasoolised vanemad, kes mõlemad on meessoost, võib
                seda muutujat kasutada ühe isa sünniriigi märkimiseks.
                Riikide ja nende koodide loend on kindlaks määratud vastavalt Eurostati
                standardsele koodiloendile (SCL GEO)6
  Elukohariik   Elukohariik on riik, kus asub isiku või leibkonna alaline elukoht vastavalt - Elukohariik (SCL GEO kood)
                praegustele riigipiiridele.
                Riikide ja nende koodide loend on kindlaks määratud vastavalt Eurostati
                standardsele koodiloendile (SCL GEO)6
  Elukohapiirko Elukohapiirkond on elukohariigi piirkond, kus asub isiku või leibkonna       Üksikasjalikkus (ühe-, kahe- või kolmenumbriline
  nd            alaline elukoht ning mis on liikmesriikide puhul kindlaks määratud           tase) sõltub iga mikroandmete kogumise puhul
                määruse (EÜ) nr 1059/2003 artiklis 3 ja I lisas osutatud ühise statistiliste kontekstist.
                territoriaalüksuste liigituse (NUTS) põhjal.                                 - Elukohapiirkond (NUTS-kood)
  Linnastumise  See muutuja näitab linnastumise astet piirkonnas, kus asub isiku või - Linnad
  aste          leibkonna alaline elukoht, lähtudes kohalike haldusüksuste liigitusest - Väikelinnad ja eeslinnad
                kolme piirkondade kategooriasse:
                                                                                - Maapiirkonnad
                1) „linnad“ – tihedalt asustatud piirkonnad, kus vähemalt 50 %
                elanikkonnast elab linnakeskuses;
                2) „väikelinnad ja eeslinnad“ – keskmise asustustihedusega piirkonnad,
                kus vähemalt 50 % elanikkonnast elab linnaklastrites, kuid mis pole
                „linnad“;
                3) „maapiirkonnad“ – hõredalt asustatud piirkonnad, kus enam kui 50 %
                elanikkonnast elab maapiirkondade võrguruutudes.
ET                                                                      11                                                                    ET
 ---pagebreak---   Leibkonnama Leibkonnamaatriks näitab tavaleibkondade koosseisu ja leibkonnasiseseid Teabe üksikasjalikkus sõltub iga mikroandmete
  atriks      suhteid leibkonna liikmete vahel. Leibkonna kõigi liikmete vahelisi suhteid kogumise puhul kontekstist.
              kajastava leibkonnamaatriksi iga rida ja tulp vastab ühele leibkonnaliikmele
              ning lahtrites, kus asjaomaste liikmete rida ja tulp ristuvad, on nende - Elukaaslane
              liikmete vaheline suhe märgitud järgmiste standardkategooriatena:                 - Abikaasa või registreeritud partner
              - „elukaaslane“ on määratletud vastavalt seaduslikule või de facto
                                                                                - Partner või vabaabielukaaslane
              partnerlus- või suhtestaatusele;
              - „abikaasa“ või „registreeritud partner“ märgitakse vastavalt seaduslikule - Poeg või tütar
              perekonnaseisule, mis tähendab, et märgitakse iga isiku (seaduslik)               - Bioloogiline või lapsendatud poeg või tütar
              perekonnaseis vastavalt riigi abieluseadustele (või -tavadele) (st de jure
              perekonnaseis), sh „registreeritud partnerid“. Samasooliste paaride liikmed       - Võõraspoeg või -tütar
              võivad olla „abikaasa“ või „registreeritud partner“, kui abielu või partnerlus - Väimees või minia
              on sõlmitud vastavalt riigi abieluseadustele (või -tavadele);
                                                                                - Lapselaps
              - „partner“ või „vabaabielukaaslane“ on määratletud vastavalt de facto
              suhtele, st isikute partnerlus- või suhtestaatusele leibkonna tegeliku - Vanem
              elukorralduse alusel;                                                             - Bioloogiline vanem või lapsendaja
              - „poeg“ või „tütar“ on kas bioloogiline või lapsendatud poeg või tütar või       - Võõrasvanem
              võõraspoeg või -tütar;
                                                                                - Abikaasa vanem
              - „bioloogiline või lapsendatud poeg või tütar või võõraspoeg või -tütar“
              viitab bioloogilisele, lapsendatud või võõraspojast/-tütrest pereliikmele, - Vanavanem
              kelle alaline elukoht on vähemalt ühe vanema leibkonnas (olenemata
                                                                                - Vend või õde
              vanusest või partnerlus- või suhtestaatusest). „Lapsendamine“ tähendab
              muude vanemate bioloogilise lapse omaksvõtmist ja enda omana                      - Bioloogiline vend või õde
              kohtlemist riigi õigusaktides sätestatud ulatuses. Lapsendatud laps saab
                                                                                - Võõrasvend või -õde
              õigusliku toimingu tagajärjel lapsendajate bioloogilise lapse õigused ja
              staatuse, olenemata sellest, kas ta on lapsendajate sugulane või mitte.        - Muu sugulane
              „Võõraspoeg või -tütar“ viitab olukorrale, kus võõrasvanem kohtleb oma - Muu isik, kellega sugulus puudub
              partneri last riigi õigusaktides sätestatud ulatuses enda omana ilma last
ET                                                                      12                                                                    ET
 ---pagebreak---             lapsendamata;                                                               - Täpsustamata1
            - „väimees või minia“ on lapse seaduslik või de facto partner;
            - „lapselaps“ tähendab lapse last, sealhulgas bioloogilist, lapsendatud või
            võõraslast;
            - „vanem“ on „bioloogilise või lapsendatud poja või tütre“ vanem
            (bioloogiline vanem või lapsendaja) või „võõraspoja või võõrastütre“
            vanem (võõrasvanem);
            - „abikaasa vanem“ on isiku seadusliku või de facto partneri vanem;
            - „vanavanem“ tähendab vanema vanemat, sealhulgas bioloogilist vanemat,
            lapsendajat või võõrasvanemat;
            - „vend või õde“ viitab bioloogilistele, lapsendatud või võõrasvendadele
            või -õdedele;
            - „muu sugulane“ viitab sugulastele, keda pole eespool loetletud, näiteks
            nõbu, tädi või onu, venna- või õetütar või venna- või õepoeg jne, ning see
            hõlmab ka lapselapse abikaasat, abikaasa vanavanemat ning mehe- või
            naisevenda või õemeest või mehe- või naiseõde või vennanaist;
            - „muu isik, kellega sugulus puudub“ viitab isikutele, kellega suguluses ei
            olda, näiteks lapsehoidjad, koos elavad sõbrad või õpilased jne. Ka
            kasulapsed kuuluvad sellesse kategooriasse.
  Leibkonna Leibkonna suurus on määratletud kui tavaleibkonna liikmete koguarv.         - Leibkonna liikmete koguarv
  suurus
            See muutuja annab teavet leibkonna liikmete täpse arvu kohta.               - Täpsustamata
  Leibkonna See muutuja viitab korraldusele, mille alusel tavaleibkond elab kas terves - Omanik, kellel on tasumata hüpoteeklaen
  eluruumi
ET                                                                  13                                                           ET
 ---pagebreak---   kasutamise elamuüksuses või selle osas, pidades silmas allpool kirjeldatut.             - Omanik ilma hüpoteeklaenuta
  alus       Kategooriaid „omanik, kellel on tasumata hüpoteeklaen“ ja „omanik ilma       - Üürnik, turuhinnaga üür
             hüpoteeklaenuta“ kasutatakse tavaleibkondade puhul, mille vähemalt üks
             liige on selle elamuüksuse omanik, kus leibkond elab, olenemata sellest,     - Üürnik, vähendatud üür
             kas leibkonna mistahes muu liige on kogu elamuüksuse või selle osa           - Üürnik, tasuta
             üürnik. Isik on omanik, kui tal on omandiõigust tõendav dokument,
             olenemata sellest, kas elamu on täielikult välja ostetud või mitte. Isikut,  - Täpsustamata1
             kellele eluruumid pärast üürilepingu lõppemist tagastatakse, tuleks käsitada - Ei kohaldata
             omanikuna.
             Kategooria „omanik, kellel on tasumata hüpoteeklaen“ on kohaldatav
             olukordades, kus omanik peab maksma ära vähemalt ühe hüpoteeklaenu,
             mis on võetud elamuüksuse ostmiseks, või selle hüpoteeklaenu intressi või
             mõlemad.
             Kategooria „omanik ilma hüpoteeklaenuta“ on kohaldatav olukordades, kus
             hüpoteeklaenu ega sellelt makstavat intressi pole. Arvesse ei võeta muu
             elamuüksuse (nt teise elamu) ostmiseks võetud hüpoteeklaene või
             eluasemelaene või mõlemaid ega remondi-, renoveerimis-, hooldus- või
             muid laene.
             Kategooriad „üürnik, turuhinnaga üür“ või „üürnik, vähendatud üür“
             kasutatakse leibkondade puhul, mille vähemalt üks liige on üürnik
             (elamuüksust üüritakse omanikult) või allüürnik (elamuüksust üüritakse
             kelleltki, kes ise on üürnik) elamuüksuses, kus ta elab, ning mille ükski
             liige pole asjaomase elamuüksuse omanik.
             Kategooria „üürnik, turuhinnaga üür“ on kohaldatav leibkondade puhul,
             mille vähemalt üks liige on üürnik või allüürnik, kes maksab üüri valdava
             või turuhinnaga. See kategooria on kohaldatav ka siis, kui makstakse
             turuhinnaga üüri, aga see summa saadakse osaliselt või täielikult tagasi
             majutustoetustest või muudest allikatest, sealhulgas avaliku sektori,
             heategevuslikest või eraallikatest.
ET                                                                    14                                                ET
 ---pagebreak---                  Kategooria „üürnik, vähendatud üür“ hõlmab leibkondi, kes elavad
                 elamuüksustes vähendatud hinna eest, st turuhinnast madalama hinna eest
                 (kuid mitte ilma üüri maksmata); seejuures võib hinnaalandus olla tehtud
                          a) seaduse alusel,
                          b) sotsiaaleluruumide kava alusel,
                          c) isiklikel põhjustel,
                          d) tööandja otsusega.
                 Kategooria „üürnik, tasuta“ hõlmab leibkondi, kes elavad elamuüksuses
                 tasuta, st üüri ilma maksmata; seejuures võib üürivabastus olla antud:
                          a) seaduse alusel,
                          b) sotsiaaleluruumide kava alusel,
                          c) isiklikel põhjustel,
                          d) tööandja otsusega.
                 Kategooria „ei kohaldata“ hõlmab kõiki tavaleibkondi, kes ei ela komisjoni
                 määruses (EÜ) nr 1201/2009 määratletud tavaeluruumides.
                  See muutuja näitab tavaleibkonna igakuist netosissetulekut, st leibkonna    - Väikese igakuise ekvivalentnetosissetulekuga
                  kõigi liikmete sissetulekute summat või leibkonna kogusissetulekut –        rühm
                  sealhulgas töötasu, sotsiaaltoetused ja muu rahaline sissetulek, millest on -    Väikese       kuni     keskmise   igakuise
                  maha arvatud rahasiirded muudele leibkondadele – pärast makse ja
  Leibkonna                                                                                ekvivalentnetosissetulekuga rühm
                  sotsiaalmakseid.
  igakuine                                                                                - Keskmise igakuise ekvivalentnetosissetulekuga
  netosissetulek  Muutuja eesmärk on anda teavet leibkonna sissetuleku selle osa kohta, mis rühm
                  on võimalik ühes kuus keskmiselt kulutada või säästa. Kui leibkonna
                  sissetulek erineb kuude lõikes märkimisväärselt, tuleb esitada hinnanguline -     Keskmise        kuni     suure   igakuise
                  tüüpiline või tavapärane kuu netosissetulek, mis kajastab leibkonna ekvivalentnetosissetulekuga rühm
                  sissetulekute praegust olukorda. Kui leibkonna kuusissetulek erineb aasta
ET                                                                        15                                                                  ET
 ---pagebreak---            jooksul märkimisväärselt, näiteks hooajalise tegevuse puhul, esitatakse - Suure igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm
           aastasissetuleku alusel arvutatud keskmine kuusissetulek.                   - Leibkonna kogu igakuine netosissetulek
          Igakuine netosissetulek märgitakse kas leibkonna kogu netosissetulekuna (omavääringus väljendatud summa)
          või ühena viiest ekvivalentsissetuleku rühmast.                              - Täpsustamata1
          Viie ekvivalentsissetuleku rühma vahelised piirid on kindlaks määratud
          muutuja kvintiilide alusel ja määratletud järgmiselt:
          - „väikese igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm“ – leibkonnad, kelle
          ekvivalentsissetulek on esimesest kvintiilist väiksem;
          - „väikese kuni keskmise igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm“ –
          leibkonnad, kelle ekvivalentsissetulek on esimese kvintiiliga võrdne või
          sellest suurem ja teisest kvintiilist väiksem;
          - „keskmise igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm“ – leibkonnad,
          kelle ekvivalentsissetulek on teise kvintiiliga võrdne või sellest suurem ja
          kolmandast kvintiilist väiksem;
          - „keskmise kuni suure igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm“ –
          leibkonnad, kelle ekvivalentsissetulek on kolmanda kvintiiliga võrdne või
          sellest suurem ja neljandast kvintiilist väiksem;
          - „suure igakuise ekvivalentnetosissetulekuga rühm“ – leibkonnad, kelle
          ekvivalentsissetulek on neljanda kvintiiliga võrdne või sellest suurem.
          Et võtta arvesse erinevusi leibkondade suuruses ja koosseisus, antakse
          leibkonna liikmetele ekvivalentsissetuleku leidmiseks kaal: leibkonna
          esimesele üle 14-aastasele liikmele antakse kaal 1,0, teisele ja igale
          järgmisele üle 14-aastasele liikmele antakse kaal 0,5 ning alla 14-aastasele
          lapsele kaal 0,3.
          See muutuja näitab, kas põhitöö kestus on piiratud (st töö või leping lõpeb Teabe üksikasjalikkus sõltub iga mikroandmete
  Põhitöö pärast varem kindlaks määratud ajavahemikku) või põhineb tähtajatul kogumise puhul kontekstist.
  pidevus lepingul. Muutuja viitab sellise töötava isiku põhitööle, kes töötab
ET                                                                 16                                                                ET
 ---pagebreak---                 palgatöötajana.                                                               - Tähtajaline tööleping
                Terminit „töö“ kasutatakse, et viidata tööhõivele. Kriteerium, mille alusel   -- tähtajaline kirjalik tööleping
                tehakse kindlaks, kas isik osaleb tööhõives, sõltub iga mikroandmete          -- tähtajaline suuline leping
                kogumise puhul kontekstist.                                                   - Püsiv töö
                Töö on ühe majandusüksuse jaoks täidetavate ülesannete ja kohustuste          -- tähtajatu kirjalik leping
                kogum. Isikutel võib olla üks või mitu tööd. Palgatöötajate puhul võib iga    -- tähtajatu suuline leping
                lepingut käsitada eraldi ülesannete ja kohustuste kogumina ning seega - Täpsustamata1
                eraldi tööna. Kui isikul on mitu tööd, on põhitöö see, kus töötatakse                         2
                tavaliselt kõige rohkem tunde, nagu määratletud rahvusvahelistes - Ei kohaldata
                statistilistes standardites tööaja kohta.
                Tähtajalise töölepinguga töö lõpeb kas pärast varem kindlaks määratud
                ajavahemikku (teadaolevaks kuupäevaks) või pärast ajavahemikku, mis ei
                ole ette teada, kuid on siiski määratud kindlaks objektiivsete kriteeriumide
                alusel, nagu ülesande lõpetamine või ajutiselt asendatava töötaja äraoleku
                aeg.
                Tööd, mida tehakse sellise lepingu alusel, millel pole varem kindlaks
                määratud lõppu, käsitatakse püsivana.
                Tööna arvestatakse lepingulist, mitteametlikku või suulist kokkulepet
                töösuhte kohta ning mitte andmeesitaja oletusi seoses töö kaotamisega,
                tema kavatsust töölt ära tulla, tema soovi tööle jääda või püsivalt tööle
                jäämise tõenäosust.
                See muutaja viitab palgatöötajana töötava isiku põhitööle ning selle puhul    - Jah
                eristatakse järelevalvekohustustega ja ilma järelevalvekohustusteta           – Ei
  Järelevalveko töötajaid. Isikul on järelevalvekohustused, kui ta teeb ametlikku
  hustused      järelevalvet vähemalt ühe muu isiku töö üle. Järelevalvena ei käsitata        - Täpsustamata1
                kohustusi õpipoiste ja praktikantide ees ega ka kvaliteedikontrolli (teenuste - Ei kohaldata2
                toodangu, aga mitte teiste inimeste töö kontrollimine) ega nõustamist.
ET                                                                       17                                                     ET
 ---pagebreak---   Aasta, mil isik      See muutuja viitab töötava isiku praegusele põhitööle ja näitab aastat, mil - Aasta, mil isik asus tööle praeguse tööandja
  asus tööle           isik asus tööle praeguse tööandja juures või füüsilisest isikust ettevõtjana juures või füüsilisest isikust ettevõtjana
  praeguse             praeguses ärivaldkonnas.                                                                (neljakohaline arv)
  tööandja
  juures või                                                                                - Täpsustamata1
  füüsilisest                                                                                - Ei kohaldata2
  isikust
  ettevõtjana
                       See muutuja viitab töötava isiku põhitöökohale ning näitab kohaliku üksuse              - Täpne isikute arv, kui neid on 1–9
                        juures töötavate isikute arvu, sealhulgas nii üksuse asukohas töötavate                - 10–19 isikut
                        isikute arvu kui ka nende isikute arvu, kes töötavad väljaspool üksust, kuid
                        kuuluvad organisatsiooniliselt üksusesse ja saavad üksusest töötasu.                   - 20–49 isikut
                        Muutuja hõlmab ka töötavaid omanikke, üksuses regulaarselt töötavaid                   - 50–249 isikut
  Põhitöökoha           partnereid ja palgata töötajaid pereettevõttes ning üksuse palgal olevaid
  kohaliku              osalise tööajaga töötajaid. Samuti hõlmab see palgal olevaid                           - 250 või rohkem isikut
  üksuse suurus         hooajatöötajaid, õpipoisse, praktikante ja kodustöötajaid.                             Ei oska öelda, kuid vähem kui 10 isikut
                       Kohalik üksus on ettevõte või selle osa, mis asub geograafiliselt Ei oska öelda, kuid vähemalt 10 isikut
                        kindlaksmääratud kohas.
                                                                                - Täpsustamata1
                                                                                - Ei kohaldata2
                       Muutuja annab teavet selle kohta, kas isik, kes ei osale tööhõives, on varem - Isik ei ole mitte kunagi olnud töösuhtes
                       tööhõives osalenud (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni „tööhõive“
                                                                                - Isiku töökogemus piirdub üksnes juhutöödega
  Varasema             määratluse kohaselt7) ning kas varasem töökogemus piirdus üksnes
  töökogemuse          juhutöödega või mitte.                                                                  - Isiku töökogemus ei piirdu üksnes juhutöödega
  olemasolu            Kategooria „isik ei ole mitte kunagi olnud töösuhtes“ hõlmab isikuid, kellel - Täpsustamata1
                       pole töökogemust.
                                                                                - Ei kohaldata2
                       Kategooria „isiku töökogemus piirdub üksnes juhutöödega“ hõlmab
  7
          Isikud, kes pole kunagi saanud töökogemust, töötades palga või kasu eest vähemalt ühe tunni nädalas.
ET                                                                                18                                                                     ET
 ---pagebreak---                  isikuid, kellel on töökogemus, mis piirdub üksnes juhutöödega. Selle
                 muutuja puhul ei tohiks tööd ajateenijana käsitada töökogemusena.
                 Kategooria „isiku töökogemus ei piirdu üksnes juhutöödega“ hõlmab
                 isikuid, kellel on töökogemus, kui arvesse ei võeta juhte, mil töökogemus
                 on piirdunud üksnes juhutöödega.
  Osalemine      Selle muutujaga hinnatakse isiku osalemist formaalses hariduses ja - Jah
  formaalses     koolituses, tehes kindlaks, kas isik osaleb vaatlusperioodil (määratakse – Ei
  hariduses ja   kindlaks iga mikroandmete kogumise puhul) õpilase või õpipoisina
  koolituses     formaalhariduse programmis.                                               - Täpsustamata1
  (õpilase või
  õpipoisina)                                                                              - Ei kohaldata2
  vaatlusperiood
  il
  Praeguse või   Muutujaga hinnatakse sellise viimati omandatud formaalhariduse või        Teabe üksikasjalikkus sõltub iga andmete
  kõige          väljaõppe taset, milles isik asjaomasel vaatlusperioodil (määratakse      kogumise puhul kontekstist (valdkond). Iga
  hiljutisema    kindlaks iga mikroandmete kogumise puhul) osales, tuginedes               kategooria puhul märgitakse ISCED-P koodid, kui
  formaalse      rahvusvahelise ühtse hariduse liigituse 2011. aasta versiooni5 (ISCED-P   kategooriad ja koodid on üks ühele vastavuses.
  haridus- või   2011) kohastele haridusprogrammide kategooriatele.
  koolitustegevu
  se tase                                                                                ISCED 0 alusharidus                         0
                                                                                ISCED 1 algharidus                          1
                                                                                ISCED 2 põhiharidus                         2
                                                                                ISCED 3 keskharidus                         3
                                                                                ISCED 3 keskharidus – üldine           34
ET                                                                       19                                                                ET
 ---pagebreak---           ISCED 3 keskharidus – kutseõpe       35
          ISCED 3 keskharidus – teadmata
                                                -
          suunitlus8
      ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe
                                                4
      keskhariduse baasil
          ISCED 4 kutsekeskharidus või
          kutseõpe keskhariduse baasil –       44
          üldine
          ISCED 4 kutsekeskharidus või
          kutseõpe keskhariduse baasil –       45
          kutseõpe
          ISCED 4 kutsekeskharidus või
          kutseõpe keskhariduse baasil –        -
          teadmata suunitlus8
      ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus
                                                5
      keskhariduse baasil
          ISCED         5     keskeri-      ja
          tehnikumiharidus       keskhariduse  54
          baasil – üldine
          ISCED         5     keskeri-      ja
          tehnikumiharidus       keskhariduse  55
          baasil – kutseõpe
          ISCED         5     keskeri-      ja
          tehnikumiharidus       keskhariduse   -
          baasil – teadmata suunitlus8
      ISCED 6 bakalaureus        või   sellega
                                                6
      võrdsustatud haridus
ET 20                                             ET
 ---pagebreak---                                                                                ISCED 7 magister                 või sellega
                                                                                7
                                                                                võrdsustatud haridus
                                                                                ISCED 8 doktor või sellega võrdsustatud
                                                                                8
                                                                                haridus
                                                                                Täpsustamata1
                                                                                Ei kohaldata2
                       Aasta, mil kõrgeima taseme haridusasutus edukalt lõpetati (neljakohaline - Aasta, mil kõrgeim haridusaste edukalt lõpetati
                       arv).                                                                                (neljakohaline arv)
  Aasta, mil           See muutuja viitab aastale, mil lõpetati kõrgeima taseme haridusasutus, ja - Täpsustamata1
  kõrgeim              hõlmab isikuid, kellel on vähemalt algharidus (ISCED 1).                                      - Ei kohaldata2
  haridusaste          Kategooria „ei kohaldata“ hõlmab isikuid, kellel formaalharidus puudub
  edukalt              või kelle haridustase on algharidusest (ISCED 1) madalam. Kategooriat „ei
  lõpetati             kohaldata“ kasutatakse ka selliste statistiliste üksuste loendamiseks, mis on
                       osa andmeallika üldkogumist, aga mille puhul ei esitata muutuja kohta
                       süsteemselt andmeid (nt teatavast vanusest nooremad isikud).
  Kõrgeima             Valdkond, milles omandasid oma kõrgeima haridustaseme isikud, kelle Teabe üksikasjalikkus sõltub iga andmete
  edukalt              haridustase on ISCED 3 või kõrgem.                                                            kogumise puhul kontekstist (valdkond). Iga
  lõpetatud
  haridus- või         Kõrgeima omandatud haridustaseme valdkond põhineb ISCEDi haridus- ja kategooria puhul märgitakse ISCED-F koodid,9 kui
  koolitusastme        koolitusvaldkondade            liigitusel     (ISCED-F 2013)8.          Valdkond        on kategooriad ja koodid on üks ühele vastavuses .
  valdkond             haridusprogrammi või kvalifikatsiooni sisu laiem teema.
                                                                                Üldkavad ja kvalifikatsioonid                 00
  8
         http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/isced-fields-of-education-and-training-2013-en.pdf (kättesaadav inglise ja prantsuse keeles).
  9
         Koodid (009), (029), (039), (049), (059), (079), (089), (099) ja (109) pole ISCEDi koodid.
ET                                                                                21                                                                           ET
 ---pagebreak---    Kategooria „ei kohaldata“ hõlmab isikuid, kellel formaalharidus puudub   Põhiõppekavad ja kvalifikatsioonid         001
   või kelle haridustase on madalam kui ISCED 3.
                                                                            Kirja- ja arvutusoskus                     002
                                                                            Isiklikud oskused ja isiklik areng         003
                                                                            Üldkavad         ja    kvalifikatsioonid,
                                                                                (009)
                                                                            täpsemalt määratlemata
                                                                          Haridus                                       01
                                                                            Haridus                                    011
                                                                            Haridust                       hõlmavad
                                                                            interdistsiplinaarsed      kavad       ja  018
                                                                            kvalifikatsioonid
                                                                          Kunstid ja humanitaarerialad                  02
                                                                            Kunstid                                    021
                                                                            Humanitaarerialad       (välja   arvatud
                                                                                022
                                                                            keeled)
                                                                            Keeled                                     023
                                                                            Kunste      ja      humanitaarerialasid
                                                                            hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad       028
                                                                            ja kvalifikatsioonid
                                                                            Kunstid       ja     humanitaarerialad,
                                                                                (029)
                                                                            täpsemalt määratlemata
                                                                          Sotsiaalteadused, ajakirjandus ja infolevi    03
                                                                            Sotsiaal- ja käitumisteadused              031
                                                                            Ajakirjandus ja infolevi                   032
ET                                                      22                                                                  ET
 ---pagebreak---          Sotsiaalteadusi, ajakirjandust ja
         infolevi                     hõlmavad
                                                 038
         interdistsiplinaarsed     kavad     ja
         kvalifikatsioonid
         Sotsiaalteadused, ajakirjandus      ja
                                                (039)
         infolevi, täpsemalt määratlemata
      Ärindus, haldus ja õigus                    04
         Ärindus ja haldus                       041
         Õigusteadus                             042
         Ärindust, haldust ja õigusteadust
         hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad    048
         ja kvalifikatsioonid
         Ärindus, haldus ja õigusteadus,
                                                (049)
         täpsemalt määratlemata
      Loodusteadused,        matemaatika     ja
                                                  05
      statistika
         Bioloogia ja sellega seotud teadused    051
         Keskkond                                052
         Füüsikalised loodusteadused             053
         Matemaatika ja statistika               054
         Loodusteadusi,      matemaatikat    ja
         statistikat                  hõlmavad
                                                 058
         interdistsiplinaarsed     kavad     ja
         kvalifikatsioonid
ET 23                                                 ET
 ---pagebreak---          Loodusteadused, matemaatika ja
                                                (059)
         statistika, täpsemalt määratlemata
      Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
                                                  06
      (IKT)
         Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia    061
         Info-                               ja
         kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT)
                                                 068
         hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad
         ja kvalifikatsioonid
      Tehnika, tootmine ja ehitus                 07
         Tehnikaalad                             071
         Tootmine ja töötlemine                  072
         Arhitektuur ja ehitus                   073
         Tehnikat, tootmist ja ehitust hõlmavad
         interdistsiplinaarsed     kavad     ja  078
         kvalifikatsioonid
         Tehnika, tootmine ja ehitus, täpsemalt
                                                (079)
         määratlemata
      Põllumajandus, metsandus, kalandus ja
                                                  08
      veterinaaria
         Põllumajandus                           081
         Metsandus                               082
         Kalandus                                083
         Veterinaaria                            084
ET 24                                                 ET
 ---pagebreak---         Põllumajandust,            metsandust,
        kalandust ja veterinaariat hõlmavad
                                                088
        interdistsiplinaarsed     kavad     ja
        kvalifikatsioonid
        Põllumajandus, metsandus, kalandus
        ja        veterinaaria,      täpsemalt (089)
        määratlemata
      Tervis ja heaolu                           09
        Tervis                                  091
        Heaolu                                  092
        Tervist      ja   heaolu     hõlmavad
        interdistsiplinaarsed     kavad     ja  098
        kvalifikatsioonid
        Tervis      ja    heaolu,    täpsemalt
                                               (099)
        määratlemata
      Teenused                                   10
        Isikuteenused                           101
        Hügieen ja töötervishoid                102
        Turvateenused                           103
        Veoteenused                             104
        Teenuseid                    hõlmavad   108
        interdistsiplinaarsed     kavad     ja
        kvalifikatsioonid
        Teenused, täpsemalt määratlemata       (109)
      Täpsustamata
ET 25                                                ET
 ---pagebreak---                                                                                Ei kohaldata
  Elukohariigis Elukohariigis viibimise kestus täisaastates näitab ajavahemikku alates - Sündinud kõnealuses riigis ega ole kunagi elanud
  viibimise     päevast, mil isik asus andmeid esitavasse riiki viimati alaliselt elama, muus riigis vähemalt ühe aasta pikkusel perioodil
  kestus        väljendatuna täisaastates ja ühena järgmistest:
  täisaastates                                                                                - Aastate arv kõnealuses riigis (pärast viimast
                - sündinud kõnealuses riigis ega ole kunagi elanud muus riigis vähemalt selles riigis asuvas alalises elukohas elama
                ühe aasta pikkusel perioodil – hõlmab isikuid, kes on andmeid esitavas asumist) (kahekohaline arv)
                riigis sündinud ja kelle alaline elukoht pole kunagi olnud vähemalt ühe - Täpsustamata1
                aasta pikkusel perioodil muus riigis peale andmeid esitava riigi;
                                                                                - Ei kohaldata2
                 - aastate arv kõnealuses riigis pärast viimast selles riigis asuvas alalises
                elukohas elama asumist – täisarv, mis näitab täisaastates ajavahemikku
                alates päevast, mil isik asus andmeid esitavasse riiki viimati alaliselt elama,
                kuni vaatluskuupäevani (iga sotsiaalvaldkonna mikroandmete kogumise
                puhul kindlaks määratud).
ET                                                                        26                                                                    ET
 ---pagebreak---   Üldine         Üldine terviseseisund oma hinnangul on isiku subjektiivne hinnang oma        - Väga hea
  terviseseisund üldisele tervisele (mitte praegusele tervislikule seisundile või võimalikele
  oma                                                                                - Hea
                 ajutistele terviseprobleemidele), sealhulgas tervise eri mõõtmetele, st
  hinnangul      füüsilisele ja emotsionaalsele toimimisele, vaimsele tervisele (hõlmab       - Rahuldav
                 psühholoogilist heaolu ja vaimseid häireid) ning biomeditsiinilistele        - Halb
                 sümptomitele.
                                                                                - Väga halb
                                                                                - Täpsustamata1
                                                                                - Ei kohaldata2
ET                                                                        27                                  ET
 ---pagebreak---   Pikaajaline    Muutuja „pikaajalised terviseprobleemid“ on isiku subjektiivne hinnang         - Jah
  terviseproblee  oma kroonilistele terviseprobleemidele, võttes arvesse tervise eri füüsilisi,
  m                                                                                – Ei
                  emotsionaalseid, käitumuslikke ja vaimseid mõõtmeid, haigusi ja häireid
                  ning valu, õnnetustest ja vigastustest tingitud kehva tervist ning            - Täpsustamata1
                  kaasasündinud haigusi. Pikaajalisi või kroonilisi terviseprobleeme            - Ei kohaldata2
                  iseloomustab nende püsivus ning need võivad eeldada pikaajalist
                  järelevalvet, jälgimist või hooldust. Pikaajalised haigused või
                  terviseprobleemid peaksid olema kestnud või peaksid eeldatavalt kestma
                  vähemalt kuus kuud (või peaksid olema kordunud või eeldatavalt korduma
                  vähemalt kuue kuu jooksul).
                 Kategooria „jah“ viitab ühe või enama pikaajalise või kroonilise
                 terviseprobleemi esinemisele ning „ei“ viitab pikaajaliste või krooniliste
                 terviseprobleemide puudumisele andmeesitaja hinnangul.
ET                                                                       28                                     ET
 ---pagebreak---   Terviseproblee See muutuja näitab, kui ulatuslikud on isiku hinnangul terviseprobleemist - Oluliselt piiratud
  midest         või -probleemidest (füüsilised, vaimsed või emotsionaalsed, sealhulgas
  tingitud                                                                                - Mõningal määral piiratud
                 vanadusest tulenevad häired või piirangud) tingitud püsivad pikaajalised
  tegevuspiirang (vähemalt kuus kuud kestvad) piirangud sellistes tegevustes osalemisel, - Ei ole üldse piiratud
  ud             millega isik üldjuhul tegeleks või mida ta üldjuhul ellu viiks.
                                                                                - Täpsustamata1
                 Tegevus on määratletud kui isiku täidetav ülesanne või tehtav toiming.                      2
                 Tegevuspiirangud on määratletud kui isiku raskused tegevuse elluviimisel, - Ei kohaldata
                 hinnatuna üldkogumi üldtunnustatud standardi alusel, võttes arvesse
                 kultuurilisi ja sotsiaalseid ootusi seoses tegevustega, mida inimesed üldiselt
                 ellu viivad, ning pidades silmas kõiki tööl või koolis, kodus ja vabal ajal
                 ellu viidavaid tegevusi.
                 Korduvate või muutlike terviseprobleemidega isikud peaksid viitama
                 olukorrale, mis nende tavapärast tegevust kõige sagedamini mõjutab.
                 - „Oluliselt piiratud“ tähendab, et tegevuse elluviimine pole võimalik või
                 on võimalik üksnes suurte raskustega ja tavaliselt teiste inimeste abiga.
                 - „Mõningal määral piiratud“ tähendab, et tegevust on võimalik ellu viia,
                 kuid mõningaste raskustega, kuigi üldjuhul ilma teiste inimeste abita (või
                 tavaliselt ilma igapäevase abita).
                 - „Ei ole üldse piiratud“ tähendab, et tavapäraseid tegevusi on võimalik ellu
                 viia ilma raskusteta või et võimalik tegevuspiirang pole kestnud kauem kui
                 viimased kuus kuud.
ET                                                                          29                                             ET
 ---pagebreak---                  See muutuja näitab meetodit, mida kasutatakse teabe kogumiseks - Paberipõhine isikuküsitlus (PAPI)
                 andmeesitajalt. Kui teabe kogumiseks andmeesitajalt kasutatakse mitut - Arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI)
                 meetodit, kajastab see muutuja peamiselt kasutatavat meetodit.
                                                                                - Arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI)
                 PAPI, CAPI ja CATI puhul kogub teavet küsitleja. CAWI puhul vastab
                 andmeesitaja küsimustele iseseisvalt, kasutades veebisaidil esitatud vormi. - Arvutipõhine veebiküsitlus (CAWI)
                 Kategooria „muu“ on kohaldatav, kui muud kategooriad kasutatavat - Muu
  Kasutatud      küsitlusviisi ei hõlma, nt paberipõhise eneseküsitluse (PASI) või - Ei kohaldata
  küsitlemismeet veebivälise arvutipõhise eneseküsitluse (CASI) puhul.
  od             Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse selliste statistiliste üksuste
                 loendamiseks, mis on osa andmeallika üldkogumist, aga mille puhul ei
                 esitata asjaomase muutuja kohta süsteemselt teavet (nt teatavast vanusest
                 nooremate isikute korral), ning juhtudel, kus kogu teave on saadud
                 registritest (st haldusandmed) või imputeeritud või mõlemat ning küsitlust
                 pole toimunud.
                 See muutuja näitab, kas nõutava teabe on esitanud kindlaksmääratud - Otsene osalemine
                 andmeesitaja või see on esitatud muu isiku (asendusvastaja) kaudu.          - Kaudne osalemine
                 Kindlaksmääratud andmeesitaja on iga mikroandmete kogumise - Täpsustamata1
                 tingimustes märgitud isik, kellel palutakse teavet esitada.
                                                                                - Ei kohaldata
  Uuringus       „Otsene osalemine“ viitab olukorrale, kus kindlaksmääratud andmeesitaja
  osalemise laad esitab nõutava teabe ise. Otsene osalemine hõlmab ühtlasi olukordi, kus
                 kindlaksmääratud andmeesitaja on esitanud nõutud teabe muu isiku abiga
                 (nt tõlge, füüsiline abi) ning antud vastuseid kinnitanud.
                 „Kaudne osalemine“ viitab olukorrale, kus andmeesitajalt nõutud teabe on
                 esitanud kolmas isik (st asendusvastaja), ilma et andmeesitaja oleks seda
ET                                                                          30                                                      ET
 ---pagebreak---               teavet kinnitanud.
              Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse selliste statistiliste üksuste
              loendamiseks, mis on osa andmeallika üldkogumist, aga mille puhul ei
              esitata asjaomase muutuja kohta süsteemselt teavet, ning juhtudel, kus kogu
              teave on saadud registritest (st haldusandmed) või imputeeritud või
              mõlemat ning küsitlust pole toimunud.
              Selle muutujaga kajastatakse peamist kihti, kuhu iga vaatlusüksus - Kihi tunnuskood
              (üksikisik või leibkond) kuulub, juhul kui sihtkogum (või osa sellest) on - Ei kohaldata
              valimi koostamise esimeses etapis kihistatud, andes seejuures eri kihtidele
              tunnuskoodid (kihi tunnused). Üldkogumi kihistamine tähendab selle
              jaotamist mittekattuvateks alamkogumiseks, mida kutsutakse kihtideks.
              Seejärel võetakse igast kihist eraldi valim.
              Registreeritud teave viitab alati olukorrale asjaomase statistilise üksuse
              (üksikisik või leibkond) valimise ajal.
  Kiht
              Kategooria „kihi tunnuskood“ kajastab nende kihtide tunnuskoode, kuhu
              vaatlusüksused (üksikisikud või leibkonnad) kuuluvad. Kihtide
              tunnuskoode kasutatakse, kui sihtkogum on kihistatud või kui arvesse on
              võetud iseesindavaid esmaseid valikuüksuseid.
              Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse juhul, kui sihtkogum pole valimi
              moodustamise protsessi esimeses etapis kihistatud (nt kui valim on
              moodustatud lihtsa juhuvalikuga või juhusliku klastervalikuga) ning
              iseesindavaid esmaseid valikuüksuseid pole arvesse võetud.
              Selle muutujaga kajastatakse esmast valikuüksust, kuhu iga vaatlusüksus - Esmase valikuüksuse tunnuskood
  Esmane
              (üksikisik või leibkond) kuulub, juhul kui sihtkogum on jagatud klastriteks, - Ei kohaldata
  valikuüksus
              andes seejuures klastritele ehk esmastele valikuüksustele tunnuskoodid.
ET                                                                     31                                              ET
 ---pagebreak---    Üldkogum jagatakse klastriteks (st eraldi alamkogumiteks), kui üldkogumi
   kõigi üksuste uurimine pole võimalik (valimialuse puudumise tõttu) või kui
   see on liiga kulukas (üldkogum on geograafiliselt laialt jaotunud). Seejärel
   võetakse valimi moodustamise esimeses etapis klastrite (esmased
   valikuüksused) valim.
   Registreeritud teave viitab alati olukorrale asjaomase üksuse (üksikisik või
   leibkond) valimise ajal.
   Kategooria „esmase valikuüksuse tunnuskood“ kajastab selle esmase
   valikuüksuse tunnuskoodi (valitud esmaste valikuüksuste hulgas), kuhu iga
   vaatlusüksus (üksikisik või leibkond) kuulub, juhul kui sihtkogum on
   valimi moodustamise esimeses etapis klastriteks jagatud.
   Kategooriat „ei kohaldata“ kasutatakse juhul, kui sihtkogumit pole valimi
   moodustamise protsessi esimeses etapis klastriteks jagatud, nt kui valim on
   moodustatud lihtsa juhuvalikuga või stratifitseeritud juhuvalikuga.
ET                                                          32                  ET


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted direktiivi 96/53/EÜ kohaste sõiduki tagaosas paiknevate aerodünaamiliste seadiste kasutamise kohta

text:
                            EUROOPA
                            KOMISJON
                                                     Brüssel, 15.11.2019
                                                     C(2019) 8056 final
                      KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                         15.11.2019,
   millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted direktiivi 96/53/EÜ kohaste sõiduki tagaosas
                   paiknevate aerodünaamiliste seadiste kasutamise kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,
                                                15.11.2019,
   millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted direktiivi 96/53/EÜ kohaste sõiduki tagaosas
                       paiknevate aerodünaamiliste seadiste kasutamise kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse
   teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses
   lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass,1 eriti selle
   artikli 8b lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:
   (1)      Sõidukite aerodünaamiliste omaduste parandamisega võib märkimisväärselt
            vähendada kütusekulu ja seega ka CO2 heidet. Kuid sõidukite aerodünaamilisi
            omadusi ei saa märkimisväärselt parandada, kui maanteesõidukite, sealhulgas
            aerodünaamiliste seadiste lubatud mõõtmed seda ei võimalda. Seetõttu muudeti
            direktiivi 96/53/EÜ, et lubada teatavatel tingimustel erandeid sõidukite maksimaalsest
            lubatud pikkusest nii esi- kui ka tagaosas.
   (2)      Tagaosas paiknevate sissetõmmatavate või kokkuvolditavate aerodünaamiliste seadiste
            ohutuse tagamiseks tuleks kindlaks määrata tingimused, mille korral selliseid seadiseid
            võib kasutada või need tuleb sulgeda, eelkõige seoses teiste liiklejate läheduse,
            piirkonna eriomaduste ja kiiruspiirangutega. Samuti tuleks tagada tagaosas paikneva
            sissetõmmatava või kokkuvolditava aerodünaamilise seadise sobivus ühendveoga
            seotud toimingute korral, eriti ühendveoüksustesse sisse ja sealt välja
            manööverdamisel, aga ka vastupidavus tuule toimele ühendveoüksuses
            transportimisel.
   (3)      Samuti tuleks märkida, et sõidukid ja autorongid, mis on varustatud tagaosas
            paiknevate aerodünaamiliste seadistega, peavad vastama direktiivi 96/53/EÜ nõuetele,
            eelkõige I lisa punktis 1.5 sätestatud pöörderiba osas.
   (4)      Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/53/EÜ artikli 10i
            lõikes 2 osutatud komitee arvamusega,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
                                                 Artikkel 1
                                             Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi 96/53/EÜ kohaselt üksikasjalikud sätted
   sõidukite ja autorongide tagaosas paiknevate aerodünaamiliste seadiste kasutamise kohta.
   1
            EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.
ET                                                   1                                              ET
 ---pagebreak---                                               Artikkel 2
                                               Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
   (a)     „seadised“ – sõiduki või autorongi tagaosas paiknevad aerodünaamilised seadised;
   (b)     „kasutusasend“ – seadiste tööasend, millega vähendatakse tuuletakistust;
   (c)     „suletud asend“ – seadiste asend kokkuvolditult või sissetõmmatult ja ohutult
           kinnitatult.
                                              Artikkel 3
                                        Kasutamistingimused
   1.      Liikmesriigid võivad pädeva asutuse nõudel keelata kasutusasendis seadistega
           sõidukite või autorongide liikluse linnades või linnade vahel, võttes arvesse selliste
           piirkondade eriomadusi, eelkõige juhul, kui piirkiirus on sellistes piirkondades
           50 km/h või väiksem ja kui piirkonnas võib olla vähekaitstud liiklejaid.
   2.      Seadised peavad olema suletud asendis sellistes tingimustes või piirkondades, kus on
           vaja erilist tähelepanu või täpsust. Seda võib olla vaja kui:
           (a)    sõiduk manööverdab, tagurdab või pargib;
           (b)    sõiduk on pargitud;
           (c)    sõidukile laaditakse kaupu peale või sealt maha.
   3.      Ühendveoga seotud toimingute korral kehtivad seadiste kasutamise suhtes järgmised
           nõuded:
           (a)    ühendveo ettevalmistamisel ja selle ajal peavad seadised olema suletud
                  asendis;
           (b)    seadised ei tohi eenduda sõiduki kummalgi küljel rohkem kui 25 mm ja sõiduki
                  kogulaius koos seadistega ei tohi ületada 2 600 mm;
   4.      vigaseid, ohtlikke ja rikkis seadiseid tuleb hoida suletud asendis või need võimaluse
           korral viivitamata eemaldada.
   5.     Erandina lõikest 2 ja lõike 3 punktist a ei pea seadised olema suletud asendis, kui nad
          ei pea olema sissetõmmatavad või kokkuvolditavad vastavalt määruse (EL) nr
          1230/2012 I lisa B osa punktile 1.3.1.1.3, C osa punkti 1.3.1.1.3 ning D osa punktile
          1.4.1.1.3, kuna maksimaalmõõtmete nõuded on kõigi tingimuste korral täidetud.
                                              Artikkel 4
                                             Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
   Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
ET                                                2                                               ET
 ---pagebreak---    Brüssel, 15.11.2019
                       Komisjoni nimel
                       president
                       Ursula VON DER LEYEN
ET                       3                  ET