title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, milles sätestatakse laevavarustuse elektrooniliste märgiste tehnilised kriteeriumid

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               19.4.2018,

               milles sätestatakse laevavarustuse elektrooniliste märgiste tehnilised kriteeriumid

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ,
                  1
                eriti selle artikli 11 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiiviga 2014/90/EL antakse komisjonile rakendamisvolitused, et sätestada asjakohased tehnilised kriteeriumid kõnealuste elektrooniliste märgiste projekteerimise, toimivuse, paigaldamise ja kasutamise kohta.

               (2)Koostatud tasuvusanalüüs
                  2
                andis soodsa hinnangu kõnealuste elektrooniliste märgiste kasutamise kohta roolimärgise täiendusena.

               (3)Laevavarustuse elektrooniline märgistamine ei nõua suuri investeeringuid, kuid toob kasu tootjatele, laevaomanikele ja -käitajatele ning turujärelevalveasutustele.

               (4)Käesolevas määruses sätestatud tehniline kirjeldus põhineb olemasolevate tehniliste lahenduste võrdlusel, mis tehti tasuvusanalüüsi raames, ning sellel analüüsil põhinevatel ettepanekutel, mis käsitlevad laevavarustuse tuvastamiseks kasutatavate koodide koostamist.

               (5)Olemasolevate andmekandjate ning andmevahetusskeemide võrdlus tasuvusanalüüsi raames näitas, et kõige sobivamad tehnilised lahendused on maatrikskood ja raadiosagedustuvastatav märgis (RFID-märgis).

               (6)Veel näitas tasuvusanalüüs, et kuna elektrooniline märgis suudab säilitada andmeid piiratud mahus, tuleks elektroonilise märgise andmetesse lisada lingid andmebaasidele, kust on võimalik leida üksikasjalikumat teavet. Käesolevas määruses sätestatud maatrikskoodides ja RFID-märgistel on olemas põhiteave sellise lingi loomiseks.

               (7)Seega tuleb kasutada laevavarustuse kordumatut tunnuskoodi, mis põhineb standardsel koodi struktuuril ega sõltu elektroonilise märgise tüübist. Sellised tuvastusviisid peaksid olema piisavalt paindlikud, et kasutajatel oleks otsejuurdepääs kõige asjakohasemale laevavarustuse andmebaasile.

               (8)Formaat, milles nõutav teave kodeeritakse andmekandja jaoks, peaks tuginema ISO standarditel. Formaat peaks ka võimaldama kodeerida tootjate lisateavet, sest tootjatel peaks olema võimalik andmekandjale kanda täiendavaid turvaelemente, et oleks kergem avastada võltsitud tooteid.

               (9)Selleks et visuaalset kontrolli oleks parem teha, peaks roolimärgise asemel elektroonilist märgist kandval laevavarustusel olema asjakohane sümbol.

               (10)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1) „elektrooniline märgis“ – raadiosagedustuvastatav märgis (RFID-märgis) või maatrikskoodiga märgis;

               2) „rakendustunnus“ – numbritest koosnev eesliide, millega tähistatakse kodeeritud andmeelementide tähendust ja formaati.

               Artikkel 2

               Laevavarustuse tootjad võivad kasutada järgmisi lisas esitatud elektroonilisi märgiseid:

               a) raadiosagedustuvastatavad märgised, mis on püsivalt kinnitatud toote külge;

               b) püsivalt toote külge kinnitatud optiliselt loetavad märgised, mis sisaldavad maatrikskoode, või

               c) püsivalt tootele kantud optiliselt loetavad märgised, mis sisaldavad maatrikskoode.

               Artikkel 3

               Raadiosagedustuvastatavad elektroonilised märgised, mis asendavad roolimärgist, peavad sisaldama kas märgises või vahetult selle juures nähtavat, loetavat ja kustutamatut sümbolit, nagu see on esitatud lisa punktis 3.1 või 3.2.

               Optiliselt loetavad ja maatrikskoode sisaldavad märgised, mis asendavad roolimärgist, peavad sisaldama kas märgises või vahetult selle juures nähtavat, loetavat ja kustutamatut sümbolit, nagu see on esitatud lisa punktis 3.3.

               Artikkel 4

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 19.4.2018

                  Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 257, 28.8.2014, lk 146.

                     (2)

                        „The possible introduction of an electronic tag as a supplement or a replacement of the wheel mark in marine equipment“, Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi hanke MOVE/D2/2015-372 V1.0 pakkumiskutse („Elektroonilise märgise võimalik kasutuselevõtmine kas laevavarustuse roolimärgise täienduseks või sellele lisaks“).

    ---documentbreak---

               LISA

               1.Laevavarustuse identifitseerimine

               1.1.Laevavarustuse elektrooniline märgis peab sisaldama elektrooniliselt loetavat identifikaatorit raadiosagedustuvastatava märgisena (RFID-märgis) või optiliselt loetava maatrikskoodina, mis sisaldab järgmist teavet:

               a) asjakohane rakendustunnus, mis vastab standarditele ISO/IEC 15434:2006 ja ISO/IEC 15418:2016; kasutatakse kas  andmetunnust ASC MH10 või rakendustunnust GS1;

               b) vastavushindamisel kasutatud moodul (moodulid), mis on esitatud direktiivi 2014/90/EL II lisas [üks kirjatäht];

               c) teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, mille komisjon on kindlaks määranud vastavalt direktiivi 2014/90/EL IV lisa punktile 3.1 [neli numbrit];

               d) üksiktoote tõendamisnumber (numbrid) (moodul G) või EÜ tüübihindamis- ja tüübivastavussertifikaadi numbrid (moodulid B ja D, E või F) [kuni 20 tärki].

               1.2.Lisaks punktis 1.1 osutatud teabele võivad elektroonilised märgised sisaldada tootmiskoha numbrit, tootekoodi, partii numbrit ja/või lisateavet, mille tootja on ette näinud kooskõlas standardiga ISO/IEC 15434:2006 [kasutatakse kas andmetunnust ASC MH10 või rakendustunnust GS1].

               1.3.Näited:

               Moodulid B+D: [vt punkt 1.2.]+([asjaomane tunnus]) B 0575 40123+D 0038 040124

               Moodulid B+E: [vt punkt 1.2.]+([asjaomane tunnus]) B 0575 40123+E 0038 040125

               Moodulid B+F: [vt punkt 1.2.]+([asjaomane tunnus]) B 0575 40123+F 0038 040126

               Moodul G: [vt punkt 1.2.]+([asjaomane tunnus]) G 0575 040126.

               2.Elektroonilised märgised

               2.1.RFID-märgised

               RFID-transponderid töötavad sagedusalas 860 MHz kuni 960 MHz standardi ISO/IEC 18000-6:2004 tüüp C kohaselt.

               Elektrooniline märgis kinnitatakse asjaomase laevavarustuse külge vastupidavalt ja nii, et seda oleks võimalik nõuetekohaselt lugeda asjaomase laevavarustuse oodatava kasutusaja vältel.

               2.2.Maatrikskoodid

               Maatrikskoodid peavad vastama standardile ISO/IEC 16022:2006.

               Elektrooniline märgis kantakse asjaomasele laevavarustusele või kinnitatakse asjaomase laevavarustuse külge vastupidavalt ja nii, et seda oleks võimalik nõuetekohaselt lugeda asjaomase laevavarustuse oodatava kasutusaja vältel.

               3.Tähised

               3.1.

               3.2.

               3.3.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               2.5.2018,

               Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796,
                  1
                käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, eriti selle artiklit 80,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulud koosnevad liidu toetusest ning lõivudest ja tasudest, mida taotlejad maksavad tunnistuste, lubade ja heakskiitvate otsuste taotluste menetlemise ning kaebuste käsitlemise ja muude ameti poolt määruse (EL) 2016/796 artikli 64 kohaselt osutatud teenuste eest.

               (2)Ametile makstavad lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistval, õiglasel ja ühetaolisel viisil, pidades eelkõige silmas lihtsustamiseesmärki. Need ei tohiks tekitada ettevõtjatele tarbetut finantskoormust ega seada ohtu Euroopa raudteesektori konkurentsivõimet.

               (3)Lõivude ja tasude arvutamisel tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud personalikulusid ja asjakohasel juhul ka menetlusse kaasatud välisekspertide kulusid. Samuti tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud tugiteenuste ja -toimingute kulusid ning kõiki muid tegevuskulusid, mis tekivad seoses kõnealuste teenuste osutamisega. Need kulud peaksid olema asjaomaste toimingutega seotud ja proportsionaalsed ning mittediskrimineerivad.

               (4)Ameti võetavad lõivud ja tasud peaksid katma kõik ameti osutatud teenuste kulud.

               (5)Kuni ajani, mil süsteem jõuab arengujärku, mis võimaldab kasutada kindlasummalisi tasumäärasid, tuleks ameti poolt kõnealuste teenuste osutamiseks kulutatud aja eest arvestada tunnitasu. Lõivude ja tasude suurus peaks määruse (EL) 2016/796 kohaselt olema selline, et ei tekiks puudujääki ega ülejäägi kuhjumist.

               (6)Makstavad summad ei tohiks sõltuda taotleja asukohast ega keelest, milles taotlus on esitatud. Seepärast tuleks ameti menetletava taotluseosaga seotud reisi- ja tõlkekulud kokku liita ning jagada võrdselt kõigi taotluste vahel.

               (7)Lõivude ja tasude kehtestamisel tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadusi. Vajaduse korral peaks ettevõtjatel olema võimalus jagada makse mitmeks osamakseks.

               (8)Kooskõlas määrusega (EL) 2016/796 on taotlejatele tagatud õigus esitada kaebusi ja neil peaks olema võimalik saada abi ja kasutada seda kaebeõigust ameti otsuste suhtes. Seepärast ei tohiks ameti otsuse peale esitatud kaebuse vastuvõetavaks tunnistamise eelduseks seada kaebuse eest lõivu või tasu maksmist. Lõivu või tasu tuleks kaebuse menetlemise eest nõuda üksnes juhul, kui kaebus jäetakse rahuldamata.

               (9)Kooskõlas hea projektijuhtimistavaga peaks taotlejal olema võimalus küsida tasutavate summade kalkulatsiooni. Võimaluse korral tuleks taotlejale teatada makstava summa tõenäoline suurus ja nõutav makseviis. Tuleks kehtestada lõivude ja tasude maksmise tähtajad.

               (10)Teave käesoleva määrusega kehtestatud lõivude ja tasude kohta peaks olema üldsusele kättesaadav. Ameti võetavate lõivude ja tasude edasine läbivaatamine peaks põhinema ameti kulude ja riiklike ohutusasutuste täidetavate ülesannetega seotud kulude läbipaistval hinnangul.

               (11)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklis 81 osutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) makstavad lõivud ja tasud määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud taotluste menetlemise eest ning muude ameti eesmärkidega kooskõlas osutatavate teenuste osutamise eest. Kehtestatakse ka kõnealuste lõivude ja tasude arvutamise meetod ja maksmise tingimused.

               2.Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega menetlused, millega tagatakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja muude Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaldamine nende kulude suhtes, mida riiklikud ohutusasutused kannavad seoses selliste taotluste riikliku osa menetlemisega, mis vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklitele 14, 20 ja 21 kuuluvad ameti vastutusalasse.

               3.Käesolevat määrust ei kohaldata lõivude ega tasude suhtes, mida võetakse riiklike ohutusasutuste järgmiste toimingute eest:

               (a)ühtsete ohutustunnistuste taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798
                  2
                artikli 10 lõikega 8 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud määruses [direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 10 osutatud rakendusakt]
                  3
               ,

               (b)veeremiüksuste turule laskmise lubade ja veeremiüksuste tüübilubade taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797
                  4
                artikli 21 lõikega 8 ja artikli 24 lõikega 1 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/545
                  5
               ,

               (c)arvamuse esitamine ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmise taotluse kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõike 3 viimase lõiguga,

               (d)ajutise loa andmine kohapealseteks katseteks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõigetega 3 ja 5.

               Artikkel 2

               Lõivude ja tasude liigid

               1.Amet võtab lõivu taotluste menetlemise eest, sealhulgas kalkulatsioonide esitamise eest ja ka juhul, kui taotleja taotluse tagasi võtab, või kui amet otsust muudab. Amet võib võtta lõivu ka siis, kui ta tühistab oma varasema otsuse põhjusel, et loa või tunnistuse omanik ei täida kehtestatud nõudeid.

               2.Lõikes 1 osutatud taotlused hõlmavad järgmist:

               (a)veeremiüksuste turule laskmise load ja veeremiüksuste tüübiload kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21;

               (b)ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14;

               (c)ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22;

               (d)määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7.

               3.Amet võtab tasu ka muude kui lõikes 1 osutatud teenuste osutamise eest, mida taotleja või muu isik soovib. Eelkõige võtab amet tasu määruses (EL) 2018/545 ja määruses [direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 10 osutatud rakendusakt]
                  6
                sätestatud eelneva tegevuse eest.

               4.Amet avaldab teenuste loetelu oma veebisaidil.

               Artikkel 3

               Lõivude ja tasude arvutamine

               1.Lõivu- või tasusumma koosneb järgmistest osadest:

               (a)töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, ning

               (b)riikliku ohutusasutuse kulud seoses riikliku taotluseosa menetlemisega.

               2.Lõike 1 punkti a kohaldamisel kasutab amet tasumäära 130 eurot tunnis.

               Artikkel 4

               Lõivude ja tasude kalkulatsioon

               1.Amet esitab taotleja palvel taotlusega või soovitud teenusega seotud lõivude ja tasude summa mittesiduva kalkulatsiooni ning teatab arvete väljastamise aja.

               Taotluse menetlemisega tegelevad riiklikud ohutusasutused esitavad artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulude kohta ametile mittesiduva kalkulatsiooni, mis arvatakse ameti esitatava kalkulatsiooni hulka.

               2.Taotluse menetlemise ajal peavad nii amet kui ka riiklikud ohutusasutused oma kulusid jälgima. Taotleja palvel teatab amet talle, kui tekib oht, et kulud ületavad kalkulatsioonis esitatud summa rohkem kui 15 %.

               3.Kui taotlust menetletakse või teenust osutatakse kauem kui üks aasta, võib taotleja küsida uue kalkulatsiooni.

               4.Kui soovitakse saada kalkulatsiooni või lasta see läbi vaadata, võib direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 6 ning direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 6 sätestatud tähtaegu pikendada kuni kümne tööpäeva võrra.

               Artikkel 5

               Maksetingimused

               1.Amet väljastab lõivu- ja tasusummade arve 30 kalendripäeva jooksul alates

               (a)ameti või apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast või

               (b)teenuseosutamise lõppemisest või

               (c)taotluse tagasivõtmisest või

               (d)mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine.

               2.Arvel esitatakse järgmised andmed:

               (a)ameti töötundide arv ning

               (b)asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulutatud aeg või esitatakse kindlasummaline tasumäär, mida kohaldatakse riikliku taotluseosa menetlemisel.

               3.Hiljemalt siis, kui amet seda nõuab, esitavad riiklikud ohutusasutused ametile kuluaruande, et ameti väljastatud arve hõlmaks nende tööpanust. Kuluaruandes tuleb täpselt näidata, kuidas need kulud on arvutatud.

               4.Lõivud ja tasud arvutatakse ja makstakse eurodes.

               5.Amet teavitab taotlejaid otsusest ja väljastab arve määruse (EL) 2016/796 artiklis 12 osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu.

               6.Amet võib esitada vahearve iga kuue kuu tagant.

               7.Lõivud ja tasud makstakse ülekandega ameti osutatud pangakontole.

               8.Taotleja tagab, et amet saab tasumisele kuuluva summa, sealhulgas kõik selle maksmisega seotud pangakulud, 60 kalendripäeva jooksul alates arve teatavaks tegemisest.

               9.Kui taotleja on väike või keskmise suurusega ettevõtja, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi.

               Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab väike või keskmise suurusega ettevõtja ettevõtjat, kellel on vähem kui 250 töötajat ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.

               10.Riiklikele ohutusasutustele hüvitatakse riikliku taotluseosa menetlemise kulud lõigetes 8 ja 9 osutatud tähtaja jooksul.

               Artikkel 6

               Maksmata jätmine

               1.Kui amet ei ole saanud makset artikli 5 lõigetes 8 ja 9 sätestatud tähtaja jooksul, võib ta nõuda intressi iga täiendava kalendripäeva eest kuni makse saamiseni ning kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012
                  7
                artiklis 80 sätestatud sissenõudmiseeskirju.

               2.Intressimäär on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes kohaldatav intressimäär, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele on lisatud kaheksa protsendipunkti.

               3.Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, võib ta taotluse tagasi lükata, v.a juhul, kui taotleja esitab pangatagatise või avab tagatishoiuse.

               4.Amet võib uue taotluse tagasi lükata, kui taotleja ei ole täitnud maksekohustusi, mis on seotud eelmise loa, tunnistuse või heakskiitmistoiminguga või ameti osutatud teenustega, v.a juhul, kui taotleja tasub summa, mis oli asjaomase loa, tunnistuse või heakskiitmistoimingu või teenuse eest maksmata.

               5.Amet võtab kõik vajalikud õiguslikud meetmed, et tagada väljastatud arvete täiemahuline tasumine. Riiklikud ohutusasutused, kes on esitanud kuluaruande oma kulude eest hüvitise saamiseks, toetavad ametit selles tegevuses.

               Artikkel 7

               Kaebused ja nendega seotud lõivud

               1.Amet nõuab lõivu iga tagasilükatud või -võetud kaebuse eest.

               2.Kaebusega seotud lõiv on kas 10 000 eurot või sama suur summa, kui võeti selle otsuse eest, mille kohta kaebus esitati, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.

               3.Apellatsiooninõukogu registripidaja teatab kaebuse esitajale maksetingimused. Kaebuse esitajal on tasumiseks aega 30 kalendripäeva alates arve teatavaks tegemisest.

               4.Taotleja võib esitada apellatsiooninõukogule kaebuse arves esitatud lõivude ja tasude kohta.

               Artikkel 8

               Maksumäärade avaldamine ja läbivaatamine

               1.Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 3 osutatud tunnitasu suuruse.

               2.Riiklik ohutusasutus avaldab määrad, mille alusel määratakse kindlaks artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulud, mis nõutakse sisse ametilt. Kui riiklik ohutusasutus kohaldab kindlasummalist määra, täpsustab ta, milliste lubade ja tunnistuste suhtes seda kohaldatakse.

               3.Ameti veebisaidil esitatakse link kõnealusele teabele.

               4.Amet lisab määruse (EL) 2016/796 artikli 51 lõike 1 punktis a osutatud aastaaruandesse teabe elementide kohta, mida võetakse aluseks tunnitasu arvutamisel, finantstulemustes ja prognoosides.

               Artikkel 9

               Ameti menetlused

               1.Selleks et hoida lahus artikli 1 lõikes 1 osutatud lõivude ja tasudega seotud toimingute tulud ja kulud, peab amet

               (a)laskma kanda lõivudest ja tasudest tekkinud sissetuleku eraldi pangakontole ning hoidma seda seal;

               (b)koostama aastaaruande lõivude ja tasudega seotud toimingute tulude ja kulude kohta ning kulustruktuuri ja -tõhususe kohta.

               2.Kui eelarveaasta lõpus ületab lõivudest ja tasudest saadud kogutulu lõivude ja tasudega seotud toimingute kogukulusid, tuleb ülejääk kanda eelarvereservi ja kasutada seda üle- või puudujäägi reguleerimiseks kooskõlas ameti finantseeskirjaga.

               3.Tuleb tagada lõivude ja tasudega seotud toimingutest saadava sissetuleku kestlikkus.

               Artikkel 10

               Hindamine ja läbivaatamine

               1.Lõivude ja tasude süsteemi hinnatakse üks kord eelarveaasta jooksul. Hindamisel võetakse aluseks ameti varasemad finantstulemused ning tulude ja kulude eelarvestus. Hindamine on seotud ka ameti ühtse programmdokumendiga.

               2.Vajaduse korral vaatab komisjon ameti majandustulemuste ja finantsprognooside hinnangu alusel lõivud ja tasud läbi.

               3.Pidades silmas ameti poolt artiklis 8 osutatud aastaaruandes esitatud teavet, vaadatakse käesolev määrus uuesti läbi hiljemalt 16. juuniks 2022, seades eesmärgiks kehtestada järk-järgult kindlasummalised lõivud.

               Artikkel 11

               Üleminekusätted

               Määruse (EL) 2018/545 artikli 55 lõikes 4 ja [direktiivi (EL) 2016/ 798 artikli 10 lõike 10 punktis f osutatud rakendusakti] artikli 15 lõikes 4 osutatud juhtudel ei hõlma käesolevas määruses käsitletud lõivud ja tasud tööd, mis on tehtud enne ametile taotluse esitamist ja selle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme.

               Artikkel 12

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 16. veebruarist 2019.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 2.5.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

                     (3)

                        Komisjoni rakendusmäärus XX.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

                     (5)

                        Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

                     (6)

                        Komisjoni rakendusmäärus XX.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse ajutised otsesed statistikaalased meetmed 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse valitud teemade levitamiseks 1 km² ruutvõrgule geokodeerituna

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               21.11.2018,

               millega kehtestatakse ajutised otsesed statistikaalased meetmed 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse valitud teemade levitamiseks 1 km² ruutvõrgule geokodeerituna

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta,
                  1
                eriti selle artikli 14 lõiget 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Kogu liidus ühtlustatud loendusteemade levitamine kindla suurusega ruutvõrgul, eelkõige 1 km² ruutudega ruutvõrgul, on peamine Euroopa statistika väljund liikmesriikide tulevase poliitika kujundamise ja loendusstrateegiate jaoks.

               (2)Vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõike 1 punktile b võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel ootamatute vajaduste katmiseks teha otsuse võtta ajutisi otseseid statistikaalaseid meetmeid, mis peavad vastama kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

               (3)Nendes ajutistes otsestes statistikaalastes meetmetes tuleb ette näha andmete kogumine ühe loendusaasta kohta. Kõik liikmesriigid peaksid suutma toota 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse kohta loenduskuupäeva seisuga ühel muutujal põhinevaid loendusandmeid 1 km² ruutvõrgule geokodeerituna. Samuti peaks liit andma riiklikele statistikaametitele ja muudele riiklikele asutustele rahalist toetust tekkinud lisakulude katmiseks. Meetmete toetuseks analüüsib komisjon kulutasuvust ja koostab üldiste lisakulude hinnangu.

               (4)Meedet õigustab liidu ühine vajadus piisava ruumilise täpsusega usaldusväärsete, täpsete ja võrreldavate rahvastiku jaotuse andmete järele, mis põhinevad ühtlustatud nõuetel ja on ette nähtud eelkõige üleeuroopalise piirkondliku poliitika kujundamiseks.

               (5)Ühtlustatud, ruumiliselt esitatud demograafiline teave on kogu liidus kättesaadav ning eesmärk on esitada iga liikmesriigi kohta üks andmekogum, mis sisaldab 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse valitud teemasid 1 km² ruutvõrgule geokodeerituna. Vastajatele lisakoormust ei teki, kuna kogu vajalik teave saadakse 2021. aasta loendusandmetest.

               (6)Selleks et saada kogu liidus võrreldavad ühtlustatud tulemused, on vaja kindlaks määrata kogu liitu kattev 1 km² ruutudest koosnev ruutvõrk. Lisaks on vaja kindlaks määrata konkreetsed teemad ja nende jaotused ning 1 km² ruutvõrgul levitatavate andmete üksikasjalik programm. Samuti on vaja täpsustada sellise andmekogumi jaoks vajalikud ruumilised ja statistilised metaandmed.

               (7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ
                  2
                ja sellega seotud komisjoni rakendusmäärustes on kindlaks määratud ruumiliste andmete levitamiseks vajalikud metaandmed
                  3
               , andmevorming
                  4
                ja võrguteenused
                  5
               . Eelkõige käsitletakse III lisa punktis 1 võimalikke ruumiandmete levitamiseks kasutatavaid statistilisi ruutvõrke ning vastavalt III lisa punktile 10 saab neid kasutada ruumiliste andmekogumite puhul teemal „Rahvastikujaotus – demograafia“.

               (8)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2008
                  6
                ja sellega seotud komisjoni rakendusmäärustega on sätestatud 2021. aasta loendusandmete edastamise ühised eeskirjad, eelkõige loendusaasta ja nõutavad metaandmed
                  7
               , loenduse teemade ja nende jaotuse tehnilised spetsifikatsioonid
                  8
                ja tehniline vorming
                  9
               .

               (9)Liikmesriigid peaksid valideeritud andmed ja metaandmed edastama elektrooniliselt, asjakohases tehnilises vormingus, mille määrab kindlaks komisjon. Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, Euroopa Keskpank, Euroopa Komisjon (Eurostat), Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), ÜRO ja Maailmapank on andmete ja metaandmete vahetamise ja jagamise statistiliste ja tehniliste standardite küsimuses käivitanud statistiliste andmete ja metaandmete vahetuse (Statistical Data and Metadata eXchange – SDMX) algatuse, mis on ka andmebaasi Census Hub alus. SDMX ja Census Hub pakuvad ametliku statistika vahetamiseks statistilisi, tehnilisi ja andmeedastusstandardeid. Seepärast tuleks kasutusele võtta kõnealustele standarditele vastav tehniline vorming.

               (10)Komisjon (Eurostat) töötas projekti „Harmonised protection of census data in the ESS“ (Loendusandmete ühtlustatud kaitse Euroopa statistikasüsteemis) käigus välja 1 km² ruutvõrgu andmete aimatavuse vastase ühtlustatud kaitse head tavad ja rakenduseeskirjad.

               (11)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Reguleerimisese

               Käesolevaga kehtestatakse ajutised otsesed statistikaalased meetmed, et arendada, teha ja levitada statistikat 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse valitud teemade kohta 1 km² ruutvõrgule geokodeerituna (edaspidi „1 km² ruutvõrgu andmed“).

               Selleks kehtestatakse Euroopa jaoks ühtne harmoneeritud georuumiline ruutvõrk, mis koosneb 1 km² pindalaga ruutudest. Samuti kehtestatakse konkreetsed teemad ja nende jaotused ning üksikasjalik programm ja metaandmed 1 km² ruutvõrgule geokodeeritud 2021. aasta rahva ja eluruumide loenduse andmete levitamiseks.

               Artikkel 2

               Mõisted

               Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad mõisted, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 763/2008 artiklis 2.

               Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

               (1)„ruutvõrk“, „võrguruut“ ja „võrgupunkt“ – ruutvõrk, võrguruut ja võrgupunkt, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1089/2010 II lisa punktis 2.1;

               (2)„kogurahvastik“ – kõik võrguruutu jäävad isikud, kelle alaline elukoht asub kõnealuses võrguruudus;

               (3)„andmekirje“ – käesoleva määruse II lisas määratletud tabelis sisalduv üksikmõõtmine;

               (4)„andmeväärtus“ – andmekirjega antav teave. Andmeväärtus võib olla kas „arvväärtus“ või „spetsiaalne väärtus“;

               (5)„arvväärtus“ – täisarv, mis on võrdne 0-ga või suurem ja mis annab vaadeldava andmekirje kohta statistilist teavet;

               (6)„valideeritud andmed“ – andmed, mida liikmesriigid on kontrollinud vastavalt kokkulepitud valideerimiseeskirjadele;

               (7)„vaadeldav väärtus“ – arvväärtus, mis kajastab vaatlusel saadud või imputeeritud teavet parimate teadmiste põhjal, mis põhinevad kõigil 2021. aasta rahvaloenduse kohta kättesaadavatel andmetel, eelkõige enne statistilise aimatavuse kontrolli tegemist;

               (8)„konfidentsiaalne väärtus“ – arvväärtus, mida vastavalt statistilise aimatavuse vastu võetavatele liikmesriigi kaitsemeetmetele ei saa avaldada, et kaitsta andmete statistilist konfidentsiaalsust;

               (9)„spetsiaalne väärtus“ – sümbol, mis edastatakse andmekirjes arvväärtuse asemel;

               (10)„märge“ – kood, mis võidakse konkreetsele andmekirjele lisada, et kirjeldada vastava andmeväärtuse eriomadust.

               Artikkel 3

               1 km² ruutvõrgu tehnilised spetsifikatsioonid

               1.Vastavalt määruse (EL) nr 1089/2010 IV lisa punktile 1.5 kasutatakse üleeuroopalise statistilise 1 km² ruutvõrgu jaoks võrdpindset ruutvõrku „Grid_ETRS89-LAEA1000“. Ruutvõrgu ruumiline ulatus sama määruse II lisa punktis 2.2.1 selle ruutvõrgu jaoks sätestatud koordinaatsüsteemis kehtestatakse käesoleva määruse rakendamiseks järgmiselt: x-koordinaadi väärtus (easting value) peab jääma vahemikku 900 000 – 7 400 000 meetrit ja y-koordinaadi väärtus (northing value) vahemikku 900 000 – 5 500 000 meetrit.

               2.Vastavalt kõnealuse määruse IV lisa punktile 1.4.1.1 tuleb iga 1 km² võrguruut märgistada kordumatu ruudukoodiga, mis koosneb sümbolitest „CRS3035RES1000mN“. Sellele järgneb võrguruudu alumise vasaku nurga võrgupunkti y-koordinaadi väärtus meetrites, millele järgneb täht „E“, millele omakorda järgneb võrguruudu alumise vasaku nurga võrgupunkti x-koordinaadi väärtus meetrites.

               3.Iga andmeid edastava liikmesriigi kood, mis on määratletud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt avaldatud institutsioonidevahelises stiilijuhises, millele järgneb märk „_“, peab olema märgitud iga vastavast liikmesriigist edastatud võrguruudu koodi ette.

               Artikkel 4

               1 km² ruutvõrgu andmete teemade ja nende jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid

               Kohaldatakse määruse (EL) 2017/543 lisas sätestatud 2021. aasta loendusandmete teemade tehnilisi spetsifikatsioone. Teemade jaotused käesoleva määruse jaoks on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

               Artikkel 5

               1 km² ruutvõrgu andmete programm

               1.Iga liikmesriigi poolt komisjonile (Eurostatile) loendusaasta 2021 kohta edastatava 1 km² ruutvõrgu andmete programm on sätestatud II lisas.

               2.Liikmesriigid kirjutavad iga konfidentsiaalse väärtuse kohale spetsiaalse väärtuse „ei ole kättesaadav“.

               Artikkel 6

               Väljundi ühtlustamine

               1.Selleks et hõlbustada üleliidulist võrreldavust, tuleb levitatavad väljundandmete väärtused ühtlustada. Selle tõttu eelistatakse spetsiaalsete väärtuste asemel arvväärtusi, niivõrd kui see on võimalik.

               2.Selleks et tagada piisavalt täpsed ja usaldusväärsed andmed kogurahvastiku ruumilise jaotuse kohta, peavad liikmesriigid täitma järgmisi nõudeid:

               (a)kogurahvastikku käsitlevaid andmekirjeid ei kajastata konfidentsiaalsetena;

               (b)kogurahvastikku käsitleva andmekirje juurde, mille vaadeldav väärtus on muu kui „0“, tuleb lisada märge „asustatud“,

               (c) ja

               (d)kogurahvastikku käsitleva andmekirje juurde, mille vaadeldav väärtus on „0“, ei lisata märget „asustatud“.

               Artikkel 7

               Metaandmed

               Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) 1 km² ruutvõrgu metaandmed vastavalt III lisale.

               Artikkel 8

               Loenduskuupäev

               Loenduskuupäev, mille kohta iga liikmesriik peab edastama 1 km² ruutvõrgu andmed, on sama, mis loenduskuupäev, mille liikmesriik on määruse (EL) 2017/712 artikli 3 kohaselt teatanud.

               Artikkel 9

               Andmete ja metaandmete edastamine

               1.Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) valideeritud koondandmed ning metaandmed kogurahvastiku kohta 31. detsembriks 2022.

               2.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud koondandmed ning metaandmed 31. märtsiks 2024.

               Artikkel 10

               Andmete ja metaandmete edastamise tehniline vorming

               Andmete ja metaandmete edastamiseks tuleb kasutada andmebaasis Census Hub kasutatavat SDMX-vormingut. Liikmesriigid edastavad nõutavad andmed ja metaandmed vastavalt komisjoni (Eurostat) esitatud andmestruktuuri määratlustele ja nendega seotud tehnilistele spetsifikatsioonidele. Nad säilitavad nõutavaid andmeid ja metaandmeid kuni 31. detsembrini 2034, juhuks kui komisjon (Eurostat) nõuab nende edastamist hilisemal ajahetkel.

               Artikkel 11

               Kvaliteedinõuded

               1.Liikmesriigid tagavad edastatud andmete kvaliteedi.

               2.Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume.

               3.Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid lisateabe, mis on vajalik statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.

               Artikkel 12

               Levitamine

               1.Komisjon (Eurostat) levitab artiklis 5 osutatud 1 km² ruutvõrgu andmekogumeid ning nende juurde kuuluvaid artiklis 7 osutatud metaandmeid.

               2.Käesoleva määruse kohaldamisel vastab 1 km² ruutvõrgu andmete ja metaandmete programm, mille liikmesriigid edastavad ja mida Eurostat levitab, andmetele, mida liikmesriigid levitavad riiklikul tasandil vastavalt direktiivile 2007/2/EÜ ja selle rakendusmäärustele (EÜ) nr 1205/2008, (EÜ) nr 976/2009 ja (EL) nr 1089/2010.

               Artikkel 13

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 21.11.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 1205/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses metaandmetega (ELT L 326, 4.12.2008, lk 12).

                     (4)

                        Komisjoni määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11).

                     (5)

                        Komisjoni määrus (EÜ) nr 976/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (ELT L 274, 20.10.2009, lk 9).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 763/2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta (ELT L 218, 13.8.2008, lk 14).

                     (7)

                        Komisjoni määrus (EL) 2017/712, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 763/2008 sätestatud võrdlusaasta ning rahvastiku ja eluruumide statistiliste andmete ja metaandmete programm (ELT L 105, 21.4.2017, lk 1).

                     (8)

                        Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/543, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaldamiseks teemade ja nende jaotuste tehniliste spetsifikatsioonide osas (ELT L 78, 23.3.2017, lk 13).

                     (9)

                        Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/881, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 763/2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta kvaliteediaruandeid käsitleva korra ja struktuuri ning andmete edastamise tehnilise vormingu osas ning muudetakse määrust (EL) nr 1151/2010 (ELT L 135, 24.5.2017, lk 6).

    ---documentbreak---

               I LISA

               Artiklis 4 osutatud loendusteemade jaotuse tehnilised spetsifikatsioonid

               Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud määruse (EL) 2017/543 lisas esitatud loendusteemade jaotuste tehnilised spetsifikatsioonid on järgmised:

               –iga 1 km² ruutvõrgus levitamiseks valitud teema pealkiri võetakse määruse (EL) 2017/543 lisast;

               –kohaldatakse määruse (EL) 2017/543 lisas sätestatud tehnilisi spetsifikatsioone vastava teema kohta;

               –seejärel määratakse kindlaks teema jaotus;

               –kõik jaotused on ette nähtud kõikide isikutele viitavate kogu- või vahesummade liigendamiseks.

               Teema: Alaline elukoht

               Selle teema jaotuskategooriad, mille kohta liikmesriigid andmeid peavad esitama, on artikli 3 lõikes 1 määratletud 1 km² ruutvõrgu ruudud, mille sisse jääb osa kõnealuse liikmesriigi territooriumist ning millele lisatakse iga liikmesriigi kohta üks virtuaalne võrguruut, et võtta arvesse määramata inimesi.

                        1 km² ruutvõrgul
                           1
                         põhinev geograafiline piirkond

                        GEO.G.

                        x.

                        Kõik võrguruudud, mis kuuluvad osaliselt või täielikult liikmesriigi territooriumile.

                        x.

                        y.

                        Üks virtuaalne võrguruut liikmesriigi kohta.

                        y.

               Kui ei ole teada, kus on isiku alaline elukoht selle andmeid esitava liikmesriigi territooriumil, mida ruutvõrk hõlmab, võib kasutada täiendavaid teaduslikult põhjendatud, põhjalikult dokumenteeritud ja avalikult kättesaadavaid statistilisi hindamismeetodeid, et määrata see inimene konkreetsesse võrguruutu. Isikud, keda ei suudeta määrata ühtegi ruutvõrgu ruutu, määratakse selle liikmesriigi virtuaalsesse võrguruutu GEO.G.y.

               Teema: Sugu

               Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EL) 2017/543 lisas selle teema jaoks sätestatud jaotust SEX.

               Teema: Vanus

               Andmete esitamiseks kasutatakse järgmisi jaotuskategooriaid:

                        Vanus

                        AGE.G.

                        1.

                        Alla 15 aasta

                        1.

                        2.

                        15–64 aastat

                        2.

                        3.

                        65 aastat ja rohkem

                        3.

               Nagu on täpsustatud määruse (EL) 2017/543 lisas, esitatakse loenduskuupäeval täitunud vanus täisaastates.

               Teema: Hõiveseisund (hõivatute arv)

               Andmete esitamisel kasutatakse järgmist määruses (EL) 2017/543 esitatud jaotusesse CAS.L. kuuluvat jaotuskategooriat:

                        Hõiveseisund

                        CAS.L.

                        1.

                        Hõivatud

                        1.1.

               Selle kategooria puhul kasutatakse määruse (EL) 2017/543 lisas esitatud spetsifikatsiooni „hõivatud“.

               Teema: Sünniriik/-koht

               Andmete esitamisel kasutatakse järgmisi määruses (EL) 2017/543 esitatud jaotusesse POB.L. kuuluvaid jaotuskategooriaid:

                        Sünniriik/-koht

                        POB.L.

                        1.

                        Sünnikoht andmeid esitavas riigis

                        1.

                        2.

                        Sünnikoht teises ELi liikmesriigis

                        2.1.

                        3.

                        Sünnikoht mujal

                        2.2.

               Teema: Alaline elukoht aasta enne loendust

               Andmete esitamisel kasutatakse järgmisi määruses (EL) 2017/543 esitatud jaotusesse ROY. kuuluvaid jaotuskategooriaid:

                        Alaline elukoht aasta enne loendust

                        ROY.

                        1.

                        Alaline elukoht ei ole muutunud

                        1.

                        2.

                        Elukohamuutus andmeid esitava riigi piires

                        2.1.

                        3.

                        Immigreerunud väljastpoolt andmeid esitavat riiki

                        2.2.

               Elukohamuutust sama võrguruudu piires tähistatakse vastavalt vajadusele kas „elukohamuutus andmeid esitava riigi piires“ (ROY.2.1.) või „immigreerunud väljastpoolt andmeid esitavat riiki“ (ROY.2.2.).

               II LISA

               Artiklis 5 osutatud 1 km² ruutvõrgule geokodeeritud loendusandmete programm

               Loendusaasta 2021 kohta edastatava 1 km² ruutvõrgu andmete programm koosneb kahemõõtmelisest tabelist, mis sisaldab I lisas määratletud võrguruute GEO.G. ja järgmisi I lisas esitatud loendusteemade jaotuste kategooriaid:

                        1 km² ruutvõrgus jaotatavate loendusteemade kategooriad

                        STAT.G.

                        0.

                        SEX.0.: kogurahvastik

                        0.

                        1.

                        SEX.1.: mees

                        1.

                        2.

                        SEX.2.: naine

                        2.

                        3.

                        AGE.G.1.: alla 15 aasta

                        3.

                        4.

                        AGE.G.2.: 15–64 aastat

                        4.

                        5.

                        AGE.G.3.: 65 aastat ja rohkem

                        5.

                        6.

                        CAS.L.1.1.: hõivatud
                           2

                        6.

                        7.

                        POB.L.1.: sünnikoht andmeid esitavas riigis

                        7.

                        8.

                        POB.L.2.1.: sünnikoht teises ELi liikmesriigis

                        8.

                        9.

                        POB.L.2.2.: sünnikoht mujal

                        9.

                        10.

                        ROY.1.: alaline elukoht aasta enne loendust ei ole muutunud

                        10.

                        11.

                        ROY.2.1.: alaline elukoht aasta enne loendust: elukohamuutus andmeid esitava riigi piires

                        11.

                        12.

                        ROY.2.2.: alaline elukoht aasta enne loendust: immigreerunud väljastpoolt andmeid esitavat riiki

                        12.

               III LISA

               Artiklis 7 osutatud nõutavad metaandmed 1 km² ruutvõrgu andmete jaoks

               Andmekirjete metaandmed

               1.Vajaduse korral lisavad liikmesriigid andmekirjele järgmised märked:

               (a)„esialgne“;

               (b)„asustatud“;

               (c)„läbi vaadatud“;

               (d)„vaata lisatud teavet“;

               (e)„konfidentsiaalne“
                  3
               .

               2.Märkega „esialgne“ võib tähistada ainult kogurahvastikku käsitlevaid andmeväärtusi, mis esitatakse vastavalt artikli 9 lõikele 1 ja mis ei ole andmete esitamise hetkel liikmesriigi lõplikud andmed.

               3.Märget „asustatud“ võib kasutada üksnes kogurahvastikku käsitlevate andmekirjete puhul artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimustel.

               4.Iga andmeväärtuse juurde, mis on tähistatud märkega „läbi vaadatud“ või „vaata lisatud teavet“, tuleb lisada selgitav tekst.

               5.Iga andmekirje juurde, mille konfidentsiaalne väärtus on asendatud spetsiaalse väärtusega „ei ole kättesaadav,“ tuleb lisada märge „konfidentsiaalne“.

               Metaandmed teemade kohta

               Lisaks nendele metaandmetele, mille liikmesriigid edastavad teemade kohta komisjonile (Eurostat) määruse (EL) 2017/712 artikli 6 kohaselt, peavad liikmesriigid esitama metaandmed iga I lisas esitatud teema kohta, andes teavet, milliseid andmeallikaid ja metoodikat on kõnealuse teema andmeväärtuste saamiseks 1 km² ruutvõrgus kasutatud. Eelkõige peavad metaandmed sisaldama järgmist:

               –teave esitatud andmeväärtuste usaldusväärsuse ja täpsuse kohta:

               –1 km² ruutvõrgus andmeväärtuste hindamiseks kasutatud metoodika kirjeldus, sealhulgas teave saadud andmeväärtuste usaldusväärsuse ja täpsuse kohta;

               –teema „alaline elukoht“ all isikute konkreetsetesse võrguruutudesse määramiseks kasutatud metoodika kirjeldus, sealhulgas teave kategooriasse GEO.G.y kuuluvate isikute tunnuste kohta.

               Metaandmed

               Lisaks määruse (EL) 2017/881 lisas sätestatud teabele metaandmete ja struktuuri kohta tuleb käesoleva määruse kohaldamisel esitada järgmised kirjed, mis käsitlevad konkreetselt 1 km² ruutvõrgu andmeid:

               –kirjele 3.3 „töötlemine ja hindamine“ tuleb lisada alamkirje 3.3.3 „lisateave üldise (teemaga mitteseotud) metoodika kohta, mida on kasutatud 1 km² ruutvõrgu andmekogumite saamiseks“;

               –kirjele 3.4 „levitamine“ tuleb lisada teave 1 km² ruutvõrgu andmekogumite statistilise aimatavuse kontrolli meetmete kohta. Liikmesriigid peavad komisjonile (Eurostatile) esitama andmed 1 km² ruutvõrgu andmete ühtlustatud kaitse meetmete kohta, eelkõige selle kohta, kas on kasutatud ESSi häid tavasid ja rakendussuuniseid 1 km² ruutvõrgu andmete ühtlustatud kaitse kohta;

               –kirjele 4.2 „ajakohasus ja õigeaegsus“ tuleb lisada 1 km² ruutvõrgu andmete ja metaandmete edastamise ja võimaliku läbivaatamise konkreetne kalendrikuupäev (konkreetsed kalendrikuupäevad);

               –kirjele 4 „andmekvaliteedi hindamine“ tuleb lisada alamkirje 4.7 „geograafiline teave – andmekvaliteet“, mis hõlmab geograafilisi kvaliteedipõhimõtteid, eelkõige territoriaalset kaetust ja võrreldavust, positsioneerimistäpsust ning geokodeerimiseks kasutatud geograafiliste andmete ajalist järjepidevust ja täielikkust.

                     (1)

                        Koodid „x“ on võrguruudu tunnuskoodid vastavalt artiklile 3. Kood „y“ koosneb märgistringist „unallocated“ ja sellele eelnevast andmeid esitava liikmesriigi koodist vastavalt artikli 3 lõikele 3.

                     (2)

                        Andmed kategooria „hõivatud“ kohta edastatakse võimaluse korral, juhul kui need on andmeid esitavas liikmesriigis kättesaadavad.

                     (3)

                        Seda märget ei kasutata kogurahvastikku käsitlevate andmekirjete suhtes, nagu on sätestatud artikli 6 lõike 2 punktis a.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamise tegemisel

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               18.12.2018,

               millega kehtestatakse erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamise tegemisel

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ,
                  1
                eriti selle artikli 42 lõiget 6,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Tuleks kehtestada eeskirjad tagamaks, et määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamine toimub mõistliku ajavahemiku jooksul ning tehniliste toimikute õigeaegse menetlemise alusel.

               (2)Taotluse kõnealuse riskihindamise tegemiseks peaks komisjonile esitama üksnes rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohane kolmanda riigi riiklik taimekaitseorganisatsioon. Sellega tagatakse, et kõik vajalikud elemendid liidu territooriumile sissetoodavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamiseks on kolmanda riigi vastutava riigiasutuse poolt sertifitseeritud. See on vajalik määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 4 kohaselt võetavate meetmete aluseks oleva riskihindamise usaldusväärsuse ja põhjendatuse tagamiseks. Kõnealuste sätete kohaldamisel ei tohiks piirata komisjoni õigust taotleda Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „EFSA“) määruse (EÜ) nr 178/2002
                  2
                artikli 29 kohaste teaduslike arvamuste esitamist või kõnealuse määruse artikli 31 kohase teadus- ja tehnilise abi andmist.

               (3)Tehnilistes toimikutes peaksid olema andmed liidu territooriumile sissetoodavate kaupade kohta, aga ka selliste taimekahjurite identifitseerimise kohta, kes võivad eksportivas riigis olla asjaomase kaubaga seotud, samuti andmed fütosanitaarset riski vähendavate riiklike meetmete, kontrollide ning töötlemismeetodite ja kauba töötlemise kohta, samuti sellise füüsilise isiku kontaktandmed, kes vastutab komisjoni ja EFSAga tehtava koostöö eest. Kõnealused andmed on olulised kauba riskihindamise tegemiseks ja sellist liiki taimekahjurite identifitseerimiseks, mille puhul võib olla vaja võtta fütosanitaarset riski vähendavaid meetmeid.

               (4)Selleks et esitada EFSAle kõik vajalikud elemendid riskihindamise tegemiseks, peaks tehnilises toimikus olema teave, mida on kirjeldatud EFSA dokumendis „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ („Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 kohase taimede, taimsete saaduste või muude objektide impordinõuete toetuseks esitatava toimiku puhul nõutav teave“)
                  3
               .

               (5)On asjakohane, et pärast tehnilise toimiku kättesaamist kinnitava teate saamist kontrollib komisjon, kas kõnealune toimik sisaldab nõutud teavet, ning võib vajaduse korral nõuda lisateavet või selgitusi selle tagamiseks, et taotlus sisaldaks kõiki riskihindamise tegemiseks nõutud ja asjakohaseid elemente.

               (6)Läbipaistva, tõhusa ja õigeaegse riskihindamismenetluse tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse EFSA tehtavat riskihindamist, EFSA teabevahetust taotlejaga ja eelnimetatud riskihindamise tulemuste avaldamist.

               (7)Teatavate kolmandate isikute konkurentsivõimet kahjustada võiva teatava teabe avalikustamise vältimiseks tuleks vastavalt kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 sätteid konfidentsiaalsuse kohta.

               (8)Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031.

               (9)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
               Reguleerimisese ja kohaldamisala

               Käesolevas määruses kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikega 4 ette nähtud riskihindamise menetlusnormid tagamaks, et selline riskihindamine tehakse mõistliku ajavahemiku jooksul sellise imporditaotluse alusel, millega on kaasas terviklik tehniline toimik ning mille suhtes kohaldatakse kindlaksmääratud menetluskorda.

               Artikkel 2
               Tehniliste toimikute esitamine

               Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamise tegemiseks vajaliku tehnilise toimiku võib komisjonile esitada üksnes kolmanda riigi riiklik taimekaitseorganisatsioon.

               Tehnilisele toimikule lisatud elementidest peab nähtuma nõudlus impordi järele määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 5 tähenduses.

               Artikkel 3
               Tehnilise toimiku sisu

               Tehniline toimik peab sisaldama iga taime, taimse saaduse või muu objekti kohta kõiki järgmisi elemente:

               a)teave kauba kohta, sh töötlemismeetodite ja kauba töötlemise kohta;

               b)teave selliste taimekahjurite identifitseerimise kohta, kes võivad eksportivas riigis olla kaubaga seotud;

               c)teave fütosanitaarset riski vähendavate meetmete ja kontrollide kohta;

               d)kolmanda riigi riikliku taimekaitseorganisatsiooni sellise kontaktpunkti kontaktandmed, kes vastutab komisjoni ja EFSAga tehtava koostöö eest.

               Tehnilises toimikus peavad olema ka kõik elemendid, millele on osutatud EFSA dokumendis „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ („Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 kohase taimede, taimsete saaduste või muude objektide impordinõuete toetuseks esitatava toimiku puhul nõutav teave“).

               Taotleja võib osutada sellisele teabele, mille avalikustamine võib kahjustada teatavate kolmandate isikute konkurentsivõimet ning mida seepärast tuleks käsitada konfidentsiaalsena kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6. Sellistel juhtudel tuleb esitada kontrollitav põhjendus.

               Toimik esitatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

               Artikkel 4
               Tehnilise toimiku vastuvõtmine ja läbivaatamine komisjonis

               Komisjon kinnitab tehnilise toimiku kättesaamist.

               Komisjon kontrollib, et tehniline toimik sisaldab artikli 3 esimese lõigu punktides a–d täpsustatud teavet, ning võib kõnealuse tehnilise toimiku sisust ja valdkonnast lähtuvalt nõuda taotlejalt lisateavet või selgitusi.

               Kui komisjon jõuab järeldusele, et kõnealused nõuded on täidetud, saadab ta tehnilise toimiku EFSAle ja teavitab vastavalt liikmesriike.

               Artikkel 5
               Riskihindamise tegemine ja lõpuleviimine

               EFSA kontrollib, et tehniline toimik vastab artikli 3 teises lõigus osutatud dokumendis sätestatud nõuetele, ning võib tehnilise toimiku sisust ja valdkonnast lähtuvalt nõuda taotlejalt lisateavet või selgitusi.

               Pärast kontrollimist alustab EFSA riskihindamist.

               Riskihindamise käigus võib EFSA lisateabe või selgituste nõudmiseks taotlejaga otse teavet vahetada.

               EFSA annab komisjonile teada igast taotlejaga toimunud teabevahetusest.

               EFSA lõpetab riskihindamise mõistliku ajavahemiku jooksul ja esitab selle tulemused komisjonile. EFSA avaldab riskihindamise tulemused väljaandes EFSA Journal.

               Vajaduse korral muudab komisjon kõnealuse riskihindamise alusel kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikega 4 kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 3 osutatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste või muude objektide loetelu.

               Artikkel 6
               Konfidentsiaalsus

               Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb vastavalt kohaldada määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 39 sätteid, milles käsitletakse taotleja esitatud teabe konfidentsiaalsust.

               Artikkel 7
               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 18.12.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

                     (2)

                        EÜT L 031, 1.2.2002, lk 1.

                     (3)

                        European Food Safety Authority (EFSA), Dehnen-Schmutz K, Jaques Miret JA , Jeger M, Potting R, Corini A, Simone G, Kozelska S, Munoz Guajardo I, Stancanelli G and Gardi C, 2018. Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031. Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2018:EN-1492, 22 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2018.1492.