title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1343/2013, 12. detsember 2013 , millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               17.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 338/11

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1343/2013,
   12. detsember 2013,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”), Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit persulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). Hiina suhtes kohaldatavad meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 71,8 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kaks Hiina eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalsed tollimaksumäärad.

         2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (2)

               10. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit persulfaatide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

               (3)

               Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kaks Euroopa tootjat (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), kelle toodang moodustab 100 % liidu persulfaatide kogutoodangust.

               (4)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

         3.   Uurimine

   3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).

         3.2.   Uurimisega seotud isikud

               (6)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (7)

               Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

               (8)

               Ükski importija ei andnud endast teada.

               (9)

               Küsimustikule vastas vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalik.

               (10)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt Türgi tootjalt, keda peetakse võrdlusriigi tootjaks.

               (11)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad

                                       —

                                       RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa,

                                       —

                                       United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa,

                           b)

                              Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja

                     — United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (12)

               Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, nimelt peroksosulfaadid (persulfaadid), sealhulgas kaaliumperoksomonosulfaat („vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla.

               (13)

               Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina.

               (14)

               Uurimine ja ka esialgne uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Üldised märkused

               (15)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit teatava impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

               (16)

               Nagu põhjenduses 9 selgitatakse, osales uurimises vaid üks Hiina eksportiv tootja ja uurimisperioodil ta vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud. Nagu allpool põhjenduses 22 märgitakse ning selgitatakse põhjalikult põhjendustes 51–53, selgus uurimisest, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist. Seega ei saa sellisel juhul koostada dumpinguanalüüsi.

         2.   Impordi arengusuund juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks

               (17)

               Dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks võeti arvesse koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud teavet, algmääruse artikli 18 kohaselt kogutud teavet ja koostööd mittetegevate eksportivate tootjate kohta kättesaadavaid fakte. Olemasolevad faktid leiti aegumise läbivaatamise taotlusest, teabest, mille Ameerika Ühendriigid avaldasid 2013. aasta märtsis algatatud aegumise läbivaatamise raames, (5) komisjonile kättesaadavast statistikast, st algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt igal kuul liikmesriikide esitatavast teabest („14.6-andmebaas”), ja Eurostati andmetest impordi kohta.

         a)   Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi hinnad ja mahud

               (18)

               Uurimise ajal kasutada olevatest andmetest selgus, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt Hiina eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud (6). Seega ei kohaldata sellise impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. Nimetatud impordi hinnad jäid allapoole liidu tootmisharu hindadest nimetatud perioodil.

               (19)

               Hoolimata asjaolust, et Hiinast liitu suunatud impordi hinnad kasvasid asjaomasel perioodil 29 %, olid need endiselt madalad ja lõid uurimisperioodi vältel alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul kasvasid samuti, kuid väiksemal määral, 7 %.

               (20)

               Ainus koostööd tegev Hiina eksportija, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidu turule. Kuid uurimine tuvastas, et kõnealune äriühing eksportis dumpinguhindadega kolmandate riikide turgudele ning et tema hinnad olid veelgi madalamad liidu turule suunatud Hiina praeguse impordi hindadest. See näitab, et Hiina eksportijad jätkavad dumpinguhindade kasutamist ning et nende hinnad on madalad.

               (21)

               Liidu turg koosneb laias laastus kolme riigi impordist (Hiina, Türgi ja Ameerika Ühendriigid, millest igal on 8–10 % suurune turuosa) ning kahest liidu tootjast, kelle turuosa on ligikaudu 65–75 %. Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriigid olid endiselt liidu turul esindatud ja esindasid uurimisperioodil ligikaudu kolmandikku koguimpordist. Ameerika Ühendriikide hinnad olid keskmiselt 10 % kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest. See asjaolu ja liidu tootmisharu hindade täheldatud alanemine näitab, et Hiina import avaldas endiselt liidus müügihindadele langetavat survet.

               (22)

               Nagu eespool põhjenduses 18 märgitakse, eksportis uurimisperioodil Hiinast üks eksportija, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes kõnealune import 24 % ja samal perioodil kasvas liidu kogutarbimise vastav turuosa 8 %-lt 9,6 %-le.

               (23)

               Tasub meenutada, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Pärast nende meetmete kehtetuks tunnistamist suurenes Hiinast pärit impordi maht vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal enam kui 4 000 tonnini 2003. aastal ning seejärel enam kui kahekordistus peaaegu 9 000 tonnini 2006. aastal. Teisisõnu haaras Hiinast pärit import mõne aastaga enda kätte enam kui 20 % liidu turust. Ajavahemikul 2003–2006, kui tarbimine suurenes 7 % võrra, Hiina turuosa kahekordistus. See näitab, et Hiina eksportijad on dumpinguvastaste meetmete puudumisel võimelised hõlvama märkimisväärse osa liidu turust.

               (24)

               Arvestades eeltoodud fakte ja kaalutlusi, eriti Hiina reaktsiooni pärast liidu turul meetmete kehtetuks tunnistamist 2001. aastal, Hiina hindade taset uurimisperioodil ning jätkuvat dumpinguhindade kasutamist kolmandate riikide turgudel, leitakse, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lühiajaline odav import Hiinast liidu turule taastuks suures mahus.

         b)   Hiina tootjate hinnapoliitika teistel eksporditurgudel

               (25)

               Nagu eespool põhjenduses 16 märgitakse, koostööd tegev Hiina äriühing ei eksportinud liitu uurimisperioodil ning ei olnud võimalik võrrelda selle siseturu normaalväärtusi liitu suunatud ekspordi hindadega. Nagu eespool põhjenduses 24 märgitakse, hinnati siiski seda, kas uurimisperioodil toimus äriühingu eksport kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. Kuna äriühingule võimaldati esialgse uurimise jooksul turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel.

               (26)

               Nende vaatlusaluse toote kolme liigi puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti keskmised normaalväärtused kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Ühe tooteliigi puhul tuli selle normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. Selle tooteliigi normaalväärtuse leidmiseks kasutati äriühingu tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulusid ning tulusust, mis saadi omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

               (27)

               Tuginedes kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi tehasehindadele, mis määrati teatatud ja kinnitatud andmete põhjal, näitas võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli 9,4 %.

               (28)

               Hinnakäitumise osas annavad Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed samuti selgelt märku Hiina eksportivate tootjate dumpingutavadest teistel turgudel.

         c)   Liidu turu atraktiivsus

               (29)

               Uurimine näitas, et koostööd tegev Hiina äriühing eksportis mitmesugust toodangut kolmandatesse riikidesse, nt Brasiiliasse, Indoneesiasse, Malaisiasse, Lõuna-Aafrikasse, Lõuna-Koreasse, Taiwani ja Araabia Ühendemiraatidesse. Koostööd tegeva Hiina äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu võrreldi seega liidu tootmisharu müügihindade ning uurimisperioodil liidu turule suunatud Hiina impordi hinnatasemega. Võrdlus näitas, et koostööd tegev Hiina eksportija lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu tugevalt alla kuni 40 %.

               (30)

               See analüüs näitab ühest küljest seda, et hinnad liidu turul on kõrgemad ja seetõttu väga atraktiivsed, ning teisest küljest seda, et teiste Hiina eksportijate pakutud hinnad on madalamad kui praegused Hiina impordihinnad liidu turul.

               (31)

               Samuti tuleb märkida, et koostööd tegeva äriühingu normaalväärtused uurimisperioodil olid üldiselt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. See kinnitab liidu turu atraktiivsust, kuna seeläbi saavad Hiina tootjad ilmselgelt suuremat kasu. Madal hinnatase Hiinas ei põhine millelgi muul kui sellel, et nii tootmisvõimsus kui ka pakkumine olid vaatlusaluse toote puhul suured.

               (32)

               Nagu eespool põhjenduses 28 märgitakse, on teatavate kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide ja India turud muutunud Hiina eksportijatele dumpinguvastaste meetmete kehtimise tõttu vähem atraktiivseks. Lisaks leiti, et teistel kolmandate riikide turgudel kasutati suhteliselt madalamaid hindu kui liidu turul. Teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendatud, teevad tarneid need riigid, kes juba tegutsevad nendel turgudel, seega kasutatakse Hiina vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt eksportimiseks liidu turule.

               (33)

               Tuginedes eeltoodule, võib eeldada, et kehtivate meetmete kaotamise korral kasvab liidu turule suunatud Hiina import ja kasutatakse tugevamat hinnasurvet.

         d)   Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

               (34)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 18 tugines Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs muu kättesaadava teabe puudumise tõttu olemasolevatel faktidel, nimelt piiratud teabel, mis saadi koostööd tegevalt Hiina eksportijalt Hiina turuolukorra kohta; teabel, mis saadi liidu tootmisharult; teabel, mis oli avalikult kättesaadav Hiina viie peamise tootja kohta; ning algetapis kogutud andmetel. Nendest allikatest saadud teave leiti olevat omavahel kooskõlas.

               (35)

               Saadud teabe põhjal oletatakse, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust üle 100 000 tonni, mis moodustab ligikaudu kolmekordse liidu tarbimismahu uurimisperioodil.

               (36)

               Koostööd tegeva tootja tootmisvõimsuse rakendusastmele tuginedes järeldati, et Hiinas on märkimisväärses suuruses kasutamata tootmisvõimsust, mida saab kasutada tootmise suurendamiseks ja selle liidu turule suunamiseks, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.

         e)   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (37)

               Eeltoodut silmas pidades leiti, et esineb tõenäosus, et kehtivate meetmete aeguda laskmisel võib dumping korduda. Kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral osutavad dumpingu kordumise tõenäosusele eelkõige Hiina puhul kindlaks määratud normaalväärtuste tase, koostööd tegeva tootja dumpinguhinnaga müük kolmandate riikide turgudel, Hiina eksportijate suhtes Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed, liidu turu atraktiivsus võrreldes teiste turgudega ning märkimisväärne vaba tootmisvõimsus Hiinas.

         D.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Liidu tootmisharu määratlus

               (38)

               Praegune uurimine kinnitas, et persulfaate toodavad liidus vaid kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamise taotlust ja tegid uurimise ajal koostööd.

               (39)

               Need kaks äriühingut moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

         2.   Sissejuhatav märkus

               (40)

               Selleks et kaitsta algmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse kahe liidu tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena.

               (41)

               Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi osas: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi osas. Impordianalüüsi täiendati algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega.

         3.   Tarbimine liidus

               (42)

               Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal.

               (43)

               Liidu tarbimine uurimisperioodil oli pisut suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. 2009. ja 2010. aasta vahel märgiti 22 % kasvu, kuid edaspidi tarbimine vähenes ligikaudu 18 % võrra.

                  Tabel 1

                  Tarbimine

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tarbimine (tonnides)

                           25 000 – 35 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           25 000 – 35 000

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              122

                              114

                              103

                              Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat; artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

         4.   Hiinast pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

               (44)

               Hiinast pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.

               (45)

               Eelmainitud andmekogude võrdlemine näitab, et kogu Hiina import pärineb ühelt äriühingult, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Sellest tulenevalt ei saa analüüsida Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi turuosa ja selle hinnakujundust.

               (46)

               Lisaks ei ole võimalik arvutada Hiina puhul hindade allalöömist, sest Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes kehtisid dumpinguvastased meetmed, ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet.

         5.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (47)

               Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Need koostati CN-koodide ja TARIC-koodide tasemel saadud statistilise teabe alusel. Konfidentsiaalsuse tõttu, nagu eespool põhjenduses 40 selgitatakse, on turuosa näitajad avaldatud indekseerituna.

                  Tabel 2

                  Import muudest kolmandatest riikidest

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                              Türgi

                           Impordimaht (tonnides)

                           2 326

                           3 002

                           2 360

                           3 026

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              129

                              101

                              130

                           Hind, eurot/tonn

                           1 137

                           1 010

                           1 130

                           1 158

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              89

                              99

                              102

                           Turuosa

                              Indeks

                           100

                           106

                           89

                           126

                              Ameerika Ühendriigid

                           Impordimaht (tonnides)

                           3 662

                           3 951

                           4 156

                           2 556

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              108

                              114

                              70

                           Hind, eurot/tonn

                           1 053

                           1 170

                           1 201

                           1 099

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              111

                              114

                              104

                           Turuosa

                              Indeks

                           100

                           88

                           100

                           68

                              Muud kolmandad riigid

                           Impordimaht (tonnides)

                           1 652

                           1 605

                           1 420

                           1 105

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              97

                              86

                              67

                           Hind, eurot/tonn

                           1 443

                           1 518

                           1 605

                           1 738

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              105

                              111

                              120

                           Turuosa

                              Indeks

                           100

                           80

                           76

                           65

                              Kolmandad riigid kokku

                           Impordimaht (tonnides)

                           7 640

                           8 558

                           7 936

                           6 687

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              112

                              104

                              88

                           Hind, eurot/tonn

                           1 163

                           1 179

                           1 252

                           1 231

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              101

                              108

                              106

                           Turuosa

                              Indeks

                           100

                           92

                           91

                           85

                              Allikas: Eurostat ja Taric

               (48)

               Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi maht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 % ning samal perioodil tõusis keskmine hind 6 %. Teiste kolmandate riikide kaotatud turuosa võtsid osaliselt üle Hiina importijad ja liidu tööstus. Samal perioodil tõstis liidu tööstus oma hindasid keskmiselt 7 %, nagu märgitakse allpool põhjenduses 64.

         6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   6.1.   Sissejuhatavad märkused

               (49)

               Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

         6.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (50)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009–2010, kui tootmine suurenes 32 protsendipunkti võrra. Edaspidi tootmine stabiliseerus, vähenedes pisut 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

                  Tabel 3

                  Liidu kogutoodang

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tootmine (tonnides)

                           20 000 – 30 000

                           25 000 – 35 000

                           25 000 – 35 000

                           25 000 – 35 000

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              132

                              135

                              125

                              Allikas: küsimustiku vastused

               (51)

               Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna ajavahemikul 2009–2011 tootmine kasvas, suurenes üldine tootmisvõimsus 34 %. Uurimisperioodil see suundumus muutus, kuna tootmise vähenemise tulemusel vähenes tootmisvõimsus 6 protsendipunkti võrra, nagu nähtub järgnevast:

                  Tabel 4

                  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus (tonnides)

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Tootmisvõimsuse rakendamine

                           60 %

                           79 %

                           81 %

                           75 %

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              131

                              134

                              124

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.3.   Varud

               (52)

               Ehkki liidu tootmisharu lõppvarude tase tõusis märkimisväärselt 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, on selle tase tootmistaseme suhtes suhteliselt madal.

                  Tabel 5

                  Lõppvarud

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           500 – 1 500

                           1 000 – 2 000

                           2 000 – 3 000

                           1 500 – 2 500

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              144

                              227

                              184

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.4.   Müügimaht

               (53)

               Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul järgis tarbimissuundumust, mille kõrgaeg oli 2010. aastal ja mis seejärel langes järgnevatel aastatel kuni uurimisperioodi lõpuni. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 6 %.

                  Tabel 6

                  Müük mitteseotud klientidele

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Maht (tonnides)

                           15 000 – 25 000

                           20 000 – 30 000

                           20 000 – 30 000

                           15 000 – 25 000

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              122

                              113

                              106

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.5.   Turuosa

               (54)

               Kuna liitu suunatud müügimaht järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

                  Tabel 7

                  Liidu turuosa

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu turuosa

                           65–75 %

                           65–75 %

                           65–75 %

                           65–75 %

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              103

                              Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat ja Taric

         6.6.   Kasv

               (55)

               Nagu eespool selgitatakse, tarbimise kasv liidus piirnes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunktiga. Samal perioodil suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa pisut suurendada.

         6.7.   Tööhõive ja tööviljakus

               (56)

               Liidu tootmisharu tööhõive tase püsis 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsena. Kuid töötaja tootlikkus, mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta, suurenes sel perioodil nähtavalt kooskõlas tootmise suundumusega. Täpsed andmed on järgmised:

                  Tabel 8

                  Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Töötajate indeks

                           100

                           100

                           103

                           101

                           Tootlikkuse indeks

                           100

                           132

                           131

                           124

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.8.   Ühiku müügihinnad

               (57)

               Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %. Liidu tootmisharu 7 % keskmise hinna tõusu saab selgitada muutusega tootevalikus, mida vaatlusalusel perioodil müüdi. Isegi kui võtta arvesse tootevaliku võimalikku erinevust, oli see hind oluliselt kõrgem kui see, mida küsis koostööd tegev Hiina tootja ekspordi eest kolmandatesse riikidesse.

                  Tabel 9

                  Liidu müügi ühikuhind

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Liidu müügi ühikuhind (eurot/tonn)

                           1 100 – 1 300

                           1 100 – 1 300

                           1 200 – 1 400

                           1 200 – 1 400

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              100

                              105

                              107

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.9.   Kasumlikkus

               (58)

               2009. aastal oli liidu tootmisharu kasumlikkus lähedal nullile. Sellest tulenevalt püsis tulusus 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõrgemal kui 10 %. Kasumlikkuse indeksi äkiline hüpe ajavahemikul 2009–2010 tuleneb seega väga madalast baastasemest 2009. aastal, mis liidu tootmisharu jaoks oli kriitiline aasta. 2011. aasta suur kasumlikkus tulenes ühekordsest ebatavalisest kulusäästust, mis edaspidi iseenesest enam ei kordu. Seda peegeldab juba uurimisperioodil vähenenud tulusus, mis näitab jätkumistendentsi.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Liidu müügi kasumlikkus

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              2 400

                              3 336

                              1 854

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.10.   Investeeringud ja investeeringutasuvus

               (59)

               Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis investeeringute taseme hoida kõrgel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

               (60)

               Investeeringutasuvus oli 2009. aastal tihedalt seotud kasumlikkuse suundumusega ja 2011. aasta ei olnud tüüpiline, nagu eespool põhjenduses 58 selgitatakse.

                  Tabel 11

                  Investeeringud ja investeeringutasuvus

                           Indeks (2009 = 100)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                              Investeeringud

                              100

                              71

                              110

                              99

                              Investeeringutasuvus

                           100

                           3 166

                           4 647

                           2 455

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.11.   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

               (61)

               Rahavoog, mis mõjutab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida (väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest), järgis tulususega sarnast suundumust. See suurenes märkimisväärselt kuni 2011. aastani ja vähenes uurimisperioodil.

                  Tabel 12

                  Rahavoog

                           2009

                           2010

                           2011

                           Uurimisperiood

                           Rahavoog

                              Indeks (2009 = 100)

                              100

                              288

                              381

                              172

                              Allikas: küsimustiku vastused

         6.12.   Töötasud

               (62)

               Liidu tootmisharu töötajate arv püsis stabiilsena, kuid nende palk suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.

         6.13.   Dumpingumarginaali ulatus

               (63)

               Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil Hiinast dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud hinnata dumpingumarginaali ulatust.

         6.14.   Taastumine varasemast dumpingust

               (64)

               Hiinast pärineva dumpinguhinnaga odava impordi puudumist, tootmisvõimsuse suhteliselt suurt kasutamismäära ning liidu tootmisharu turuosa kasvu, selle kasumlikkust ja teatavate näitajate positiivset arengut arvesse võttes järeldati, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu taastus varasemast dumpingust. Taastumine toimus siiski alles hiljuti ja uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja investeeringud puhul.

         7.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (65)

               Uurimine näitas, et odavate dumpinguhinnaga toodete import Hiinast lakkas liidu turul kohe pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2007. aastal ja neid tooteid ei olnud turul ei vaatlusalusel perioodil ega uurimisperioodil. Liidu turul olev Hiina import pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. See võimaldas liidu tootmisharul jõuda kõrgele tootmistasemele, suurendada oma müügimahtu, tõsta keskmist hinda, suurendada turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist majandusolukorda.

               (66)

               Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes arvesse eespool kirjeldatud tarbimise langust ja teatavate kahjunäitajate vähenemist uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.

         E.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (67)

               Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (68)

               Analüüsis keskenduti Hiina vabale tootmisvõimsusele ja Hiina eksportijate käitumisele kolmandate riikide turgudel ja liidu turul.

         2.   Vaba tootmisvõimsus Hiinas

               (69)

               Uurimise käigus kogutud ja tõendatud teabe kohaselt on Hiinas vaba tootmisvõimsust hinnanguliselt 100 000 tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks. Lisaks on mitmel pool riigis mitu väiketootjat, kes muudavad selle näitaja veelgi suuremaks.

               (70)

               Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, siis puuduvad täpsed protsentuaalsed andmed vaba tootmisvõimsuse kohta, mida oleks võimalik kasutada vaatlusaluse toote eksportimiseks liidu turule. Uurimine näitas siiski, et ainsal koostööd tegeval Hiina tootjal on vaba tootmisvõimsust ligikaudu 30 %. Ekstrapoleerides seda teavet kõikidele Hiina äriühingutele tähendaks, et Hiinas on hetkel vaba tootmisvõimsust rohkem kui 30 000 tonni.

               (71)

               Eeltoodule tuginedes ja isegi siis, kui Hiina äriühingud ei töötaks täisvõimsusel, oleks Hiinal võimalik eksportida 20 000 – 25 000 tonni asjaomast toodet. Arvestades tulemusi ja järeldusi põhjendustes 22–44, on selge, et kui meetmeid ei pikendata, kasutaks Hiina vaba olemasolevat tootmisvõimsust liidu turule suunatud ekspordi tarvis. Seda potentsiaalset täiendavat ekspordimahtu tuleks vaadelda uurimisperioodil esinenud liidu tarbimismahu (25 000 – 35 000 tonni) raames.

         3.   Eksport Hiinast

               (72)

               Nagu eespool põhjenduses 20 märgitakse, näitas uurimine, et Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimus dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikides ja Indias asjaomaste asutuste korraldatud aegumise läbivaatamise tulemuste põhjal esitati soovitus pikendada Hiinast pärit persulfaatide suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellises olukorras eeldatakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, siis Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust kasutataks peamiselt liidu turu ekspordi tarvis. Nagu eespool põhjenduses 32 märgitakse, arvestades, et tarnimise teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendata, tagavad nendel turgudel juba tegutsevad äriühingud, siis tõenäoliselt kasutatakse Hiina kogu vaba tootmisvõimsust asjaomase toote eksportimiseks liidu turule.

               (73)

               Võttes arvesse Hiina eksportijate varasemat dumpingut, mille tulemusel kohaldati kehtivad meetmed, ning praegust dumpingut kolmandates riikides, võib järeldada, et see liitu suunatav eksport toimuks dumpinguhindadega.

               (74)

               Veelgi enam, nagu eespool põhjenduses 23 märgitakse, tuletatakse meelde, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide ekspordi suhtes. Kuna neid meetmeid ei pikendatud, kasvas Hiinast pärit import vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 10 000 tonnini 2006. aastal ja seega hõlvas rohkem kui 20 % liidu turust.

         4.   Kokkuvõte

               (75)

               Pidades silmas uurimise järeldusi, nimelt Hiina vaba tootmisvõimsust, Hiina dumpingu jätkumist kolmandate riikide suhtes, Hiina eksportijate piiratud võimalusi müüa teistesse kolmandatesse riikidesse ja tõestatud võimalust suunata ekspordimahte ümber liidu turule, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni põhiturul ja saadud kahju võib korduda, kuna tõenäoliselt toimub Hiina import dumpinguhindadega. Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele saavutatud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Vastupidi, esinevad soodsad tingimused Hiina impordi suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus ning see tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil saavutatud positiivset arengut liidu turul. Hiina tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada mõju liidu tootmisharu müügihindadele ning sundida teda turuosast loobuma ning see avaldaks negatiivset mõju liidu endiselt haavatava tootmisharu majandustulemustele, nagu selgitatud eespool põhjenduses 66.

         F.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (76)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (77)

               Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki põhjendamatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (78)

               Eespool põhjenduses 70 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaks säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjusi eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.

         3.   Kasutajate huvid

               (79)

               Mitte ükski 44 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Kasutajad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Kasutajate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks kasutajate huve. Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on pigem marginaalne ja et meetmete säilitamine ei avaldaks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele. Uurimisel selgus samuti, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijal tarnijat lihtsalt vahetada.

         4.   Importijate huvid

               (80)

               Mitte ükski 14 importijast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Importijad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt erinevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvatelt Hiina eksportijatelt.

         5.   Kokkuvõte

               (81)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et seoses liidu huviga puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

         G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (82)

               Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

               (83)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 1184/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (84)

               Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide), sh ka kaaliumperoksomonosulfaadi impordi suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

               0,0 %

               A820

               United Initiators Shanghai Co., Ltd

               24,5 %

               A821

               Kõik teised äriühingud

               71,8 %

               A999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. detsember 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. NEVEROVIC

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 265, 11.10.2007, lk 1.

      (3)  ELT C 305, 10.10.2012, lk 15.

      (4)  Tuletatakse meelde, et määruses (EÜ) nr 1184/2007, millega kehtestati Hiina Rahvavabariigist, Ameerika Ühendriikidest ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, oli äriühingu United Initiators Shanghai Co., Ltd nimi Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai. Nime muutuse tingis omandi üleminek 2008. aastal.

      (5)  Nr A-570-847 (läbivaatamine).

      (6)  Käesolevas põhjenduses osutatud äriühingu suhtes ei teostata uut läbivaatust praeguse aegumise läbivaatamise uurimise ajal, kuna esialgse uurimise tulemusel määrati sellele äriühingule tollimaksumääraks 0 % (määrus (EÜ) nr 1184/2007).

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2)

                  järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad peroksosulfaadid (koguses …) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

            Kuupäev ja allkiri


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 550/2012, 25. juuni 2012 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               26.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/43

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 550/2012,
   25. juuni 2012,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 526/2012 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

               (3)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. juuni 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 160, 21.6.2012, lk 16.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 26. juunist 2012

                  (eurodes)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 12 10 (1)

                  37,58

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  37,58

                  3,33

                  1701 13 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 13 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 14 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 14 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 91 00 (2)

                  46,85

                  3,41

                  1701 99 10 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1701 99 90 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/987, 30. mai 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail violet de Cadours (KPN)]

text:
               13.6.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 149/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/987,
   30. mai 2017,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ail violet de Cadours (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Ail violet de Cadours“ (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ail violet de Cadours“ registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Ail violet de Cadours“ (KPN) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 41, 8.2.2017, lk 22.

      (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 703/2013, 23. juuli 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               24.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 199/5

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 703/2013,
   23. juuli 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. juuli 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  131,1

                  ZZ

                  131,1

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  TR

                  70,0

                  UY

                  86,4

                  ZA

                  88,6

                  ZZ

                  83,2

                  0806 10 10

                  CL

                  51,4

                  EG

                  168,7

                  TR

                  169,6

                  ZZ

                  129,9

                  0808 10 80

                  AR

                  168,0

                  BR

                  112,4

                  CL

                  124,1

                  CN

                  95,8

                  NZ

                  134,2

                  US

                  165,4

                  ZA

                  158,0

                  ZZ

                  136,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  140,8

                  CN

                  77,3

                  NZ

                  162,9

                  TR

                  174,5

                  ZA

                  118,8

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  192,1

                  ZZ

                  192,1

                  0809 29 00

                  TR

                  313,7

                  ZZ

                  313,7

                  0809 30

                  TR

                  178,6

                  ZZ

                  178,6

                  0809 40 05

                  BA

                  58,4

                  MK

                  99,6

                  TR

                  118,8

                  XS

                  95,4

                  ZZ

                  93,1

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 747/2013, 1. august 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               2.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 206/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 747/2013,
   1. august 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. august 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  86,0

                  BO

                  73,4

                  CL

                  73,3

                  TR

                  71,0

                  UY

                  86,3

                  ZA

                  96,7

                  ZZ

                  81,1

                  0806 10 10

                  CL

                  140,3

                  EG

                  219,0

                  MA

                  158,2

                  MX

                  242,3

                  TR

                  178,0

                  ZZ

                  187,6

                  0808 10 80

                  AR

                  166,8

                  BR

                  115,9

                  CL

                  113,6

                  CN

                  96,3

                  NZ

                  136,1

                  US

                  149,4

                  ZA

                  119,8

                  ZZ

                  128,3

                  0808 30 90

                  AR

                  133,4

                  CL

                  147,5

                  NZ

                  177,1

                  TR

                  159,1

                  ZA

                  115,5

                  ZZ

                  146,5

                  0809 29 00

                  CA

                  303,6

                  TR

                  340,3

                  ZZ

                  322,0

                  0809 30

                  TR

                  149,1

                  ZZ

                  149,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,0

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  59,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1169, 26. juuni 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  1.7.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 170/56

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1169,
      26. juuni 2017,
      teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                  (2)

                  Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                  (3)

                  Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                  (4)

                  On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                  (5)

                  Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
      Artikkel 2
      Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
      Artikkel 3
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 26. juuni 2017

               Komisjoni nimel

               presidendi eest

               maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

               peadirektor

            Stephen QUEST

         (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

         (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

         LISA

                     Kauba kirjeldus

                     Klassifikatsioon
                     (CN-kood)

                     Põhjendus

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Toode on pallikujuline tahke želatiinkestaga värvikuul (nn paintball), mis sisaldab vee baasil valmistatud värvainet.
                     Toode on kavandatud kasutamiseks kuulina paintball'i püssis (õhupüss, kus kuuli algkiirus on 91 m/s) paintball'i meeskonnamängus.
                     Vt pildid (*1).

                     9306 90 90

                     Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 95 märkuse 1 punktiga s ning CN-koodide 9306 , 9306 90  ja 9306 90 90  sõnastusega.
                     Toode on kavandatud kasutamiseks kuulina paintball'i püssis, mis on rubriiki 9304  kuuluv õhupüss tulenevalt selle märkimisväärsest algkiirusest (vt komisjoni määrus (EÜ) nr 242/96 (EÜT L 31, 9.2.1996, lk 16).
                     Värvikuulid on haavlite ja nooltega sarnane laskemoon, mida kasutatakse õhupüssis. Seepärast on värvikuul teist liiki laskemoon (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9306 , punkt A, alapunkt 3).
                     Seepärast ei või toodet klassifitseerida gruppi 95 lähtuvalt selle grupi märkuse 1 punktist s.
                     Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9306 90 90  alla kui muud kuulid.

            (*1)  Pildid on üksnes illustreerivad.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 901/2013, 19. september 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               20.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 250/32

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 901/2013,
   19. september 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. september 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  XS

                  46,1

                  ZZ

                  45,9

                  0707 00 05

                  MK

                  46,1

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  83,9

                  0709 93 10

                  TR

                  134,6

                  ZZ

                  134,6

                  0805 50 10

                  AR

                  125,2

                  CL

                  140,4

                  IL

                  142,1

                  TR

                  117,7

                  UY

                  113,9

                  ZA

                  117,4

                  ZZ

                  126,1

                  0806 10 10

                  EG

                  187,8

                  TR

                  157,7

                  ZZ

                  172,8

                  0808 10 80

                  AR

                  100,7

                  BA

                  105,9

                  BR

                  41,7

                  CL

                  109,8

                  CN

                  66,9

                  NZ

                  139,2

                  US

                  143,0

                  ZA

                  102,1

                  ZZ

                  101,2

                  0808 30 90

                  AR

                  231,4

                  CL

                  29,5

                  CN

                  82,5

                  TR

                  132,4

                  ZZ

                  119,0

                  0809 30

                  TR

                  125,5

                  ZZ

                  125,5

                  0809 40 05

                  BA

                  38,9

                  XS

                  46,6

                  ZZ

                  42,8

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1845, 14. oktoober 2015, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2016. eelarveaastaks

text:
               15.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 268/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1845,
   14. oktoober 2015,
   millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2016. eelarveaastaks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 4,
   olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 (2) artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse I lisas esitatud meetoditele.

               (2)

               Delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa punkti I alapunkti 1 kohaselt arvutatakse kõnealused rahastamiskulud liidu ühtse intressimäära põhjal, mille määrab kindlaks komisjon iga eelarveaasta alguses. See intressimäär vastab kõnealuse lisa I punkti alapunkti 2 esimeses lõigus osutatud liikmesriikide teate komisjoni poolt kindlaks määratud eelneva kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul fikseeritud kolme kuu ja 12 kuu Euribori keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku.

               (3)

               Kui liikmesriik ei esita delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 teises lõigus osutatud teadet selle alapunkti esimeses lõigus osutatud vormis ja tähtajaks, loetakse kõnealuse liikmesriigi kantud intressimääraks 0 %. Kui liikmesriik deklareerib, et ta ei kandnud intressikulusid, kuna tal ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, kehtestab komisjon kõnealuse intressimäära vastavalt selle alapunkti kolmandale lõigule.

               (4)

               Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa punkti I alapunktile 3 tuleb selle lisa punkti I alapunkti 2 kohaselt määratud intressimäära võrrelda ühise intressimääraga, mis on kehtestatud selle lisa punkti I alapunkti 1 alusel. Liikmesriigi suhtes kohaldatakse kõnealuse kahe intressimäära võrdlemisel väiksemaks osutunud määra.

               (5)

               Kuna liikmesriikidel ei olnud kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul, mis hõlmas ajavahemikku alates 2015. aasta jaanuarist kuni juunini ja mida komisjon pidas riikliku ladustamise toimingute seisukohalt esinduslikuks, põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, ei nõutud neilt delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisa I punkti alapunkti 2 esimese lõigu kohaste teadete edastamist.

               (6)

               Intressimäärade kehtestamisel EAGFi 2016. eelarveaastaks tuleks kõiki neid tegureid arvesse võtta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nende rahaliste kulutuste puhul, mida liikmesriigid on teinud sekkumistoodete ostmiseks ettenähtud fondidest ning mis kaetakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2016. aasta eelarvest, määratakse delegeeritud määruse (EL) nr 906/2014 I lisaga ette nähtud intressimääraks kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks ühtne intressimäär 0,1 %.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2015.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 906/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 riikliku sekkumise kulude osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 1).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/911, 24. mai 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

text:
               30.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 139/28

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/911,
   24. mai 2017,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

               (2)

               Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

               (3)

               Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

               (4)

               Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

      (3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

      LISA
      „
            I LISA

                        CN-kood

                        Toote kirjeldus

                        Tüüpiline hind
                        (eurot / 100 kg)

                        Artiklis 3 osutatud tagatis
                        (eurot / 100 kg)

                        Päritolu (1)

                        0207 12 10

                        Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

                        126,2

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

                        120,8

                        0

                        AR

                        151,5

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

                        256,5

                        13

                        AR

                        196,6

                        32

                        BR

                        297,0

                        1

                        CL

                        211,7

                        27

                        TH

                        0207 27 10

                        Kalkuni kondita tükid, külmutatud

                        342,0

                        0

                        BR

                        319,5

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Kooreta linnumunad, kuivatatud

                        350,0

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

                        214,8

                        22

                        BR

                  “

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/874, 1. juuni 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/943 kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               2.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 145/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/874,
   1. juuni 2016,
   millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/943 kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud üldpõhimõtted, milles käsitletakse toitu üldiselt ning eelkõige toidu ohutust liidu ja liikmesriikide tasandil. Määruses on sätestatud kiireloomulised meetmed, mida komisjon võtab juhul, kui on tõendeid, et mõnest kolmandast riigist imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste tervist.

               (2)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/943 (2) on keelatud Nigeeriast pärit, CN-koodi 0713 39 00 alla kuuluvate kuivatatud ubade importimine liitu, sest on esinenud palju juhtumeid, kus loata toimeaine diklorofossiga saastatus ületab suurel määral Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud esialgse akuutse standarddoosi. Ajal, mil Nigeeria alles hakkab rakendama asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid, tuleks kohaldada keeldu 30. juunini 2016.

               (3)

               Impordikeelu kehtestamise järgselt on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu esitatud teateid Nigeeriast pärit, CN-koodide 0713 35 00 ja 0713 90 00 alla kuuluvate kuivatatud ubade diklorofossiga saastumise kohta. Seega tuleks kehtivat keelu kohaldamisala laiendada nende kahe koodi puhul.

               (4)

               Nigeeriast imporditud kuivatatud oad sisaldavad jätkuvalt diklorofossi ja Nigeeria integreeritud taimekaitse ja pestitsiidide jääkide piirnormide järgimiseks võetud tegevuskava rakendamise seis ei võimalda järeldada, et toidualastes õigusnormides pestitsiidi jääkidega seonduvalt kehtestatud nõudeid oleks võimalik lähemal ajal saavutada.

               (5)

               Impordikeelu kestust tuleks täiendavalt pikendada kolme aasta võrra, et Nigeeria saaks hakata rakendama asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid ning esitada nõutavad tagatised.

               (6)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmäärust (EL) 2015/943 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 1
               Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi Nigeeriast pärit, CN-koodide 0713 35 00, 0713 39 00 ja 0713 90 00 alla kuuluvate kuivatatud ubade suhtes.“

               2)

               Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 5
               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
               Määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2019.“

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (2)  Komisjoni 18. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/943 kiireloomuliste meetmete kohta, millega peatatakse kuivatatud ubade import Nigeeriast, ja määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa muutmise kohta (ELT L 154, 19.6.2015, lk 8).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 429/2012, 22. mai 2012 , millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 eesmärgiga ühtlustada sõiduautotootjate poolt vigade kohta esitatava teate formaat  EMPs kohaldatav tekst

text:
               23.5.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 132/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 429/2012,
   22. mai 2012,
   millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 eesmärgiga ühtlustada sõiduautotootjate poolt vigade kohta esitatava teate formaat
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 8 lõike 9 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pidades silmas, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 esimese lõigu kohane tootjatepoolne süsinikdioksiidiheidet käsitlevates andmetes esinevatest vigadest teatamine on oluline samm selliste andmete kontrollimisel, mida kõik tootjad kasutavad eriheite sihttaseme ja eriheite keskmise taseme arvutamise alusena, on asjakohane kehtestada sellise teatamise jaoks selge ja läbipaistev menetlus.

               (2)

               Samuti on asjakohane näha ette vigadest teatamise ühtne formaat, millega tagatakse, et tootjate poolt komisjonile edastatud teavet saab kontrollida ja töödelda õigel ajal.

               (3)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Komisjoni määruse (EL) nr 1014/2010 (2) artiklile 9 lisatakse lõiked 3, 4 ja 5:

      „3.   Tootjad, kes teatavad vigadest kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 esimese lõiguga, võtavad teate koostamisel aluseks komisjoni poolt kõnealuse määruse artikli 8 lõike 4 kohaselt teatatud esialgsed andmekogumid.
      Teade vigade kohta hõlmab kõiki neid andmekogumeid, mis on seotud sõidukite registreerimisega, mille eest teavitav tootja vastutab.
      Viga sisestatakse iga versiooni puhul andmekogumisse eraldi kandena pealkirjaga „Tootja kommentaarid”, millesse märgitakse üks järgmistest koodidest:

                  a)

                     kood A, kui tootja on kandeid muutnud;

                  b)

                     kood B, kui sõidukit ei ole võimalik identifitseerida;

                  c)

                     kood C, kui sõiduki suhtes ei kohaldata määrust (EÜ) nr 443/2009 või sõiduk ei ole tootmises.

            Kolmanda lõigu punkti b tähenduses ei ole sõidukit võimalik identifitseerida siis, kui tootja ei saa identifitseerida või parandada tüübi, variandi ja versiooni koodi või (vajaduse korral) esialgses andmekogumis osutatud tüübikinnitusnumbrit.
      4.   Kui tootja ei ole komisjoni lõike 3 kohaselt vigadest teavitanud või kui teade on esitatud pärast määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikes 5 sätestatud kolmekuulise ajavahemiku lõppu, loetakse artikli 8 lõike 4 kohaselt teatatud esialgsed väärtused lõplikeks.
      5.   Lõikes 3 nimetatud teade vigade kohta esitatakse elektroonilisel kustutamiskindlal andmekandjal märkega „Vigadest teatamine – autode süsinikdioksiidiheide” ning tuleb saata kirja teel järgmisel aadressil:

                  European Commission

                  Secretariat General

                  B-1049 Brussels

                  Belgium

            Teate elektrooniline koopia saadetakse teavitamise eesmärgil järgmistele sihtotstarbelistele e-posti aadressidele:
      EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
      ja
      CO2-monitoring@eea.europa”.

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. mai 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 15.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1099, 20. juuni 2017, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 kehtestatud kogustele

text:
               21.6.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/39

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1099,
   20. juuni 2017,
   millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 536/2007 alusel avatud Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnuliha tariifikvootide raames alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 536/2007 (2) on avatud aastane tariifikvoot Ameerika Ühendriikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1. juunist kuni 7. juunini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2017 on väiksemad kui saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 536/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. juuni 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2007, 15. mai 2007, millega sätestatakse Ameerika Ühendriikidele eraldatud tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 128, 16.5.2007, lk 6).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017 saada olevatele kogustele
                  (kilogrammides)

                  09.4169

                  5 117 442


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/967, 16. juuni 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juunini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

text:
               17.6.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 160/87

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/967,
   16. juuni 2016,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. juunini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 1.–7. juunini 2016 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

               (3)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) 2015/2078 kohaselt esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. juuni 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2078, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 63).

      (3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 esitatud taotlused
                  (%)

                  09.4273

                  2,365454

                  09.4274

                  —