title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1840 31. oktoober 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153 seoses teatavate uute sõiduautode kategooriate WLTP-põhise CO2 heite alase aruandlusega ja vastavusvahendi sisendandmete kohandamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  4.11.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 282/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1840
         31. oktoober 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1153 seoses teatavate uute sõiduautode kategooriate WLTP-põhise CO2 heite alase aruandlusega ja vastavusvahendi sisendandmete kohandamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 8 lõike 9 esimest lõiku ja artikli 13 lõike 7 esimest lõiku,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (2) on ette nähtud, et ELi uute sõiduautode pargi CO2 heite sihttasemed aastateks 2025 ja 2030 arvutatakse sellise CO2 heite alusel, mis on mõõdetud vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/1151 (3) uutel 2020. aastal registreeritud sõiduautodel (edaspidi „mõõdetud CO2 heide“).

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/1153 (4) on sätestatud eeskirjad selle kohta, kuidas tootjad mõõdetud CO2 heidet arvutavad ja aruandluses esitavad. On vaja täpsustada, kuidas heide määratakse, eelkõige välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) puhul.

                     (3)

                     Samuti tuleks selgitada, kuidas määrata mõõdetud CO2 heide sel juhul, kui tüübikinnitusel tehakse mitu CO2 heite katset.

                     (4)

                     Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO2 heite vastavus tuleks määrata sõiduki füüsiliste katsete põhjal, mitte vastavusvahendiga tehtud modelleerimise alusel, sest vastavusvahendi kohandamine selliste sõidukite tehnilise lahendusega on keeruline. Et vastavusvahendi tulemusi saaks tulemuslikult kontrollida, tuleks selliste sõidukite tehniliste katsete tulemused esitada komisjonile samal kujul kui tavaliste sõidukite puhul.

                     (5)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/1153 vastavalt muuta.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärust (EL) 2017/1153 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
                                    „Tootjad arvutavad iga 2020. aastal registreeritud uue sõiduauto summaarse CO2 heite või, kui see on asjakohane, kaalutud summaarse heite, tähistusega MCO2,
                                       measured, järgmiste valemitega:

                                                a)

                                                ainult sisepõlemismootoriga sõidukite puhul:
                                                määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.4 teises lõigus esitatud suuruse MCO2-ind arvutusvalem, milles asendatakse liikmed MCO2-H ja MCO2-L asjaomasele interpolatsioonitüüpkonnale vastavalt suurustega MCO2,C,5 (summaarne heide), mis võetakse määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud vormi kohase EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetest 2.5.1.1.3 (H-sõiduk) ja 2.5.1.2.3 (L-sõiduk);

                                                b)

                                                sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) puhul:
                                                valem: MCO2-measured = MCO2-L,C,5 + Kind × (MCO2-H,C,5 – MCO2-L,C,5);
                                                kus

                                                            MCO2-L,C,5

                                                            on asjaomasele interpolatsioonitüüpkonnale vastav suurus MCO2,C,5 (summaarne heide), mis võetakse määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud vormi kohase EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.2.3;

                                                            Kind

                                                            on vaadeldava üksiksõiduki interpolatsioonitegur kohaldatava WLTP katsetsükli puhul, nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punktis 4.5.3;

                                                            MCO2-H,C,5

                                                            on asjaomasele interpolatsioonitüüpkonnale vastav suurus MCO2,C,5 (summaarne heide), mis võetakse määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud vormi kohase EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.1.1.3;

                                                c)

                                                sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) puhul:
                                                valem: MCO2-measured = MCO2-L,C,5 + Kind × (MCO2-H,C,5 – MCO2-L,C,5);
                                                siin

                                                            MCO2-L,C,5

                                                            ja MCO2-H,C,5määratakse asjaomasele interpolatsioonitüüpkonnale vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punktis 4.1.3.1 sätestatud valemiga, kus liige Mi,CDj asendatakse suurusega MCO2,CD (summaarse heite järgi), mis võetakse H- või L-sõiduki (nagu see on asjakohane) EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.3.2, ja liige Mi,CS asendatakse suurusega MCO2,C,5 (summaarse heite järgi), mis võetakse H-, L- või M-sõiduki (nagu see on asjakohane) EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.3.1;

                                                            Kind

                                                            on vaadeldava üksiksõiduki interpolatsioonitegur kohaldatava WLTP katsetsükli puhul, nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punktis 4.5.3.“;

                                    b)

                                    lisatakse lõige 1a:

                                       „1a.   Kui EÜ tüübikinnitustunnistuse kannetes 2.5.1.1.3., 2.5.1.2.3., 2.5.3.1 või 2.5.3.2. on esitatud rohkem kui üks mõõtmistulemus suuruste MCO2,C,5 või MCO2,CD kohta, määratakse lõikes 1 osutatud suurus käesoleva sätte kohaldamisel järgmiselt:

                                                   a)

                                                   ühe mõõtmise korral: 1. katses registreeritud summaarne tulemus;

                                                   b)

                                                   kahe mõõtmise korral: 1. ja 2. katses registreeritud summaarsete tulemuste keskmine;

                                                   c)

                                                   kolme mõõtmise korral: 1., 2. ja 3. katses registreeritud summaarsete tulemuste keskmine.“;

                        2)

                        I lisa muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    punktis 2.1 asendatakse teise lõigu viimane lause järgmisega:
                                    „Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) korral määratakse 3. jao kohaldamisel võrdlusväärtusena kasutatav NEDC-põhine CO2 heide mitte vastavusvahendiga modelleerimisega, vaid füüsilistel katsetel sõidukiga. Füüsilised mõõtmised tehakse vastavalt käesolevas lisas kehtestatud asjakohastele sätetele sõidukitega tehtavate füüsiliste katsete kohta. Sõiduki füüsiliste katsete sisendandmed määratakse ja esitatakse tüübikinnitusasutusele või vajaduse korral tehnilisele teenistusele vastavalt punktile 2.4.“;

                                    b)

                                    punkti 2.2a alapunkt a asendatakse järgmisega:

                                                „a)

                                                kõigi selliste katsetulemuste suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 2. liite ja 8. all-lisa 2. liite kohast WLTP-põhise CO2 heite massi korrigeerimist, olenemata nimetatud määruse XXI lisa 6. all-lisa 2. liite punkti 3.4.4. alapunkti a ja 8. all-lisa 2. liite punkti 1.1.4. alapunkti a sätetest;“;

                                    c)

                                    punkti 2.4 tabelit 1 muudetakse järgmiselt:

                                                i)

                                                kandes 24 asendatakse teises veerus „Sisendandmed vastavusvahendi jaoks“ olev tekst tekstiga „Lisaaku mahtuvus“;

                                                ii)

                                                kanded 38 kuni 41 asendatakse järgmisega:

                                                            „38

                                                            WLTP-põhine CO2 heide 1. faasis (sõidukite NOVC-HEV ja OVC-HEV korral aku laetust säilitavas režiimis)

                                                            g CO2/km

                                                            I lisa 8.a liite kanne 2.1.1.2.1.
                                                            Määruse (EL) 2017/1151

                                                               Väikese kiirusega faasi korrigeerimata mõõdetud MCO2,p,1

                                                            39

                                                            WLTP-põhine CO2 heide 2. faasis (sõidukite NOVC-HEV ja OVC-HEV korral aku laetust säilitavas režiimis)

                                                            g CO2/km

                                                            Sama

                                                               Keskmise kiirusega faasi korrigeerimata mõõdetud MCO2,p,1

                                                            40

                                                            WLTP-põhine CO2 heide 3. faasis (sõidukite NOVC-HEV ja OVC-HEV korral aku laetust säilitavas režiimis)

                                                            g CO2/km

                                                            Sama

                                                               Suure kiirusega faasis mõõdetud korrigeerimata MCO2,p,1

                                                            41

                                                            WLTP CO2 heide 4. faasis (sõidukite NOVC- ja OVC-HEV korral aku laetust säilitavas režiimis)

                                                            g CO2/km

                                                            Sama

                                                                  Eriti suure kiirusega faasis mõõdetud korrigeerimata MCO2,p,1
                                                                  “

                                                iii)

                                                kandes 60 asendatakse teises veerus „Sisendandmed vastavusvahendi jaoks“ olev tekst tekstiga „WLTP-põhine generaatori vool (alalisvoolumuundur – madalpinge pool – NOVC-HEV ja OVC-HEV sõidukite puhul)“;

                                                iv)

                                                kandes 61 asendatakse teises veerus „Sisendandmed vastavusvahendi jaoks“ olev tekst tekstiga „Lisaaku vool“;

                                                v)

                                                kanne 75 jäetakse välja;

                                                vi)

                                                kanne 77 asendatakse järgmisega:

                                                            „77

                                                            H- ja/või L-sõiduki WLTP-põhine korrigeeritud mõõdetud CO2 heide (sõidukite NOVC-HEV ja OVC-HEV korral aku laetust säilitavas režiimis)

                                                            g/km

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 8.a liite kanne 2.1.1.2.1.

                                                               H- ja L-sõiduki mõõdetud CO2 summaarne heide pärast kõiki kohaldatavaid korrektsioone: MCO2,C,5.. Kui tehakse 2 või 3 WLTP-katset, esitatakse kõik mõõtmistulemused (välja arvatud NOVC-HEV ja OVC-HEV korral, mille puhul esitatakse ainult lõplik tüübikinnituse väärtus).“;

                                                vii)

                                                lisatakse järgmised kanded 79–101:

                                                            „79

                                                            Akutoiterežiimis tehtud WLTP-katse CO2 summaarne heide

                                                            g CO2/km

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liite punkt 2.5.3.2.

                                                               CO2 summaarse heite mass akutoiterežiimis MCO2,CD (2 või 3 katse korral keskväärtus) I tüüpi katses, arvutatuna määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.1.2 kohaselt (ainult OVC-HEV korral)

                                                            80

                                                            WLTP-põhine kasulikkusteguriga kaalutud CO2 summaarne heide (mõõdetud)

                                                            g CO2/km

                                                            Arvutatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.1.3.1 kohaselt

                                                               Arvutatud kaalutud summaarsed tulemused (mõõdetud), nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 7a lõike 1 punktis c (ainult OVC-HEV korral)

                                                            81

                                                            WLTP-põhine kasulikkusteguriga kaalutud CO2 summaarne heide (esitatud)

                                                            g CO2/km

                                                            EÜ tüübikinnitustunnistuse kanne 2.5.3.3

                                                               EÜ tüübikinnitustunnistuse kandest 2.5.3.3 võetud arvutatud kaalutud summaarsed tulemused (esitatud) (ainult OVC-HEV korral)

                                                            82

                                                            WLTP-põhine kogu tsükli ekvivalentne sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (EAER)

                                                            km

                                                            EÜ tüübikinnitustunnistuse kanne 2.5.3.7.2 (EAER)

                                                               Kogu tsükli ekvivalentne sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (EAER) (ainult OVC-HEV korral)

                                                            83

                                                            Üleminekutsükli viitenumber

                                                            –

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 8.a liite kanne 2.1.1.4.1.4

                                                               OVC-HEV puhul märkida üleminekutsükli viitenumber

                                                            84

                                                            Suhteline elektrienergia muutus (REECi) akutoiterežiimis tehtud katses

                                                            –

                                                            Arvutatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.2.4.5.2 kohaselt

                                                               Märkida iga akutoiterežiimis tehtud katse REECi

                                                            85

                                                            NEDC-põhine aku laetust säilitavale režiimile vastav CO2 heide (esitatud, tingimuse B korral)

                                                            g CO2/km

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3. liite kohane teatis
                                                            (NOVC-HEV korral kanne 3.5.7.2.1; OVC-HEV korral kanne 3.5.7.2.2)

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                               NOVC-HEV korral: Esitatud NEDC-põhine CO2 summaarne heide; OVC-HEV korral: Esitatud CO2 summaarse heite mass (NEDC, tingimuse B korral).

                                                            86

                                                            NEDC-põhine akutoiterežiimile vastav CO2 heide (esitatud, tingimuse A korral)

                                                            g CO2/km

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3. liite kohase teatise kanne 3.5.7.2.3

                                                               CO2 summaarne heide akutoiterežiimis, algseadmete valmistaja deklaratsioon (ainult OVC-HEV korral)

                                                            87

                                                            NEDC-põhine kaalutud CO2 summaarne heide (esitatud)

                                                            g CO2/km

                                                            Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon (ainult OVC-HEV)

                                                            88

                                                            OVC-HEV NEDC-põhine sõiduulatus ühe laadimisega (esitatud)

                                                            km

                                                            Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon (ainult OVC-HEV)

                                                            89

                                                            Laetust säilitava seisundi korrigeerimisega seotud parandustegur KCO2

                                                            (g/km)/(Wh/km)

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punkt 2.3.2

                                                               CO2 heite massi RCB parandustegur NOVC-HEV ja OVC-HEV puhul

                                                            90

                                                            Hübriidsõiduki konfiguratsioon (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4)(***)

                                                            –

                                                               Kas sõidukil on elektrimootorist jõuseade ja elektrienergia tootmine konfiguratsioonis P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4 või nende kombinatsioonis?

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            91

                                                            Iga elektrimootori suurim väljundvõimsus (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4)(***)

                                                            kW

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3. liite punkt 3.3.1.1.1

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            92

                                                            Iga elektrimootori suurim väljundpöördemoment (P0, P1, P2, planetaarne P2, P3 või P4)(***)

                                                            Nm

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            93

                                                            Iga elektrimootori kohta elektrimootori pöörlemiskiiruse ja võrdluspöörlemiskiiruse suhe (P0, P1, P2, planetaarse P2, P3 või P4 korral)(***)

                                                            –

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            94

                                                            Veo-REESSi mahtuvus

                                                            Ah

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3. liite punkt 3.3.2.3

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            95

                                                            Veo-REESSi vool

                                                            A

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 3. liide

                                                               Katse(te) 20 Hz aegrea väärtused, teisendatud sagedusele 1 Hz

                                                            96

                                                            Veo-REESSi tehnoloogia tüüp

                                                            –

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 8.a liite punkt 1.1.10

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            97

                                                            Veo-REESSi alglaetus

                                                            %

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            98

                                                            REESSi akuelementide arv;

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 I lisa 3. liite punkt 3.3.2.1

                                                               Algseadmete valmistaja deklaratsioon

                                                            99

                                                            Veo-REESSi nimipinge/aegrea väärtused

                                                            V

                                                            Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 3. liide

                                                               Katses kasutatud nimi- või aegrea väärtused (vähemalt 20 Hz)

                                                            100

                                                            Vabakäigufunktsioon (mootor töötab tühikäigul)

                                                            –

                                                            JAH/EI

                                                               Kas sõidukil on tühikäigul töötava mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab vabakäigu ajal mootoril kütuse säästmiseks tühikäigul töötada)?

                                                            101

                                                            Vabakäigufunktsioon (mootor väljalülitatud)

                                                            –

                                                            JAH/EI

                                                               Kas sõidukil on väljalülitatud mootoriga vabakäigufunktsioon (võimaldab vabakäigu ajal mootori kütuse säästmiseks välja lülitada)?

                                    d)

                                    punkti 4.2.1.4.2 teise lõiku lisatakse järgmine lause:
                                    „Punkti d puhul, kui sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna sõidutakistustegurid on määratud vastavalt punkti 2.3.8.2.1 alapunktile a, võib üksiksõiduki sõidutakistustegurid määrata punkti 4.2.1.5 teises lõigus sätestatud valemitega.“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Artikli 1 punkti 2 alapunkti c kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 31. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  President

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

            (3)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

            (4)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

            (***)  (***)P0: elektrimootor on ühendatud sisepõlemismootori ülekanderihmaga, seega on sisepõlemismootori pöörlemiskiirus võrdluskiiruseks;
         P1: elektrimootor on ühendatud sisepõlemismootori väntvõlliga ja seega on mootori pöörlemiskiirus võrdluskiiruseks;
         P2: elektrimootor on paigaldatud otse ülekandeseadme (käigukast või variaator) ette, seega on jõuülekandeseadme sisendpöörlemiskiirus võrdluskiiruseks;
         planetaarne P2: elektrimootor on ühendatud sellise planetaarülekande hammasrattaga, mis ei ole ühendatud sisepõlemismootoriga ega peaülekandega, ja mida siin nimetatakse planetaarseks pooleks. Sellisel juhul esitatakse pöörlemiskiiruse suhtarv kui elektrimootori pöörlemiskiiruse ja planetaarse poole pöörlemiskiiruse (võrdluskiiruse) suhe, mis näitab, kui palju reduktor kiirust suurendab või vähendab;
         P3: elektrimootor on paigaldatud otse veovõlli peaülekande ette, seega on võrdluskiiruseks peaülekande sisendpöörlemiskiirus (ka selliste elektrimootorite korral, mis on paigaldatud planetaarülekande hammasrattale peaülekande poolel). Sõidukil võib olla kuni kaks P3-mootorit (üks esiteljel (P3a) ja teine tagateljel (P3b));
         P4: elektrimootor on paigaldatud peaülekande taha ja seega on võrdluskiiruseks ratta pöörlemiskiirus. Sõidukil võib olla kuni neli P4-tüüpi mootorit (üks iga ratta jaoks, millisel juhul P4a tähistab esirattaid ja P4b tagarattaid).
         Täiendavad andmed selliste sisendandmete kohta esitatakse vastavusvahendi sisendvormil.“;


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1841, 31. oktoober 2019, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen (KPN)

text:
                  4.11.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 282/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1841,
         31. oktoober 2019,
         millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ (KPN)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Belgia taotlus registreerida nimetus „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ kaitstud päritolunimetusena (KPN) (2).

                     (2)

                     Komisjon sai 27. juulil 2018 Prantsusmaalt vastulause. 26. septembril 2018 sai komisjon asjaomase põhjendatud vastuväite.

                     (3)

                     Prantsusmaa väitis, et määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 tingimused ei ole täidetud. Prantsusmaa väitis, et kaitstud päritolunimetusena registreerimiseks esitatud nimetus „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ ei ole seotud ühegi konkreetse kohaga. See nimetus kõigest identifitseerib veisetõu „Red breed of West Flanders“ (Lääne-Flandria punast tõugu veis), millest liha toodetakse vastavalt asjaomasele tootespetsifikaadile.

                     (4)

                     Lisaks väitis Prantsusmaa, et pakutud nimetus on vastuolus artikli 6 lõikega 2, kuna see tõenäoliselt eksitab tarbijat toote tegeliku päritolu suhtes. Kuna registreeritav nimetus sisaldab mõistet „ras“, mis tähendab „tõug“, ei ole võimalik eristada liha, mis on toodetud vastavalt kaitstud päritolunimetuse tootespetsifikaadile, sellisest lihast, mis on saadud sama tõugu, kuid kaitstud päritolunimetusega hõlmamata loomadest. Seetõttu on olemas suur oht eksitada tarbijat.

                     (5)

                     Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 14. novembri 2018. aasta kirjas Belgiat ja Prantsusmaad üles osalema kolme kuu jooksul asjakohastes konsultatsioonides, et jõuda omavahel kokkuleppele kooskõlas oma siseriiklike menetlustega.

                     (6)

                     Taotleja soovil pikendati konsultatsioonide tähtaega veel kolme kuu võrra.

                     (7)

                     Pooled jõudsid omavahel kokkuleppele. Belgia esitas komisjonile oma 14. mai 2019. aasta kirjas kokkuleppe tulemused. Selgitati, et tõu ametlik nimetus on „Rood“, mitte „Rood ras van West-Vlaanderen“. Seetõttu ei ole nimetuses sisalduv geograafiline viide osa tõu nimest, vaid see on registreeritava nimetuse geograafiline komponent, mis näitab toote päritolu.

                     (8)

                     Lisaks eeltoodud selgele eristusele ei saa nimetust pidada tarbijat tõenäoliselt eksitavaks toote tegeliku päritolu suhtes. Kooskõla liidu üldiste märgistamiseeskirjadega oleks piisav selleks, et vältida ohtu tarbijate eksitamiseks ka seoses tõlgetega ning eelkõige võimaliku vastuoluga prantsuse tõu „Rouge Flamande“ nimega.

                     (9)

                     Nimetusele „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ tuleks tagada kaitse tervikuna. Tootjatel tuleks lubada jätkata selle nimetuse üksikute osade kasutamist, seda ka koos ning tõlkes, tingimusel et liidu õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.

                     (10)

                     Belgia ja Prantsusmaa vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja muudele liidu õigusaktidele.

                     (11)

                     Koonddokumendi ja tootespetsifikaadi teksti on vastavalt muudetud. Koonddokumendis ei ole tehtud olulisi muudatusi. Tõu „Rood“ tõuraamat ja taotlejate rühma reeglid lisati tootespetsifikaadile.

                     (12)

                     Kuna koonddokumendis ei ole tehtud olulisi muudatusi, siis ei ole vaja korrata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikes 4 sätestatud läbivaatamist. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks siiski teavitamise eesmärgil avaldada.

                     (13)

                     Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Nimetus „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ (KPN) registreeritakse.
            Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.1 „värske liha (ja rups)“ kuuluva tootena.
            Konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse lisas.

            Artikkel 2
            Nimetusele „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ tagatakse kaitse tervikuna. Selle nimetuse üksikuid osi võib kõikjal liidus kasutada, seda ka koos ning tõlkes, tingimusel et liidu õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 31. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  President

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  ELT C 157, 4.5.2018, lk 11.

            (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

            LISA

               KOONDDOKUMENT

               „VLEES VAN HET ROOD RAS VAN WEST-VLAANDEREN“

            ELi nr: PDO-BE-02261 – 11.1.2017

               KPN (X) KGT ()

            1.   Nimetus(ed)

            „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“
            2.   Liikmesriik või kolmas riik

            Belgia
            3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

            3.1.   Toote liik

            Värske liha (ja rups)
            3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

            Nimetust „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ tohib kasutada ainult värske liha puhul, mis on saadud 3,5–8 aasta vanustelt lehmadelt ja 2–3,5 aasta vanustelt härgadelt, kes on nn punast tõugu ning kasvatatud Lääne-Flandria provintsis. Rümbad peavad vastama järgmistele tingimustele.

                        —

                        Kaal: vähemalt 380 kg.

                        —

                        Lihakus: veiserümpade SEUROP-klassifitseerimisskaala klassid S, E, U, R ja O.

                        —

                        Rasvasus: 2, 3, 4 või 5.

                  Liha on peaaegu tumepunane, rasvaviirgudest kergelt marmorjas ja peenekiulise tekstuuriga.
            Liha maitse on täidlane, intensiivne ja peened rasvaviirud lisavad sellele kreemja maitsenüansi.
            3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

            75–100 % punast tõugu lehmadele ja härgadele antavast koresöödast (rohi ja rohumaasaadused) toodetakse geograafilises piirkonnas, peamiselt põllumajandusettevõttes kohapeal.
            Teatavatel elujärkudel moodustab väikese osa veiste söödast jõusööt.
            Kogu suve söövad veised võimalikult palju karjamaal, olenevalt ilmastikutingimustest. Keskmiselt on loomad karjamaal seitse kuud, ajavahemikul aprillist novembrini.
            Talvel koosneb kuivsööt peamiselt kohalikest rohumaasaadustest: kuivsilost ja heinast.
            Rohumaasaadused valmistatakse põllumajandusettevõttes kohapeal, kuid vajaduse korral ostetakse sisse geograafilises piirkonnas valminud kohalikku kuivsööta. Vaid äärmuslike ilmastikutingimuste korral (põud või tugevad vihmasajud) ostetakse piiratud koguses kuivsööta sisse ümberkaudsetest piirkondadest. Väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit kuivsööt moodustab igal aastal 30–50 % loomade sööda kuivainest ning see ei mõjuta liha eriomadusi.
            Peale rohumaasaaduste saavad veised järgmist sööta:

                        —

                        suvel (ainult vajaduse korral): kohalikus piirkonnas valmistatud koresööt (nt mais, pulp, raba, kartul, põhk jms);

                        —

                        talvel: koresööt ja kõige enam 0,5 kg jõusööta 100 kg eluskaalu kohta päevas.

                  Eespool osutatud lisana antav koresööt valmistatakse enamasti põllumajandusettevõttes kohapeal, kuid vajaduse korral ostetakse see sisse. 75–100 % koresöödast on pärit geograafilisest piirkonnast.
            Nuumaperiood kestab kõige enam viis kuud. Söödale lisatakse jõusööta kuni 1 kg 100 kg eluskaalu kohta päevas. Jõusööt sisaldab teravilju ning sellele on lisatud muid saadusi, näiteks linaseemnekook, söödapeet, kartul jne. Nuumamine toimub latrites (lõastatult või lõastamata) või karjamaal.
            3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

            Geograafilises piirkonnas peavad toimuma loomade sünd, kasvatus, nuumamine, tapmine ja lihunikutööd.
            3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

            —
            3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

            Märgis peab sisaldama registreeritud nimetust „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ ja ELi logo.
            4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

            Geograafiline piirkond hõlmab Lääne-Flandria provintsi Belgias.
            5.   Seos geograafilise piirkonnaga

            5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

            Lääne-Flandrias on olulisel kohal traditsioonilised segatüüpi põllumajandusettevõtted. Lääne-Flandriat on kirjeldatud järgmiselt: „Lääne-Flandria on madalal asuv piirkond […]. Seda iseloomustab soodne mereline kliima ja ohtralt viljakas põllumajandusmaa: luitealadega vahelduvad raskete muldadega poldrialad. Provintsi lõunaosas valitseb viljakas liivsavi- ning Brugge-Torhouti-Tielti kolmnurgas liivmuld. Kui mitte arvestada liivaseid piirkondi, on Lääne-Flandria põllumajandusettevõtjatele saadaval suur hulk eri maaharimis- ja külvikorravõimalusi.“
            Loomakasvatus on Lääne-Flandrias tänu Põhjamere lähedusele ja iseloomulikule merelisele kliimale alati olnud tähtsal kohal. Merelist kliimat mõjutab suuresti soe Golfi hoovus Atlandi ookeanis. See tähendab, et Lääne-Flandrias on väga vähe selliseid päevi, mil temperatuur on väga madal või väga kõrge. Need tingimused koos asjaoluga, et tegemist on Belgia kõige päikesepaistelisema piirkonnaga, tagavad rikkalikud rohumaad ja rohumaasaadused, mis on punast tõugu veiste kõige olulisem toiduallikas. Toitainerikas rohi annab lihale maitsva, kergelt kreemja maitse.
            Lääne-Flandria punast tõugu veiste pidajad annavad oma oskusteavet edasi ühelt põlvkonnalt teisele: loomad on karjamaal nii kaua, kuni ilmastikutingimused lubavad, ning saavad söödana peamiselt koresööta. Peale selle tapetakse need veised küpsemas vanuses kui muud tõugu lihaveised. Lääne-Flandria veisekasvatajad peavad segatüüpi põllumajandusettevõtteid, mis on tihedalt seotud kohalike traditsioonidega ning on kohanenud piirkonna geograafiliste ja kliimatingimustega. Lisaks kariloomade pidamisele kasvatatakse ka eri põllukultuure, näiteks nisu, otra, suhkrupeeti, kartulit ja maisi, mida kasutatakse punast tõugu veiste traditsioonilise koresöödana.
            5.2.   Tõu eripära

            Punast tõugu veised on Lääne-Flandria ja Prantsuse Flandria põhjaosa karjamaadel söönud sadu aastaid. 1770. aastatel tegutses piirkonnas punase karja homogeense tõu aretuskeskus, kust tuli 95 % piirkonna veiste kogupopulatsioonist.
            Pärast Belgia iseseisvumist 1830. aastal võtsid Prantsusmaa ja Belgia ametiasutused kasutusele erinevad loomakasvatusstrateegiad ning selle tagajärjel jagunes tõurühm kaheks. Prantsusmaal peeti prioriteetseks piimatõugu ning selle tulemusena kujunes välja Rouge des Flandres’i ehk casselloise’i tõug. Lääne-Flandrias säilitati liha-piimatõug.
            1906. aastal asutati piirkondlik tõuühing, mille ülesanne oli pidada kogu Lääne-Flandria tõuraamatut. Hollandi keeles nimetati tõugu „het rood Vlaams ras“ (Flaami punast tõugu veised), kuid hiljem nimetati see ümber kui „het rood ras van West Vlaanderen“ (Lääne-Flandria punast tõugu veis), mis rõhutab määratletud aretuspiirkonda, st Belgia Lääne-Flandria provintsi. Alates 20. sajandi algusest on Lääne-Flandria provintsis sihipäraselt aretatud ainult üht tõugu veiseid.
            1970. aastateni oli kuni 80 % veistest Lääne-Flandrias punast tõugu. Tõug on säilinud, kuna osa Lääne-Flaami põllumajandusettevõtjaid eelistasid seda tänu liha eriomadustele. 1994. aastal oli 99,6 % punast tõugu veiste kogupopulatsioonist ikkagi Lääne-Flandrias. Uuemate andmete kohaselt on see näitaja endiselt üle 95 %.
            1991. aastal sai veiste tõuaretust käsitleva ministri dekreediga tõu ametlikuks nimetuseks „het Rood ras van België“ (Belgia punane tõug). Dekreedi kehtetuks tunnistamise järel 2007. aastal sai tõu nimetuseks „Rood“ (punane).
            5.3.   Liha eripära

            Liha eripära tuleneb tõu eriomaduste ja Lääne-Flandria provintsi geograafiliste tingimuste kooslusest.
            Sajandite jooksul on punane tõug kohanenud piirkonna pehme merelise kliimaga ning Lääne-Flandria viljaka mulla andidega. On olemas väljend, et punast tõugu veis muudab rohu lihaks nagu ei ükski teine Belgia veisetõug. Loomad on võimalikult palju aega Lääne-Flandria karjamaadel ning talvel saavad nad lisaks mitmesugust kohalikku koresööta.
            Toode „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ eristub muust Belgia veiselihast tugeva täidlase lihamaitse poolest. Lihamaitset täiendab kerge kreemjas maitsenüanss tänu peentele rasvaviirgudele. Peale selle on liha väga pehme, kuid ei kaota seetõttu maitseomadusi. Pehmus tuleneb peenekiulisest tekstuurist. Liha on kaunist tumepunast värvi.
            Toote „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ eriomadused tulenevad tõust, kohalikust rohusöödast ja sellest, et veised tapetakse küpsemas vanuses kui tavaliselt.
            5.4.   Seos geograafilise piirkonna ja toote eriomaduste vahel

            Punase tõu ja Lääne-Flandria provintsi seos ulatub sajandite taha. Geograafilise piirkonna erilised kliima- ja mullatingimused on mänginud rolli toote eriomaduste väljakujunemisel, kuid lisaks kinnistavad geograafilise piirkonna ja toote eriomaduste seost kohalike veisekasvatajate ulatuslik oskusteave ja tõuraamatu pidamine.
            Kohalike rohumaade saadustest valmistatud toodete suur osakaal veiste söödas tagab liha iseloomulikud maitseomadused. Tänu soodsale merelisele kliimale kasvab rohi aasta ringi, tagades veistel jõudsa lihaste arengu ning seeläbi ka mahlase peenekiulise liha. Liha kvaliteet on üks toote eriomadusi, sest loomad saavad karjamaal vabalt süüa juba noorest east saati ning see soodustab lihasmassi arengut. Lehmad poegivad mitu korda. Poegimine ja imetamine soodustavad loomulike rasvade teket lihas, mis annavad tootele „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ iseloomuliku kreemja maitse.
            Kuna loomad tapetakse küpsemas vanuses kui tavaks, saavutavad nad tänu pikale kasvuperioodile ja kvaliteetsele kohalikule söödale suurema lihasmassi. Selle tugeva kehaehitusega punast tõugu veise liha on pehme ja maitsev.
            Punast tõugu noored härjad, kes on aretatud ja kasvatatud Lääne-Flandrias, kasvatavad lihasmassi. Tavapõllumajanduse veisekasvatusettevõtetes ei hoita isasloomi peaaegu kunagi sellise küpse eani. Tavapõllumajanduse veisekasvatusettevõtetes tapetakse suurem osa isasloomi juba umbes 20. elukuul. Lääne-Flandria punast tõugu noorte härgade tapavanus on 2–3,5 aastat. See võimaldab märkimisväärse lihasmassi teket ning tagab pehme, kergelt marmorja lõpptoote. Veel üks oluline erinevus võrreldes tavapõllumajandusega on see, et veistel lastakse vabalt karjamaal olla nii palju kui võimalik ning söödana saavad nad peamiselt Lääne-Flandria kohalikke rohumaasaadusi ja koresööta, mitte jõusööta ja maisi.
            Lääne-Flandrias aretatud ja kasvatatud punase veise liha kvaliteedist annavad tunnistust arvukad varasemad ja hiljutised äramärkimised menüüdes ning kokaraamatutes.
            2012. aastal tunnustati toodet „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ kui traditsioonilist Flaami piirkondlikku toodet.
            Tänapäeval Lääne-Flandrias aretatud ja kasvatatud punase veise liha on väga kõrgelt hinnatud nii Lääne-Flandria kui kogu Belgia väljapaistvates kokandusringkondades ning selle kvaliteetse toote järele on nõudlus ka mujal maailmas.

               Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

            (käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)
            https://lv.vlaanderen.be/sites/default/files/attachments/productdossier_vlees_van_het_rood_ras_van_west-vlaanderen_0.pdf


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1947, 22. november 2019, milles käsitletakse loa andmist kassiakummi kasutamiseks kasside ja koerte söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  26.11.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 304/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1947,
         22. november 2019,
         milles käsitletakse loa andmist kassiakummi kasutamiseks kasside ja koerte söödalisandina
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

                     (2)

                     Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba kassiakummi kasutamiseks kasside ja koerte söödalisandina (3). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand olemasoleva tootena seejärel söödalisandite registrisse.

                     (3)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 on esitatud neli taotlust kassiakummi uuesti hindamiseks kasside ja koerte söödalisandina. Taotlejad taotlesid kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „želeerivad ained“. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. Kolm taotlust võeti seejärel asjaomaste loa taotlejate poolt tagasi.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 29. oktoobri 2014. aasta, (4)25. jaanuari 2017. aasta (5) ja 27. novembri 2018. aasta (6) arvamustes järeldusele, et ainult puhastatud (isopropanooliga ekstraheeritud) osaliselt rafineeritud kassiakummi, mis vastab kassiakummi kui toidu lisaaine spetsifikatsioonidele (7) (< 0,5 mg antrakinoone kg kohta), ei avalda loomade tervisele kahjulikku mõju, kui selle sisaldus ei ületa 13 200 mg 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina ning see võib ärritada nahka ja silmi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ei ole välistatud praegu turul leiduva osaliselt rafineeritud kassiakummi mutageensus, nagu seda on taotluses kirjeldatud. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kassiakummi võib olla tõhus želeeriva ainena, kui seda kasutatakse koos karrageeniga söödas, mille niiskusesisaldus on suurem kui 20 %. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

                     (5)

                     Kassiakummi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud, kui see vastab toidu lisaaine spetsifikatsioonidele. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

                     (6)

                     Seega tuleks selline kassiakummi ning seda sisaldav sööt, mis olemasoleva tootena ei vasta toidu lisaaine spetsifikatsioonide, turult kõrvaldada. Praktilistel kaalutlustel tuleks siiski ette näha piiratud ajavahemik kõnealuse lisaaine ja seda sisaldava sööda olemasolevate varude turult kõrvaldamiseks, et võimaldada ettevõtjatel valmistuda loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Loa andmine
            Lisas kirjeldatud söödalisandit, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „želeerivad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Üleminekumeetmed

               1.   Söödalisandit kassiakummit, mis on toodetud ja märgistatud enne 16. detsembrit 2019 kooskõlas enne 16. detsembrit 2019 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 16. märtsini 2020.

               2.   Lõikes 1 osutatud söödalisandit sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 16. märtsi 2020 kooskõlas enne 16. detsembrit 2019 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 16. juunini 2020.

               3.   Lõikes 1 osutatud söödalisandit sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta või lõikes 2 osutatud eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 16. juunit 2020 kooskõlas enne 16. detsembrit 2019 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni 16. detsembrini 2020.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 22. november 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

            (3)  Komisjoni 25. juuni 1993. aasta direktiiv 93/55/EMÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 206, 18.8.1993, lk 11).

            (4)  EFSA Journal 2014; 12(11):3899, 3900, 3901 ja 3902.

            (5)  EFSA Journal 2017; 15(2):4709 ja 4710.

            (6)  EFSA Journal 2019;17(1):5528.

            (7)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

               LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                           Söödalisandi kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: želeerivad ained.

                        1f499

                        Kassiakummi

                           Söödalisandi koostis

                           Cassia tora, Cassia obtusifolia (Leguminosae) puhastatud endospermi preparaat, mis sisaldab alla 0,05 % Cassia occidentalis’t.

                        Antrakinoonid (kokku) < 0,5 mg/kg.
                        Pulber
                        Toimeaine kirjeldus
                        Põhiliselt 1,4-β-D-mannopüranoosijäägid, mis on 1,6-sidemega ühendatud α-D-galaktopüranoosijääkidega.
                        Mannoosi ja galaktoosi suhe on 5: 1.
                        Galaktomannaane > 75 %
                        Analüüsimeetod  (1)

                        Kassiakummi määramine söödalisandis:
                        FAO JECFA monograafia nr 10,  (2) nagu on osutatud komisjoni direktiivis 2010/67/EL  (3).

                        Koerad
                        Kassid

                        –

                        –

                        13 200

                                    1.

                                    Söödalisandit kasutatakse üksnes täissöödas, mille niiskusesisaldus on üle 20 %, ja koos karrageeniga (vähemalt 25 % kasutatud kassiakummi kogusest).

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid.

                        16.12.2029

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

               (2)  FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 10 „Cassia Gum“(„Kassiakummi“) (2010): http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/jecfa_additives/docs/monograph10/additive-513-m10.pdf

               (3)  Komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/67/EL, millega muudetakse direktiivi 2008/84/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (ELT L 277, 21.10.2010, lk 17).


                  6.2.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 34/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/157,
         5. veebruar 2020,
         milles käsitletakse loa andmist tartrasiini kasutamiseks koerte, kasside, dekoratiivkalade, teratoiduliste dekoratiivlindude ja pisinäriliste söödalisandina
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 2 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

                     (2)

                     Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tartrasiinile tähtajatu luba kasutamiseks dekoratiivkalade söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriigi „muud värvained“ alla. Samuti anti tartrasiinile tähtajatu luba kasutamiseks koerte ja kasside söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriigi „ühenduse eeskirjadega toiduainete värvimiseks lubatud ained“ alla. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. Samuti anti ainele komisjoni määruse (EÜ) nr 358/2005 (3) alusel tähtajatu luba kasutamiseks teratoiduliste dekoratiivlindude ja pisinäriliste söödalisandina, mis kuulub kategooria „värvained, sealhulgas pigmendid“ rubriigi „muud värvained“ alla.

                     (3)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus tartrasiini uuesti hindamiseks dekoratiivkalade, koerte ja kasside, teratoiduliste dekoratiivlindude ja pisinäriliste söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. oktoober 2016. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda tartrasiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kokkupuude tartrasiiniga sissehingamisel on söödalisandi kasutajale ohtlik, seda peetakse nahka sensibiliseerivaks aineks ning naha või silmade ärrituse kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (5) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et tartrasiin kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand, on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslike tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et tartrasiin on söödale värvuse lisamisel tõhus ning mõjutab soodsalt dekoratiivkalade ja teratoiduliste dekoratiivlindude värvust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                     (5)

                     Tartrasiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

                     (6)

                     Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuse aine lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Loa andmine
            Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „värvained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Üleminekumeetmed

               1.   Lisas nimetatud ainet ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. augustit 2020 kooskõlas enne 26. veebruari 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

               2.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. veebruari 2022 kooskõlas enne 26. veebruari 2020 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 5. veebruar 2020

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

            (3)  Komisjoni 2. märtsi 2005. aasta määrus (EÜ) nr 358/2005 teatavate söödalisandite tähtajatu lubamise ja varem lubatud söödalisandite uute kasutusviiside lubamise kohta (ELT L 57, 3.3.2005, lk 3).

            (4)  EFSA Journal (2016); 14(11):4613.

            (5)  Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Milligrammi toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                           Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained: i) ained, mis annavad söödale värvuse või taastavad selle

                        2a102

                        Tartrasiin

                           Söödalisandi koostis

                        Tartrasiini peamine koostisaine on naatriumsool
                        Tahkel kujul

                           Toimeaine naatriumsoola kirjeldus

                        Tartrasiin koosneb peamiselt trinaatrium-5-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüül)-4-(4-sulfonatofenüülaso)-H-pürasool-3-karboksülaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.
                        Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool
                        Keemiline valem: C16H9N4Na3O9S2

                        Tahkel kujul (pulber), toodetud keemilise sünteesi teel
                        CASi number: 1934-21-0
                        Puhtusenõuded:
                        Värvaine, arvutatud naatriumsoolana: ≥ 85 % (katse)
                        Lisavärvaine: ≤ 1 %
                        Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained ≤ 0,5 %:

                                    —

                                    4-hüdrasiinobenseensulfoonhape;

                                    —

                                    4-aminobenseen-1-sulfoonhape;

                                    —

                                    5-okso-1-(4-sulfofenüül)-2-pürasoliin-3-karboksüülhape;

                                    —

                                    4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape)

                                    —

                                    tetrahüdroksümerevaikhape

                              Sulfoonimata primaarsed aromaatsed amiinid: ≤ 0,01 %.
                        Eetriga ekstraheeritav aine: ≤ 0,2 % neutraalsetes tingimustes

                           Analüüsimeetod (1)

                        Tartrasiini kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja söödas:

                                    —

                                    spektrofotomeetria lainepikkusel 426 nm (FAO ja WHO ühise lisaainete eksperdikomisjoni (JECFA) monograafia nr 1, kd 4 ning komisjoni määrus (EL) nr 231/2012).

                              Tartrasiin kvantifitseerimiseks söödas:

                                    —

                                    kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos tandemmassispektromeetriaga (LC-MS/MS).

                        Kassid

                        –

                        –

                        433

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on naha- ja silmakaitsevahendid ning respiraator.

                        26.2.2030

                        Koerad

                        –

                        –

                        520

                        Pisinärilised

                        –

                        –

                        2 000

                        Teratoidulised dekoratiivlinnud

                        –

                        –

                        63

                           Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: värvained: iii) ained, mis parandavad dekoratiivkalade või -lindude värvust

                        2a102

                        Tartrasiin

                           Söödalisandi koostis

                        Tartrasiini peamine koostisaine on naatriumsool
                        Tahkel kujul

                           Toimeaine naatriumsoola kirjeldus

                        Tartrasiin koosneb peamiselt trinaatrium-5-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüül)-4-(4-sulfonatofenüülaso)-H-pürasool-3-karboksülaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.
                        Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.
                        Keemiline valem: C16H9N4Na3O9S2

                        Tahkel kujul (pulber), toodetud keemilise sünteesi teel
                        CASi number: 1934-21-0
                        Puhtusenõuded:
                        Värvaine, arvutatud naatriumsoolana: ≥ 85 % (katse)
                        Lisavärvaine: < 1 %
                        Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained ≤ 0,5 %:

                                    —

                                    4-hüdrasiinobenseensulfoonhape;

                                    —

                                    4-aminobenseen-1-sulfoonhape;

                                    —

                                    5-okso-1-(4-sulfofenüül)-2-pürasoliin-3-karboksüülhape;

                                    —

                                    4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape)

                                    —

                                    tetrahüdroksümerevaikhape

                              Sulfoonimata primaarsed aromaatsed amiinid: ≤ 0,01 %.
                        Eetriga ekstraheeritav aine: ≤ 0,2 % neutraalsetes tingimustes

                           Analüüsimeetod  (1)

                        Tartrasiini kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja söödas:

                                    —

                                    spektrofotomeetria lainepikkusel 426 nm (FAO ja WHO ühise lisaainete eksperdikomisjoni (JECFA) monograafia nr 1, kd 4 ning komisjoni määrus (EL) nr 231/2012).

                              Tartrasiin kvantifitseerimiseks söödas:

                                    —

                                    kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos tandemmassispektromeetriaga (LC-MS/MS).

                        Dekoratiivkalad

                        –

                        –

                        1 924

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on naha- ja silmakaitsevahendid ning respiraator.

                        26.2.2030

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/158, 5. veebruar 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 seoses sõidukisiseste kaalumisseadmetega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  6.2.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 34/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/158,
         5. veebruar 2020,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 seoses sõidukisiseste kaalumisseadmetega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, (1) eriti selle artiklit 11,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Sõidukisiseste kaalumisseadmete paigaldamine on nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (2) artikli 10d lõikega 5 liikmesriikidele antud võimalus kontrollida sõidukeid või autoronge, millel võib tõenäoliselt olla lubatust suurem täismass.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/1213 (3) on kehtestatud üksikasjalikud sätted, millega tagatakse sõidukisiseste kaalumisseadmete ühised koostalitlus- ja ühilduvuseeskirjad.

                     (3)

                     Kuna rakendusmääruse (EL) 2019/1213 nõuded on vastuolus komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 (4) IC lisa 14. liites kehtestatud sätetega, milles käsitletakse sõidukisiseseid kaalumisseadmeid, tuleks kõnealust lisa muuta, et jätta välja 14. liite punkt 5.5.

                     (4)

                     Käesoleva komisjoni rakendusmäärusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 165/2014 artikli 42 lõikes 3 osutatud maanteeveokomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 14. liite punkt 5.5 jäetakse välja.

            Artikkel 2
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 5. veebruar 2020

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

            (2)  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

            (3)  Komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1213, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted, millega tagatakse ühtsed tingimused sõidukisiseste kaalumisseadmete koostalitlusvõime ja ühilduvuse rakendamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 96/53/EÜ (ELT L 192, 18.7.2019, lk 1).

            (4)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).