title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/679, 10. aprill 2017, millega lõpetatakse muutuste arvessevõtmist käsitlev kordusuurimine Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes ilma kehtivaid meetmeid muutmata

text:
               11.4.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 98/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/679,
   10. aprill 2017,
   millega lõpetatakse muutuste arvessevõtmist käsitlev kordusuurimine Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes ilma kehtivaid meetmeid muutmata
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 9 lõiget 2 ja artiklit 12,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Euroopa Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2015/1429 lõpliku dumpinguvastane tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (2). Kõigi Taiwani äriühingute suhtes kohaldati tollimaksumäära 6,8 %, välja arvatud ühe äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati tollimaksu nullmäära.

         1.2.   Muutuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

               (2)

               28. juunil 2016 sai komisjon taotluse muutuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise algatamiseks kehtivate meetmete suhtes alusmääruse artikli 12 alusel.

               (3)

               Taotluse esitas Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % teatavatest külmvaltsitud lehtterastoodete kogutoodangust liidus.

               (4)

               Eurofer esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi ning enne ja pärast dumpinguvastaste tollimaksu kehtestamist vaatlusaluse toote impordile olid ekspordihinnad langenud. See on pidurdanud kehtivate meetmete kavandatud parandava mõju avaldumist.

               (5)

               Taotluses esitatud tõendid näitasid, et ekspordihindade langust ei saanud põhjendada tooraine hinna, energia- või tööjõukulude, tollimaksumäärade ega vahetuskursside muutustega.

               (6)

               Lisaks sellele edastas Eurofer tõendid, millest nähtub, et vaatlusaluse toote import liitu oli jätkunud märkimisväärsetes kogustes.

         1.3.   Dumpinguvastase uurimise taasalustamine

               (7)

               11. augustil 2016 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates teada dumpinguvastase uurimise taasalustamisest (3).

         1.4.   Huvitatud isikud

               (8)

               Teates uurimise taasalustamise kohta kutsus komisjon huvitatud isikuid kordusuurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon isiklikult Euroferi, eksportijaid, eksportivaid tootjaid ja teadaolevalt asjaga seotud importijaid ning asjaomase riigi ametiasutusi muutuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

               (9)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ühendust ei võtnud ega ärakuulamist ei taotlenud.

         1.5.   Importijate väljavõtteline uuring

               (10)

               Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada taasalustamisteates nimetatud teave.

               (11)

               Nõutud teabe esitasid kümme sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon liitu suunatud impordi mahu alusel valimisse neist kolm. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud.

         1.6.   Taiwani eksportijate ja eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (12)

               Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel Taiwani eksportijatel ja eksportivatel tootjatel esitada taasalustamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon asjaomase riigi ametiasutustel teha kindlaks teised eksportijad ja eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

               (13)

               Viis Taiwani eksportijat ja kuus eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon otsustas, et valimi moodustamine ei ole vajalik, kuna ettenähtud aeg oli sellise arvu eksportijate ja eksportivate tootjate uurimiseks piisav.

         1.7.   Vastused küsimustikule

               (14)

               Komisjon saatis küsimustikud viiele eksportijale ja kuuele eksportivale tootjale. Küsimustikule vastasid kaks eksportivat tootjat ja üks rühm, mis koosnes kahest eksportivast tootjast, ning kaks eksportijat.

               (15)

               Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse võetud importijale ja sai vastused kahelt neist.

         1.8.   Kontrollkäigud

               (16)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           —

                           Jie Jin Material Science, Tainan, Taiwan

                           —

                           Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung, Taiwan

                           —

                           Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung, Taiwan

                           —

                           Yuan Long Stainless Steel, Kaohsiung, Taiwan.

         1.9.   Muutuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimisega hõlmatud ajavahemikud

               (17)

               Muutuste arvessevõtmist käsitlev kordusuurimine toimus ajavahemikul 1. juuli 2015 – 30. juuni 2016. Esialgne uurimine toimus ajavahemikul 1. jaanuar 2013 – 31. detsember 2013.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (18)

               Kõnealuses muutuste arvessevõtmist käsitlevas kordusuurimises uuritav toode on sama toode, mida uuriti esialgses uurimises ning see on määratletud kui roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjal, mis pärineb Taiwanilt ning mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

               (19)

               Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks kodumasinate (nt pesumasinate ja nõudepesumasinate sisemus), keevistorude ja meditsiiniseadmete tootmisel, toiduainete töötlemisel ja autotööstuses.

               (20)

               Kordusuurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning Taiwani siseturul toodetud ja müüdud tootel on samad põhiomadused ja kasutusotstarve. Komisjon otsustas, et need tooted on seega samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         3.   JÄRELDUSED

               (21)

               Alusmääruse artikli 12 kohase muutuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise eesmärk on teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või kas pärast algsete meetmete kehtestamist on asjaomase toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus muutunud ebapiisavalt. Kui leitakse, et ekspordihinnad on langenud, tuleks uurimise teises etapis arvutada uus dumpingumarginaal.

         3.1.   Ekspordihindade langus

               (22)

               Ekspordihindade langemise kindlakstegemisel määras komisjon iga uuritud eksportiva tootja puhul kindlaks ekspordihinna muutuste arvessevõtmist käsitleva uurimise perioodil ning võrdles neid hindu esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud vastavate ekspordihindadega.

               (23)

               Eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud Taiwani äriühingute kaudu.

               (24)

               Ekspordihinnaks kujunes liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8.

               (25)

               Komisjon võrdles kõigi eksportivate tootjate puhul muutuste arvessevõtmist käsitleva uurimise ajal müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud samade tooteliikide hindadega ning arvutas nende ekspordihindade languse kaalutud keskmise.

               (26)

               Kõnealune võrdlus tehti eurovääringus, kasutades eksportijatele ja eksportivatele tootjatele dumpinguvastastes küsimustikes esitatud vahetuskursse.

               (27)

               Liitu eksporditud toodete hindade võrdlus tehasehindade tasandil näitas, et kõigi eksportivate tootjate või nende rühmade puhul ekspordihind langes. Ekspordihindade langus eurodes oli järgmine.

                  Tabel 1

                  Ekspordihindade langus

                           Eksportiv tootja / eksportivate tootjate rühm

                           Ekspordihindade muutus esialgsest uurimisperioodist muutuste arvessevõtmist käsitleva uurimise perioodini

                           Jie Jin Material Science

                           – 3,3 %

                           Tang Eng Iron Works Co., Ltd. and Yieh United Steel Corporation

                           – 11,2 %

                           Yuan Long Stainless Steel

                           – 2,3 %

         3.2.   Dumping

               (28)

               Pärast seda, kui kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul tehti kindlaks ekspordihindade langus, arvutati dumpingumarginaalid alusmääruse artikli 2 alusel uuesti.

               (29)

               Kõik eksportivad tootjad taotlesid alusmääruse artikli 12 lõike 5 alusel oma normaalväärtuse läbivaatamist.

         3.2.1.   Normaalväärtus

               (30)

               Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustas muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli mõlema eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

               (31)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

               (32)

               Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

               (33)

               Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

               (34)

               Normaalväärtus arvutati muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena. Kõik väärtused, mille puhul oli vajalik vääringu konverteerimine, konverteeriti Taiwani dollariteks, kasutades kas komisjonile dumpinguvastases küsitluses esitatud igakuiseid vahetuskursse või eksportivate tootjate sisemisi vahetuskursse, mis põhinesid Taiwani tollimaksumääradel. Muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil need kaks kurssi ei erinenud.

               (35)

               Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

               (36)

               Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegeva eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil:

                           —

                           koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida nad kandsid muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus seoses samasuguse toote omamaise müügiga, ning

                           —

                           koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise kasumi, mida nad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt muutuste arvessevõtmist käsitleval uurimisperioodil.

               (37)

               Üks eksportiv tootja müüs osa vaatlusaluseid tooteid seotud teeninduskeskuse kaudu, milles vaatlusaluseid tooteid töödeldi vastavalt kliendi soovile (lõikamine, pikilõikamine, poleerimine jms). Kõnealuse eksportiva tootja konsolideeritud kulude arvutamiseks liideti need lisakulud vastava tootetüübiga seotud kuludele, kasutades kaalutud keskmise meetodit.

               (38)

               Nii nagu esialgse uurimise korralgi, müüdi Taiwani turul osa samasugusest tootest levitajatele, kes selle edasi eksportisid.

               (39)

               Selle probleemi lahendamiseks jättis komisjon kõrvale kõik kogused, mis müüdi suurimale Taiwani levitajale/teeninduskeskusele, kes küsimustiku vastuste kohaselt eksportis suurema osa toodangust täiendavalt töödeldud kujul. Lisaks jättis komisjon kõrvale omamaise müügi, mis tarniti tollilattu või rahvusvahelisse sadamasse impordiks.

               (40)

               Üks eksportiv tootja tegutses samuti teistelt eksportivatelt tootjatelt ostetud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote teeninduskeskusena. Komisjon võttis kõnealuse eksportiva tootja normaalväärtuse ja ekspordihinna arvutamisel arvesse üksnes tema enda toodetud külmvaltstooteid.

         3.2.2.   Ekspordihind

               (41)

               Komisjon kehtestas muutuste arvessevõtmist käsitleva uurimisperioodi ekspordihinnad nii nagu on selgitatud põhjendustes 22–24 kirjeldatule.

         3.2.3.   Võrdlus

               (42)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

               (43)

               Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid.

         3.2.4.   Dumpingumarginaalid

               (44)

               Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

               (45)

               Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

                  Tabel 2

                  Taiwani dumpingumarginaalid

                           Eksportiv tootja / eksportivate tootjate rühm

                           Dumpingumarginaal muutuste arvessevõtmist käsitleva uurimise perioodil

                           Jie Jin Material Science

                           2,6 %

                           Tang Eng Iron Works Co., Ltd. and Yieh United Steel Corporation

                           Dumpingut ei toimunud

                           Yuan Long Stainless Steel

                           Dumpingut ei toimunud

         4.   JÄRELDUS

               (46)

               Dumpingumarginaalide ümberarvutamine näitas, et esialgses uurimises uuritud äriühingute rühma puhul dumpingumarginaal langes. Ülejäänud kahe äriühingu puhul, kes ei teinud esialgses uurimises koostööd, on dumpingumarginaal väiksem kui praegu kohaldatav tollimaksumäär.

               (47)

               Seepärast lõpetatakse muutuste arvessevõtmist käsitlev kordusuurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

               (48)

               Kordusuurimise järeldused on edastatud huvitatud isikutele. Ainult Eurofer esitas märkusi.

               (49)

               Eurofer avaldas oma kirjalikus esildises ja ärakuulamisel pettumust komisjoni kordusuurimise tulemuste üle. Eurofer väitis, et komisjon ei võtnud piisavalt arvesse väidetavaid moonutusi Taiwani koduturul.

               (50)

               Esimene Euroferi poolt väidetud moonutus käsitles Taiwani kauplejate/levitajate eksporti ja ekspordi allahindluskava. Eurofer esitas selle kohta täiendavaid tõendeid.

               (51)

               Teine väidetav moonutus käsitles Taiwani tehaste ja mõne kaupleja/levitaja vahelisi sidemeid. Eurofer väitis, et komisjon peaks tegema järelduse koostöösoovimatuse alusel ja toetuma kättesaadavatele ebasoodsatele andmetele.

               (52)

               Komisjonil oli esialgse uurimise ning kordusuurimise käigus kogutud ja kontrollitud andmete põhjal selge arusaam Taiwani turust. Komisjon kasutas kogu olemasolevat teavet, et normaalväärtus täpselt kindlaks määrata, nagu on kirjeldatud põhjendustes 39 ja 40.

               (53)

               Komisjon rakendas alusmääruses ettenähtud metoodikat, tehes seda kooskõlas esialgse uurimisega, ning võttis nõuetekohaselt arvesse Taiwani omamaise turu iseärasusi. Eelkõige järeldas komisjon, et teatavatele üksustele tehtud müügi kõrvalejätmine normaalväärtuse arvutustest (nagu on kirjeldatud põhjendustes 39 ja 40), on käesoleva juhtumi puhul objektiivsem kui kättesaadavate ebasoodsate andmete kasutamine. Kuna Euroferi kaebus ei toonud kasutatud metoodikasse põhjalikult uut teavet, kinnitas komisjon põhjenduses 47 esitatud järeldust.

               (54)

               Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 12 kohaselt lõpetatakse muutuste arvessevõtmist käsitlev kordusuurimine Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes ilma kehtivaid meetmeid muutmata.
   Artikkel 2
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. aprill 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

      (2)  ELT L 224, 27.8.2015, lk 10.

      (3)  ELT C 291, 11.8.2016, lk 7.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/295, 20. veebruar 2017, kodulinnulihasektori erakorraliste turutoetusmeetmete kohta Prantsusmaal

text:
               21.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 43/196

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/295,
   20. veebruar 2017,
   kodulinnulihasektori erakorraliste turutoetusmeetmete kohta Prantsusmaal
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 220 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ajavahemikul 24. novembrist 2015 kuni 5. augustini 2016 teatas Prantsusmaa alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripist ja kinnitas mitme puhangu esinemist. Edela-Prantsusmaal kinnitati kokku 81 puhangu esinemist. Tabandunud liigid on pardid, haned, munakanad, kalkunid, aretuskanad liigist Gallus domesticus, noored kuked, kanad, pärlkanad ja vutid.

               (2)

               Prantsusmaa võttis viivitamatult ja tulemuslikult kõik vajalikud loomatervise- ja veterinaarmeetmed kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (2).

               (3)

               Eelkõige võtsid Prantsusmaa ametiasutused tõrje-, järelevalve- ja ennetusmeetmed ning kehtestasid kaitse-, järelevalve- ja täiendavad piirangutsoonid vastavalt komisjoni rakendusotsustele (EL) 2015/2239, (3) (EL) 2015/2460, (4) (EL) 2016/42, (5) (EL) 2016/237 (6) ja (EL) 2016/447 (7). Prantsusmaa ametiasutused kehtestasid taudi tõrjeks ja selle leviku ennetamiseks järgmised meetmed:

                           a)

                           partide ja hanede sellistesse põllumajandusettevõtetesse paigutamise keeld, mis asuvad täiendavas piirangutsoonis ning kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016. Eelkõige oli täiendavas piirangutsoonis asuvatesse põllumajandusettevõtetesse partide ja hanede paigutamise keelu eesmärk tagada kodulinnupopulatsiooni hävitamisest 16-nädalane ajavahemik;

                           b)

                           suure osa haiguskahtlusega kodulinnupopulatsiooni liikumiskeeld ja väljaspool täiendavat piirangutsooni eluskodulindudega kauplemise keeld;

                           c)

                           selliste haiguskahtlusega kodulinde (v.a pardid ja haned) kasvatavate põllumajandusettevõtete ajutise sulgemise perioodi pikendamine, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonides ning täiendavas piirangutsoonis, sh kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016.

               (4)

               Tänu kõnealuste meetmete kohaldamisele suutsid Prantsusmaa ametiasutused ohu kõrvaldada. Liidu ja riiklikke loomatervise- ja veterinaarmeetmeid kohaldati 15. septembrini 2016 kõigi asjaomaste põllumajandusettevõtete suhtes, v.a sellised kodulinnukasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016, ning mille suhtes kohaldati meetmeid vastavalt 25. augustini, 25. septembrini ja 3. oktoobrini 2016.

               (5)

               Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile, et taudi leviku ohjeldamiseks ja tõkestamiseks võetud vajalikud tervise- ja veterinaarmeetmed kahjustasid väga suurel arvul ettevõtjaid ning et kõnealustel ettevõtjatel jäi saamata tulu, mis ei ole rahastamiskõlblik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (8) alusel.

               (6)

               20. aprillil, 20. septembril ja 24. oktoobril 2016 sai komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt ametlikud taotlused teatavate määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 220 lõike 3 kohaste erakorraliste toetusmeetmete osaliseks rahastamiseks.

               (7)

               Loomatervise- ja veterinaarmeetmete kohaldamise tulemusena keelati kodulindude paigutamine kõikidesse pardi- ja hanekasvatusega tegelevatesse põllumajandusettevõtetesse, mis asuvad täiendavas piirangutsoonis ning kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016. Meetmete kohaldamine tingis pardi- ja hanekasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes kodulinnuliha tootmise kao. Seepärast on asjakohane tootmiskaost tingitud kahjud hüvitada.

               (8)

               Loomatervise- ja veterinaarmeetmete kohaldamise tulemusena ei olnud võimalik tootmistsükli lõpu munakanu ja aretuskanu liigist Gallus domesticus transportida täiendavast piirangutsoonist väljaspool asuvatesse spetsialiseeritud tapamajadesse lihatootmise eesmärgil. Seetõttu tapeti ja hävitati linde tavalistes tapamajades või põllumajandusettevõtetes, mis põhjustas tootmiskadusid tootjatele, kes täiendavas piirangutsoonis tegelesid munakanade ja liiki Gallus domesticus kuuluvate aretuskanade kasvatusega. Seepärast on asjakohane hüvitada tootmiskaost tingitud kahjud.

               (9)

               Loomatervise- ja veterinaarmeetmete kohaldamise tulemusena pikendati standard-, mahe- ja loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ kanade või vabalt peetavate kanade, noorte kukkede, märgisega „Label Rouge“ ja vabalt peetavate pärlkanade, kalkunite ja vuttide kasvatusega tegelevate selliste põllumajandusettevõtete ajutise sulgemise perioodi, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonides ning täiendavas piirangutsoonis, sh kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016. Meetmete kohaldamine tingis kõnealustes põllumajandusettevõtetes kodulinnuliha tootmise kao. Seepärast on asjakohane hüvitada tootmiskaost tingitud kahjud.

               (10)

               Loomatervise- ja veterinaarmeetmete kohaldamise tulemusena ei olnud võimalik eluskanu, munakanu, pärlkanu ja kalkuneid müüa väljaspool täiendavat piirangutsooni. See põhjustas tootmiskadusid tootjatele, kes täiendavas piirangutsoonis tegelesid eluskana-, munakana-, pärlkana- ja kalkunikasvatusega. Seepärast on asjakohane hüvitada tootmiskaost tingitud kahjud.

               (11)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 220 lõikele 5 rahastab liit meetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % Prantsusmaa kantud erakorraliste turutoetusmeetmetega seotud kuludest. Komisjon peaks pärast Prantsusmaalt saadud taotluse kontrollimist kehtestama maksimaalsed rahastamiskõlblikud kogused iga erakorralise turutoetusmeetme kohta.

               (12)

               Ülemäärase hüvitamise ohu vältimiseks peaks osalise rahastamise kindel summa põhinema tehnilistel ja majanduslikel uuringutel või raamatupidamisarvestuse dokumentidel ning tuleks kindlaks määrata osalise rahastamise kindel summa asjakohasel tasemel iga linnu ja toote kohta vastavalt kasvatatava linnu kategooriale, näidates ära linnu liigi ja ka tootmismeetodi (st standard-, vabapidamis-, riikliku kava kohaselt ja looma heaolu märgise „Label Rouge“ kohaselt sertifitseeritud tootmine, kaitstud geograafilise tähisega (KGT) hõlmatud tootmine), ning ka tootmistsükli pikkuse, st pikk tsükkel hane- ja pardikasvatusega tegelevate tootjate puhul, kes tegelevad üksnes eluslindude tootmisega, ning lühike tsükkel hane- ja pardikasvatusega tegelevate tootjate puhul, kes kasvatavad eluslinde neist töödeldud toodete saamiseks.

               (13)

               Topeltrahastamise ohu vältimiseks ei tohiks kahjusid hüvitada riigiabi teel või kindlustuse kaudu ning käesoleva määruse kohast liidu osalist rahastamist tuleks piirata rahastamiskõlblike kodulindude ja toodetega, mille puhul ei ole saadud liidu rahalist toetust määruse (EL) nr 652/2014 alusel.

               (14)

               Käesolevas määruses sätestatud erakorraliste turutoetusmeetmete ulatus ja kestus peaks piirduma sellega, mis on turu toetamiseks rangelt vajalik; eelkõige tuleks erakorralisi turutoetusmeetmeid kohaldada üksnes reguleeritud tsoonides asuvate põllumajandusettevõtete kodulinnulihatootmise suhtes ning selliste loomatervise ja veterinaarmeetmete kehtimisaja vältel, mis on sätestatud kõrge patogeensusega linnugripi 81 puhangut käsitlevates liidu ja Prantsusmaa õigusaktides.

               (15)

               Kõnealuste erakorraliste turutoetusmeetmete eelarve mõistliku haldamise huvides peaks liidupoolse osalise rahastamise jaoks kõlblikud olema üksnes need maksed, mille Prantsusmaa on abisaajatele teinud hiljemalt 30. septembriks 2017. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (9) artikli 5 lõiget 2 ei tuleks kohaldada.

               (16)

               Väljamaksete rahastamiskõlblikkuse ja õigsuse tagamiseks peaksid Prantsusmaa ametiasutused tegema eelkontrolli.

               (17)

               Selleks et liit saaks teha finantskontrolli, peaksid Prantsusmaa ametiasutused edastama komisjonile väljamaksete kontrolli ja heakskiitmise tulemused.

               (18)

               Selle tagamiseks, et Prantsusmaa kõnealuseid meetmeid viivitamata rakendab, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (19)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Liit rahastab toetusmeetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % Prantsusmaa kantud kuludest, et toetada kodulinnulihaturgu, mis on oluliselt kahjustatud alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripist, millest Prantsusmaa teatas ajavahemikul 24. novembrist 2015 kuni 5. augustini 2016 ja kinnitas 81 puhangu esinemist.
   Kulud on liidu osalise rahastamise jaoks kõlblikud üksnes lisas loetletud liidu ja Prantsusmaa õigusaktides osutatud loomatervise ja veterinaarmeetmete kohaldamisaja vältel.
   Kulud on liidu osalise rahastamise jaoks kõlblikud üksnes selliste kodulinnukasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete puhul, mille suhtes kohaldatakse loomatervise ja veterinaarmeetmeid ning mis asuvad lisas loetletud liidu ja Prantsusmaa õigusaktides osutatud Prantsusmaa osades.
   Kulud on liidupoolseks osaliseks rahastamiseks kõlblikud ainult juhul, kui Prantsusmaa on need abisaajatele välja maksnud hiljemalt 30. septembriks 2017. Delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata.
   Artikkel 2
   Liidupoolse osalise rahastamise maksimumsummad on järgmised:

               a)

               täiendavas piirangutsoonis ning kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016, asuvate põllumajandusettevõtete partide ja hanedega seotud tootmiskao eest kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid (maksimumsumma on 40 000 002 eurot):

                           i)

                           lühikese tootmistsükliga tootjate puhul:

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullarditibud:
                                       0,24 eurot linnu kohta kuni 724 512 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad nuummullardid:
                                       1,13 eurot linnu kohta kuni 606 172 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad tapaküpsed mullardid:
                                       4,41 eurot linnu kohta kuni 690 431 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullardid, täisrümbad:
                                       2,20 eurot linnu kohta kuni 664 261 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullardid, tükkidena:
                                       4,275 eurot linnu kohta kuni 578 814 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullardid, töödeldud:
                                       19,055 eurot linnu kohta kuni 321 019 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad hanetibud:
                                       2,455 eurot linnu kohta kuni 15 769 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad haned, täisrümbad:
                                       10,595 eurot linnu kohta kuni 14 560 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad haned, töödeldud:
                                       23,33 eurot linnu kohta kuni 11 024 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad pardid, küpsetamiseks:
                                       1,37 eurot linnu kohta kuni 25 831 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad haned, küpsetamiseks:
                                       2,855 eurot linnu kohta kuni 7 156 linnu eest;

                           ii)

                           pika tootmistsükliga tootjate puhul:

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullardi kolmepäevased tibud:
                                       0,0487 eurot linnu kohta kuni 668 427 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad mullardi standardtibud, KGT ja loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ hõlmatud tibud:
                                       0,24 eurot linnu kohta kuni 10 115 677 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad nuumatud standardmullardid:
                                       0,515 eurot linnu kohta kuni 646 195 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad KGT-ga hõlmatud nuummullardid:
                                       0,68 eurot linnu kohta kuni 8 737 557 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ hõlmatud nuummullardid:
                                       0,81 eurot linnu kohta kuni 808 848 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad tapaküpsed standardmullardid:
                                       1,48 eurot linnu kohta kuni 900 255 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad KGT-ga hõlmatud tapaküpsed mullardid:
                                       1,645 eurot linnu kohta kuni 7 818 392 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ hõlmatud tapaküpsed mullardid:
                                       2,63 eurot linnu kohta kuni 559 637 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad standardmuskuspardid:
                                       0,48 eurot linnu kohta kuni 71 331 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad serditud muskuspardid:
                                       0,585 eurot linnu kohta kuni 7 579 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ hõlmatud muskuspardid:
                                       0,625 eurot linnu kohta kuni 28 344 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluvad sinikaelpardid:
                                       1,1325 eurot linnu kohta kuni 7 392 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad nuumhaned:
                                       2,855 eurot linnu kohta kuni 50 179 linnu eest;

                                       —

                                       CN-koodi 0105 99 20 alla kuuluvad tapaküpsed haned:
                                       5,54 eurot linnu kohta kuni 49 500 linnu eest;

               b)

               täiendavas piirangutsoonis asuvates tapamajades või tootmistsükli lõpu munakanade ja liigi Gallus domesticus aretuskanade kasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes lindude surmamisest ja hävitamisest tingitud tootmiskao eest kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid (maksimumsumma on 519 155 eurot):

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad tootmistsükli lõpu munakanad ja aretuskanad liigist Gallus domesticus, transporditud, tapetud tapamajas ja hävitatud:
                           0,2645 eurot linnu kohta kuni 1 902 064 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad aretuskanad liigist Gallus domesticus, tapetud põllumajandusettevõttes ja hävitatud:
                           1,055 eurot linnu kohta kuni 15 222 linnu eest;

               c)

               standard-, mahe- ja loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ kanade või vabalt peetavate kanade, noorte kukkede, märgisega „Label Rouge“ ja vabalt peetavate pärlkanade, kalkunite ja vuttide kasvatusega tegelevate selliste põllumajandusettevõtete ajutise sulgemise perioodi pikendamise eest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonides ning täiendavas piirangutsoonis, sh kaitse- ja järelevalvetsoonides, mis kehtestati pärast kõrge patogeensusega linnugripi viimast nelja puhangut 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016, kohaldatakse linnu ja päeva kohta järgmisi kindlaid summasid (maksimumsumma 1 430 908 eurot):

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad standardkanad ja noored kuked:
                           0,00191 eurot linnu ja päeva kohta kuni 31 247 850 linnu eest ning maksimumsumma on 626 466 eurot;

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ kanad või vabalt peetavad kanad:
                           0,00416563 eurot linnu ja päeva kohta kuni 14 105 345 linnu eest ning maksimumsumma on 616 878 eurot;

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad mahekanad:
                           0,005050685 eurot linnu ja päeva kohta kuni 700 201 linnu eest ning maksimumsumma on 37 039 eurot;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 50 alla kuuluvad loomade heaolu märgisega „Label Rouge“ ja vabalt peetavad pärlkanad:
                           0,00365332 eurot linnu ja päeva kohta kuni 1 405 735 linnu eest ning maksimumsumma on 53 856 eurot;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluvad kalkunid:
                           0,005195 eurot linnu ja päeva kohta kuni 1 533 617 linnu eest ning maksimumsumma on 83 371 eurot;

                           —

                           CN-koodi 0106 39 80 alla kuuluvad vutid;
                           0,000605 eurot linnu ja päeva kohta kuni 2 102 602 linnu eest ning maksimumsumma on 13 298 eurot;

               d)

               Prantsusmaa turu jaoks ette nähtud elusate kanatibude, elusate pärlkanatibude, elusate kalkunitibude, liidu turu jaoks ette nähtud elusate kalkunitibude, elusate munakanatibude, elusate täiskasvanud kanade ja elusate täiskasvanud pärlkanadega seotud tootmiskao eest kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid (maksimumsumma 545 152 eurot):

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad elusad kanatibud:
                           0,591 eurot linnu kohta kuni 183 439 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 50 alla kuuluvad elusad pärlkanatibud:
                           0,4955 eurot linnu kohta kuni 126 996 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluvad Prantsusmaa turu jaoks ette nähtud elusad kalkunitibud:
                           0,681 eurot linnu kohta kuni 21 166 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluvad liidu turu jaoks ette nähtud elusad kalkunitibud:
                           0,633 eurot linnu kohta kuni 423 320 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad elusad munakanatibud:
                           0,43 eurot linnu kohta kuni 56 443 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluvad elusad täiskasvanud kanad:
                           0,47 eurot linnu kohta kuni 98 775 linnu eest;

                           —

                           CN-koodi 0105 99 50 alla kuuluvad elusad täiskasvanud pärlkanad:
                           0,49 eurot linnu kohta kuni 42 332 linnu eest.

         Artikkel 3
   Liidupoolne osaline rahastamine kooskõlas käesoleva määrusega on piiratud loomade ja toodetega, mida ei ole riigiabi teel või kindlustuse kaudu hüvitatud ning mille jaoks ei ole saadud liidu rahalist toetust määruse (EL) nr 652/2014 alusel.
   Artikkel 4
   Prantsusmaa teeb haldus- ja füüsilisi kontrolle vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (10) artiklitele 58 ja 59.
   Prantsusmaa ametiasutused kontrollivad eelkõige järgmist:

               a)

               abitaotluse esitanud taotleja abikõlblikkust;

               b)

               iga abikõlbliku taotleja puhul: tegeliku tootmiskao rahastamiskõlblikkust, mahtu ja väärtust;

               c)

               asjaolu, et ükski abikõlblik taotleja ei ole saanud artiklis 2 osutatud kahjude hüvitamiseks toetust mis tahes muudest allikatest.

         Rahastamiskõlblikele taotlejatele, kelle suhtes halduskontrollid on lõpetatud, võib abi välja maksta, ilma et oodataks kõikide, nimelt kohapealsete kontrollide jaoks valitud taotlejate suhtes tehtavate kontrollide lõpetamist.
   Juhul kui taotleja kõlblikkust ei kinnitatud, tuleb abi tagasi nõuda ja kohaldada sanktsioone.
   Artikkel 5
   Prantsusmaa ametiasutused edastavad komisjonile väljamaksete kontrolli ja heakskiitmise tulemused.
   Artikkel 6
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. veebruar 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

      (3)  Komisjoni 2. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2239, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpidesse H5N1 ja H5N2 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal (ELT L 317, 3.12.2015, lk 37).

      (4)  Komisjoni 23. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2460, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal (ELT L 339, 24.12.2015, lk 52).

      (5)  Komisjoni 15. jaanuari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/42, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2015/2460 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal) lisa (ELT L 11, 16.1.2016, lk 10).

      (6)  Komisjoni 17. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/237, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2015/2460 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal) lisa (ELT L 44, 19.2.2016, lk 12).

      (7)  Komisjoni 22. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/447, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/2460, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal (ELT L 78, 24.3.2016, lk 76).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).

      (9)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

      LISA

         Prantsusmaa osad ja ajavahemikud, millele on osutatud artiklis 1

      Direktiivi 2005/94/EÜ kohased Prantsusmaa osad ja ajavahemikud, mis on määratletud järgmistes õigusaktides.

                  —

                  Komisjoni 2. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2239, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpidesse H5N1 ja H5N2 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal (ELT L 317, 3.12.2015, lk 37).

                  —

                  Komisjoni 23. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2460, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal (ELT L 339, 24.12.2015, lk 52).

                  —

                  Komisjoni 15. jaanuari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/42, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2015/2460 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal) lisa (ELT L 11, 16.1.2016, lk 10).

                  —

                  Komisjoni 17. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/237, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2015/2460 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal) lisa (ELT L 44, 19.2.2016, lk 12).

                  —

                  Komisjoni 22. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/447, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2015/2460 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Prantsusmaal) lisa (ELT L 78, 24.3.2016, lk 76).

                  —

                  Arrêté du 2 décembre 2015 déterminant une zone réglementée à faible risque à la suite de la déclaration d'influenza aviaire hautement pathogène et limitant certains mouvements hors du territoire national depuis le département de la Dordogne (Journal Officiel de la République Française du 3.12.2016, texte 38 sur 178) (2. detsembri 2015. aasta määrus, millega kehtestatakse madala riskiga piirangutsoon tulenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangu kinnitusest ja piiratakse Dordogne'i departemangust pärit toodete teatavat liikumist väljapoole Prantsuse riigi territooriumi) (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3.12.2016, tekst 38/178).

                  —

                  Arrêté du 17 décembre 2015 déterminant des dispositions de lutte complémentaires contre l'influenza aviaire hautement pathogène suite à la détection de la maladie sur le territoire français (Journal Officiel de la République Française du 18.12.2016, texte 56 sur 142) (17. detsembri 2015. aasta määrus, millega kehtestatakse kõrge patogeensusega linnugripi tõrjet käsitlevad täiendavad tõrjemeetmed pärast haiguse avastamist Prantsusmaa territooriumil) (Prantsuse Vabariigi Teataja, 18.12.2016, tekst 56/142).

                  —

                  Arrêté du 15 Janvier 2016 modifiant l'arrêté du 17 décembre 2015 déterminant des dispositions de lutte complémentaires contre l'influenza aviaire hautement pathogène suite à la détection de la maladie sur le territoire français (Journal Officiel de la République Française du 16.1.2016, texte 31 sur 85) (15. jaanuari 2016. aasta määrus, millega muudetakse 17. detsembri 2015 otsust, millega kehtestatakse kõrge patogeensusega linnugripi tõrjet käsitlevad täiendavad tõrjemeetmed pärast haiguse avastamist Prantsusmaa territooriumil) (Prantsuse Vabariigi Teataja, 16.1.2016, tekst 31/85).

                  —

                  Arrêté du 9 février 2016 déterminant des dispositions de lutte complémentaire contre l'influenza hautement pathogène suite à la détection de la maladie sur le territoire français (Journal Officiel de la République Française du 10.2.2016, texte 42 sur 129) (9. veebruari 2016. aasta määrus, millega kehtestatakse kõrge patogeensusega linnugripi tõrjet käsitlevad täiendavad tõrjemeetmed pärast haiguse avastamist Prantsusmaa territooriumil) (Prantsuse Vabariigi Teataja, 10.2.2016, tekst 42/129).

                  —

                  Arrêté du 14 septembre 2016 déterminant des dispositions de lutte transitoires contre l'influenza aviaire hautement pathogène (Journal Officiel de la République Française du 15.9.2016, texte 33 sur 100) (14. septembri 2016. aasta määrus, millega kehtestatakse ajutine kord seoses kõrge patogeensusega linnugripi tõrjega) (Prantsuse Vabariigi Teataja, 15.9.2016, tekst 33/100).

                  —

                  Arrêtés Préfectoraux de Déclaration d'Infections des foyers de grippe aviaire hautement pathogènes confirmés entre le 24 novembre 2015 et le 18 avril 2016 (prefekti määrused, millega kinnitatakse kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemist ajavahemikul 24. novembrist 2015 kuni 18. aprillini 2016).

                  —

                  Arrêtés Préfectoraux de levée de Déclaration d'Infections des foyers de grippe aviaire hautement pathogènes confirmés entre le 24 novembre 2015 et le 18 avril 2016 (prefekti määrused, millega tühistatakse kinnitused kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemise kohta ajavahemikul 24. novembrist 2015 kuni 18. aprillini 2016).

                  —

                  Arrêtés Préfectoraux de Déclaration d'Infections des foyers de grippe aviaire hautement pathogènes confirmés les 15 juillet, 18 juillet, 25 juillet et 5 août 2016 (prefekti määrused, millega kinnitatakse kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemist 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016).

                  —

                  Arrêtés Préfectoraux de levée de Déclaration d'Infections des foyers de grippe aviaire hautement pathogènes confirmés les 15 juillet, 18 juillet, 25 juillet et 5 août 2016 (prefekti määrused, millega tühistatakse kinnitused kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemise kohta 15. juulil, 18. juulil, 25. juulil ja 5. augustil 2016).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/57, 14. detsember 2016, milles käsitletakse loa andmist 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  17.1.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 13/153

            KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/57,
      14. detsember 2016,
      milles käsitletakse loa andmist 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmine ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

                  (2)

                  Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti need ained olemasolevate toodetena hiljem söödalisandite registrisse.

                  (3)

                  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus kõnealuste ainete uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuste söödalisandite liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                  (4)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. märtsi 2012. aasta ja 13. novembri 2012. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Kuna 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani kasutamist joogivees on raske kontrollida, kui seda kasutatakse samaaegselt söödaga, siis tuleks selline kasutusviis välja jätta. Kõnealuseid aineid võib siiski kasutada segasöötades, mida seejärel manustatakse veega.

                  (5)

                  Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Kuna ohutusnõuded ei eelda maksimumsisalduse kehtestamist ja toiduohutusameti tehtud ümberhindamise arvessevõtmist, tuleks soovitatav sisaldus esitada söödalisandi märgisel. Kui sellist sisaldust ületatakse, peaks eelsegude, segasööda ja söödamaterjalide märgisel olema esitatud konkreetne teave.

                  (6)

                  Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 1,8-tsineool, 3,4-dihüdrokumariin ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraan ärritavad silmi, hingamisteid ja nahka. Toiduohutusamet leidis veel, et 3,4-dihüdrokumariin on ka naha sensibilisaator ja allaneelamisel kahjulik. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodi kohta.

                  (7)

                  1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nende ainete kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

                  (8)

                  Kuna ohutusnõuded ei eelda 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

                  (9)

                  Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Loa andmine
      Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.
      Artikkel 2
      Üleminekumeetmed
      1.   Lisas nimetatud aineid ja neid aineid sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. augustit 2017 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.
      2.   Lisas nimetatud aineid sisaldavaid segasööta ja söödamaterjale, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. veebruari 2018 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.
      3.   Lisas nimetatud aineid sisaldavaid segasööta ja söödamaterjale, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. veebruari 2019 kooskõlas enne 6. veebruari 2017 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.
      Artikkel 3
      Jõustumine
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 14. detsember 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

         (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

         (3)  EFSA Journal 2012; 10(3): 2622; EFSA Journal 2012; 10(11): 2967.

         LISA

                     Söödalisandi identifitseerimisnumber

                     Loa hoidja

                     Söödalisand

                     Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                     Loomaliik või -kategooria

                     Vanuse ülempiir

                     Miinimumsisaldus

                     Maksimumsisaldus

                     Muud sätted

                     Loa kehtivusaja lõpp

                     Toimeaine sisaldus milligrammides ühes kilogrammis täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     (4)

                     (5)

                     (6)

                     (7)

                     (8)

                     (9)

                        Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

                     2b03001

                     —

                     1,8-tsineool

                        Söödalisandi koostis

                     1,8-tsineool

                        Toimeaine kirjeldus

                     1,8-tsineool
                     Toodetakse destilleerimise teel Eucalyptus globulus'est
                     Puhtus: vähemalt 98 %
                     Keemiline valem: C10H18O
                     CASi number: 470-82-6
                     FLAVISe number: 03.001

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     1,8-tsineooli sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg“.

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b13009

                     —

                     3,4-dihüdrokumariin

                        Söödalisandi koostis

                     3,4-dihüdrokumariin

                        Toimeaine kirjeldus

                     3,4-dihüdrokumariin
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 99 %
                     Keemiline valem: C9H8O2

                     CASi number: 119-84-6
                     FLAVISe number: 13.009

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     3,4-dihüdrokumariini sisalduse määramine söödalisandis ja sööda lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 5 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 5 mg/kg“.

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust: 5 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

                     2b13037

                     —

                     2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraan

                        Söödalisandi koostis

                     2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraan

                        Toimeaine kirjeldus

                     2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraan
                     Toodetud keemilise sünteesi teel
                     Puhtus: vähemalt 99 %
                     Keemiline valem: C10H18O
                     CASi number: 16409-43-1
                     FLAVISe number: 13.037

                        Analüüsimeetod
                         (1)

                     2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani sisalduse määramine söödalisandis ja lõhna- ja/või maitseainega eelsegus:
                     gaaskromatograafia-massispektromeetria retentsiooniaja järgi häälestamisega (GC-MS-RTL)

                     Kõik loomaliigid

                     —

                     —

                     —

                                 1.

                                 Lisand lisatakse söödale eelseguna.

                                 2.

                                 Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

                                 3.

                                 Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on
                                 sigade ja kodulindude puhul 0,5 mg/kg ning muude liikide ja kategooriate puhul 0,3 mg/kg.

                                 4.

                                 Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
                                 „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas:

                                             —

                                             sigade ja kodulindude puhul 0,5 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 0,3 mg/kg.“

                                 5.

                                 Eelsegu, söödamaterjali ja segasööda etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist sisaldust:

                                             —

                                             sigade ja kodulindude puhul 0,5 mg/kg;

                                             —

                                             muude liikide ja kategooriate puhul 0,3 mg/kg.

                                 6.

                                 Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                     6. veebruar 2027

            (1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/615, 19. aprill 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               21.4.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 105/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/615,
   19. aprill 2016,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 19. aprill 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektor

         Stephen QUEST

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Seade (nn nutitelefoni dokk), mis koosneb järgmistest osadest:

                              —

                              29,5 cm LCD-värviekraan,

                              —

                              liigendkorpus kahe USB-pordiga,

                              —

                              puutepaneeliga klaviatuur,

                              —

                              nutitelefoni dokk,

                              —

                              toiteallika pistikupesa pingele kuni 1 000  V,

                              —

                              sisseehitatud kõlarid.

                        Dokis oleva nutitelefoni aku laeb ja samal ajal toimib seade kõiki dokis oleva nutitelefoni funktsioone täitva sisend-/väljundseadmena.
                  Kuna seadmel ei ole signaalimuundurit, saadakse kõik signaalid dokitud nutitelefonist muutmata kujul.
                  Seade ei sobi ühendamiseks automaatse andmetöötlusseadmega.

                  8537 10 99

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 8537 , 8537 10  ja 8537 10 99  sõnastusega.
                  Seade on liitseade, millega saab sooritada rubriikides 8504 , 8518 , 8528  ja 8537  nimetatud funktsioone. Kõik seadme eri komponentide üksikud funktsioonid sisalduvad grupi 85 eespool nimetatud rubriikides. Seega ei või seadet klassifitseerida rubriiki 8543  kui mujal grupis 85 nimetamata elektriseadet, mis täidab iseseisvaid tööoperatsioone.
                  Seadme omadusi arvestades ei peeta ühtegi nendest funktsioonidest seadme põhifunktsiooniks XVI jaotise märkuse 3 tähenduses.
                  Järelikult tuleb seade klassifitseerida numbrilises järjestuses kõige viimasesse rubriiki.
                  Seetõttu tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8537 10 99  alla kui muud puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid ja muud voolulülitusseadmed pingele kuni 1 000  V.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 636/2013, 1. juuli 2013 , metioniini tsinkkelaadi (2:1) lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina  EMPs kohaldatav tekst

text:
               2.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 183/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 636/2013,
   1. juuli 2013,
   metioniini tsinkkelaadi (2:1) lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise alused ja kord.

               (2)

               Nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiivi 82/471/EMÜ (teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta) (2) alusel anti tehniliselt puhtale tsinkmetioniinile tähtajatu luba selle kasutamiseks aminohappena mäletsejaliste puhul vastavalt komisjoni direktiivile 88/485/EMÜ (3). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti kõnealune söödalisand hiljem Euroopa Liidu söödalisandite registrisse kui olemasolev toode.

               (3)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus uueks kasutuseks mikroelemendiühendina kõikide loomaliikide puhul; taotluses sooviti, et kõnealune söödalisand liigitataks söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

               (4)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. detsembri 2012. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda tsinkmetioniin kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et seda võib pidada tõhusaks tsingi allikaks kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

               (5)

               Vastavalt toiduohutusameti kirjeldusele ning taotleja esitatud täiendavale teabele kõnealuse söödalisandi kohta, on toote õige nimetus metioniini tsinkkelaat (2:1).

               (6)

               Kõnealuse toote hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada kasutada kõnealust toodet käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

               (7)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas nimetatud toodet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. juuli 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (2)  EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.

      (3)  EÜT L 239, 30.8.1988, lk 36.

      (4)  EFSA Journal (2013); 11(1):3038.

      LISA

                  Söödalisandi identifitseerimisnumber

                  Loa omanik

                  Söödalisand

                  Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                  Loomaliik või kategooria

                  Vanuse ülempiir

                  Miinimumsisaldus

                  Maksimumsisaldus

                  Muud sätted

                  Loa kehtivusaja lõpp

                  Elemendi (Zn) maksimumsisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

                  3b611

                  —

                  Metioniini tsinkkelaat (2:1)

                                 Söödalisandi kirjeldus

                              pulber, mis sisaldab vähemalt 78 % DL-metioniini ja mille tsingisisaldus on 17,5 %–18,5 %

                                 Toimeaine kirjeldus

                              Metioniini tsinkkelaat: tsink-metioniin 1:2 (Zn(Met)2)
                              Keemiline valem: C10H20N2O4S2Zn
                              CASi number: 151214-86–7

                                 Analüüsimeetodid
                                  (1)

                                          Metioniini koguse määramiseks söödalisandis:

                                                      —

                                                      ISO/CD 17180: ioonivahetuskromatograafia meetod koos kolonnijärgse derivaatide saamisega ja fotomeetrilise või fluoromeetrilise määramisega.

                                          Tsingi kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes:

                                                      —

                                                      EN 15510: induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) või

                                                      —

                                                      CEN/TS 15621: induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

                                          Tsingi kogusisalduse määramiseks söödas:

                                                      —

                                                      komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (2) – aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) või

                                                      —

                                                      EN 15510: induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) või

                                                      —

                                                      CEN/TS 15621: induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

                  Kõik liigid

                  —

                  Lemmikloomad: 250 (kokku)
                  Kalad: 200 (kokku)
                  Muud liigid: 150 (kokku)
                  Täispiimaasendajates ja täiendavates piimaasendajates: 200 (kokku)

                              1.

                              Lisand tuleb lisada söödasse eelseguna.

                              2.

                              Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

                              3.

                              Tuleb silmas pidada, et söödalisand lisab toidule metioniini.

                  22. juuli 2023

         (1)  Analüüsimeetodite andmed on referentlabori veebisaidil: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.

         (2)  ELT L 54, 26.2.2009, lk 1.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2011, 11. november 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste nimekirjadega, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 295/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2011,
   11. november 2015,
   milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses nende piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste nimekirjadega, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 109a lõike 2 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nende piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste nimekirjad, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ nõuetena keskvalitsuse vastu, on asjakohased solventsuskapitalinõude standardvalemi kohase tururiski mooduli ja vastaspoole makseviivituse riski mooduli arvutamiseks.

               (2)

               Vajaduse korral tuleks nendesse nimekirjadesse kantud piirkondlikud valitsused ja kohalikud omavalitsused liigitada tüübi järgi, võttes arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artiklis 85 sätestatud tingimusi.

               (3)

               Järelevalveasutused on esitanud asjakohase teabe nende jurisdiktsioonis asuvate piirkondlike valitsuste ja kohalike ametiasutuste teatavate maksukogumisõiguste ja siseriikliku õigusega ette nähtud institutsioonilise korra ning selle kohta, mil määral kõnealused valitsused ja ametiasutused täidavad direktiivi 2009/138/EÜ artikli 109a lõike 2 punktis a sätestatud nõudeid.

               (4)

               Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

               (5)

               EIOPA on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste nimekirjad
   Järgmisi piirkondlikke valitsusi ja kohalikke ametiasutusi loetakse direktiivi 2009/138/EÜ artikli 109a lõike 2 punkti a kohaselt üksusteks, kelle vastu olevaid nõudeid käsitatakse nõuetena selle keskvalitsuse vastu, kus nad asuvad.

               1)

               Austrias: mis tahes „Land” või „Gemeinde”;

               2)

               Belgias: mis tahes „communauté” või „gemeenschap”, „région” või „gewest”, „province” või „provincie”, või „commune” või „gemeente”;

               3)

               Taanis: mis tahes „region” või „kommune”;

               4)

               Soomes: mis tahes „kaupunki” või „stad”, „kunta” või „kommun”, või „Ahvenanmaan maakunta” või „Landskapet Åland”;

               5)

               Prantsusmaal: mis tahes „région”, „département” või „commune”;

               6)

               Saksamaal: mis tahes „Land”, „Gemeindeverband” või „Gemeinde”;

               7)

               Liechtensteinis: mis tahes „Gemeinde”;

               8)

               Leedus: mis tahes „savivaldybė”;

               9)

               Luksemburgis: mis tahes „commune”;

               10)

               Madalmaades: mis tahes „provincie”, „waterschap” või „gemeente”;

               11)

               Poolas: mis tahes „województwo”, „związek powiatów”, „powiat”, „związek międzygminny”, „gmina”, või „miasto stołeczne Warszawa”;

               12)

               Portugalis: „Região Autónoma dos Açores” või „Região Autónoma da Madeira”;

               13)

               Hispaanias: mis tahes „comunidad autónoma” või „corporación local”;

               14)

               Rootsis: mis tahes „region”, „landsting” või „kommun”;

               15)

               Ühendkuningriigis: Šoti parlament, Walesi rahvusassamblee või Põhja-Iirimaa assamblee.

         Artikkel 2
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48),


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 384/2011, 18. aprill 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               19.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 103/102

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 384/2011,
   18. aprill 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 19. aprillil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 18. aprill 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EG

                  74,4

                  JO

                  68,6

                  MA

                  58,4

                  TN

                  117,8

                  TR

                  103,1

                  ZZ

                  84,5

                  0707 00 05

                  AL

                  52,2

                  EG

                  152,2

                  TR

                  140,7

                  ZZ

                  115,0

                  0709 90 70

                  MA

                  82,8

                  TR

                  113,5

                  ZA

                  13,0

                  ZZ

                  69,8

                  0805 10 20

                  EG

                  48,9

                  IL

                  74,2

                  MA

                  47,9

                  TN

                  47,9

                  TR

                  72,0

                  ZZ

                  58,2

                  0805 50 10

                  EG

                  53,5

                  TR

                  47,7

                  ZZ

                  50,6

                  0808 10 80

                  AR

                  79,4

                  BR

                  74,3

                  CA

                  114,9

                  CL

                  81,8

                  CN

                  104,9

                  MK

                  47,7

                  NZ

                  114,4

                  US

                  123,4

                  UY

                  57,7

                  ZA

                  82,0

                  ZZ

                  88,1

                  0808 20 50

                  AR

                  83,0

                  CL

                  121,5

                  CN

                  70,7

                  ZA

                  87,4

                  ZZ

                  90,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/38, 14. jaanuar 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008 veinisektori riiklike toetusprogrammide raames investeeringuteks ja innovatsiooniks antava toetuse ettemaksete ülemmäära osas

text:
               16.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 11/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/38,
   14. jaanuar 2016,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008 veinisektori riiklike toetusprogrammide raames investeeringuteks ja innovatsiooniks antava toetuse ettemaksete ülemmäära osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 54 punkte b ja f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määruse (EÜ) nr 555/2008 (2) artikli 19 lõikes 2 ja artikli 20c lõikes 2 on sätestatud veinisektori riiklike toetusprogrammide raames investeeringuteks ja innovatsiooniks antava toetuse finantsjuhtimine. Neis sätetes on kehtestatud 2013., 2014. ja 2015. eelarveaasta investeerimismeetmete ning 2014. ja 2015. eelarveaasta innovatsioonimeetmete puhul ettemaksete ülemmääraks 50 %. Kõnealust normaalse, 20 % suuruse piirmäära ajutist suurendamist tuleks jätkuvalt kohaldada ka 2016. aastal, et lihtsustada nende meetmete rakendamist mitmes liikmesriigis siiani kestvas raskes majanduslikus olukorras.

               (2)

               Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 555/2008 vastavalt muuta.

               (3)

               Selleks et tagada investeerimis- ja innovatsioonimeetmete puhul tehtavate ettemaksete tingimuste järjepidevus ning välistada toetusesaajate mis tahes viisil diskrimineerimine, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016.

               (4)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määrust (EÜ) nr 555/2008 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 19 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
               „Ettemakse ei tohi ületada 20 % investeeringuks antavast riigiabist ning seda makstakse tingimusel, et on olemas pangagarantii või samaväärne garantii, mis vastab 110 %-le ettemakse summast. Investeeringute puhul, mille kohta on toetuse andmist käsitlev otsus tehtud 2013., 2014., 2015. või 2016. eelarveaastal, võib ettemakset suurendada siiski kuni 50 %-ni asjaomase investeeringuga seotud riigiabist. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (3) artikli 23 kohaldamisel kohustutakse kogu ettemaksena antud summat kasutama asjaomase tegevuse rakendamiseks kahe aasta jooksul alates summa laekumisest.

                  (3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).”"

               2)

               Artikli 20c lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
               „Ettemakse ei tohi ületada 20 % innovatsiooniga seotud investeeringuks antavast riigiabist ning seda makstakse tingimusel, et on olemas pangagarantii või samaväärne garantii, mis vastab 110 %-le ettemakse summast. Innovatsiooniga seotud investeeringute puhul, mille kohta on toetuse andmist käsitlev otsus tehtud 2014., 2015. või 2016. eelarveaastal, võib ettemakset suurendada siiski kuni 50 %-ni asjaomase investeeringuga seotud riigiabist. Delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 artikli 23 kohaldamisel kohustutakse kogu ettemaksena antud summat kasutama asjaomase tegevuse rakendamiseks kahe aasta jooksul alates summa laekumisest.”

         Artikkel 2
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 555/2008, 27. juuni 2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega (ELT L 170, 30.6.2008, lk 1).