title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2272, 7. detsember 2015, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

text:
               8.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 322/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2272,
   7. detsember 2015,
   millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed”). Esialgsed meetmed põhinesid kahju tekkimise ohu kindlaksmääramisel ja need tühistati Üldkohtu otsusega (3) äriühingu Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd toodetud toodete ekspordi osas. See otsus on edasi kaevatud ja Euroopa Kohtus menetlemisel (4).

               (2)

               Kehtestatud meetmed kujutasid endast järgmisi väärtuselisi tollimaksumäärasid: 17,7 % (äriühingule Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (muud koostööd tegevad äriühingud) ja 39,2 % (kõik muud äriühingud).

         2.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

               (3)

               Dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse praegu Venemaalt ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes (5). Horvaatia suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetati 26. juunil 2012 (6).

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (4)

               Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (7) avaldamist laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (5)

               Taotluse esitas Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab enam kui 25 % liidu õmblusteta torude kogutoodangust.

               (6)

               Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

               (7)

               3. oktoobril 2014 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas
                   (8) (edaspidi „algatamisteade”).

         4.   Uurimisega seotud isikud

               (8)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, liidu eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

               (9)

               Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud USA kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

               (10)

               Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

         4.1.   Väljavõtteline uuring

               (11)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

         a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

               (12)

               Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valimi moodustamise aluseks võeti samasuguse toote müügimaht liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Valimisse kuulus kokku kuus äriühingut Tšehhi Vabariigist, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Itaaliast, Rumeeniast ja Slovakkiast ning nende müük moodustas ligikaudu 55 % kogumüügist liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Ühtegi märkust ei esitatud ning seega jäid esialgselt valimisse valitud äriühingud lõplikku valimisse.

         b)   Importijate väljavõtteline uuring

               (13)

               Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

               (14)

               Kuna algatamisteates nõutud teabe esitasid vaid neli sõltumatut importijat, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Neljast sõltumatust importijast tegi uurimises koostööd ja esitas saadetud küsimustikule vastused aga ainult üks sõltumatu importija.

         c)   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

               (15)

               Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine.

               (16)

               Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

               (17)

               Kuna nõutud teabe esitasid komisjonile ainult kolm Hiina RV eksportivat tootjat, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

         4.2.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

               (18)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks.

               (19)

               Küsimustikud saadeti kolmele Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale, neljale sõltumatule importijale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, ning seitsmele kasutajale. Kindlaks tehti 22 võimalikku võrdlustootjat kuuest riigist (Argentina, Brasiilia, Jaapan, Mehhiko, Ukraina ja USA) ning neile saadeti küsimustik.

               (20)

               Küsimustiku vastused saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kolmelt võrdlusriigi USA tootjalt, kuuelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt importijalt ja kolmelt kasutajalt.

               (21)

               Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                           Hiina RV eksportiv tootja:

                                       —

                                       Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Hiina RV;

                           b)

                           liidu tootjad:

                                       —

                                       ArcelorMittal Tubular Products Ostrava AS, Tšehhi Vabariik;

                                       —

                                       Benteler Deutschland GmbH, Saksamaa;

                                       —

                                       Tenaris-Dalmine SPA, Itaalia;

                                       —

                                       TMK-ARTROM, Rumeenia;

                                       —

                                       Vallourec Tubes France, Prantsusmaa;

                                       —

                                       Železiarne Podbrezová, Slovakkia;

                           c)

                           importija:

                                       —

                                       Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Madalmaad;

                           d)

                           võrdlusriigi tootjad:

                                       —

                                       IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA;

                                       —

                                       Vallourec Star, L.P., USA;

                                       —

                                       ArcelorMittal Tubular Products, USA.

         5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (22)

               Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         6.   Järelduste avalikustamine

               (23)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad lõplikud dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Need esitas pärast avalikustamist ainult üks huvitatud isik.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (24)

               Vaatlusalune toode on sama, mis põhjenduses 1 osutatud esialgses uurimises, st Hiina RVst pärinevad rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisümbermõõt on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (9) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla.

         2.   Samasugune toode

               (25)

               Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

                           —

                           vaatlusalune toode;

                           —

                           toode, mida toodetakse võrdlusriigiks valitud USAs ja müüakse sealsel siseturul, ning

                           —

                           toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

               (26)

               Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (27)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

               (28)

               Nagu eespool mainiti, andis endast pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada kolm Hiina eksportivat tootjat, kellele saadeti ka küsimustik. Küsimustikule vastas neist aga ainult üks. Koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas enam kui 25 % Hiina impordist liitu ja seda peeti Hiina RVst pärit liitu suunatud koguimpordi suhtes tüüpiliseks. Seega põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta koostööd teinud eksportiva tootja andmetel.

         2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

   2.1.   Võrdlusriik

               (29)

               Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik”).

               (30)

               Komisjon teavitas algatamisteates huvitatud isikuid, et kavatseb kasutada sarnaselt esialgse uurimisega võimaliku võrdlusriigina USAd, ning palus neil esitada oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

               (31)

               Sellegipoolest võttis komisjon ühendust mitme teise võimaliku võrdlusriigiga (Argentina, Brasiilia, India, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Venemaa Föderatsioon ja Ukraina), et paluda neil teha koostööd ja esitada teavet.

               (32)

               Koostööd tegid ja vastused küsimustikule esitasid kolm USA tootjat.

               (33)

               Leiti, et konkurents USA turul on tihe ning et seda turgu iseloomustab suur hulk omamaise müügiga tootjaid ja olulises mahus import (hoolimata Hiina RV suhtes kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest). USA turul müüdud kogused olid märkimisväärsed ja sealne turg leiti olevat võrreldav Hiina turuga ka tootevaliku seisukohalt. Lisaks leiti, et võrdlusriigi koostööd teinud tootjate kasutatavad toorained ja tootmisprotsess on sarnased Hiina turul kasutatavatega. Sellest lähtuvalt ning võttes arvesse tehtud koostööd, peeti USAd asjakohaseks võrdlusriigiks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

         2.2.   Normaalväärtus

               (34)

               Koostööd teinud USA tootjatelt saadud teave võeti aluseks Hiina RV eksportivate tootjate puhul kasutatava normaalväärtuse määramisel.

               (35)

               Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas koostööd teinud USA tootjate omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele klientidele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote Hiinast liitu suunatud eksportmüügi kogumahust. Selle järgi oli omamaine müük USAs tüüpiline.

               (36)

               Komisjon uuris täiendavalt, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele moodustas kasumlik müük. Juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

               (37)

               Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

               (38)

               Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         2.3.   Ekspordihind

               (39)

               Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnaks kujunes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind.

         2.4.   Võrdlus

               (40)

               Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Arvesse võeti transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud), kindlustuskulusid, pangatasusid ja vahendustasusid.

         2.5.   Dumpingumarginaal

               (41)

               Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal koostööd teinud eksportiva tootja puhul protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist 158,3 %.

         3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (42)

               Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Uuriti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ning liidu turu atraktiivsus.

         3.1.   Hiina eksport muudesse sihtkohtadesse

               (43)

               Hiina ekspordistatistika andmebaasi kohaselt eksportis Hiina 2013. aastal õmblusteta torusid üle maailma (124 riiki, kui mitte arvestada liitu) koguses 4,6 miljonit tonni. Hinnad jäid vahemikku 400 - 4 500 eurot tonni kohta. Hiinast liitu imporditud kogus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonni ja keskmine hind jäi alla 700 euro tonni kohta (Eurostati andmete põhjal). Komisjon leidis, et selline märkimisväärne hinnaerinevus ei võimalda teha sisulisi järeldusi Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinna arengu kohta. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et Hiina RV koostööd teinud eksportiva tootja keskmine ekspordihind kolmandate riikide turgudele eksportimise korral (Tšiili, Iraan, Korea, AÜE ja Türgi) oli madalam kui Hiina keskmine ekspordihind liitu suunatud ekspordi korral. Lisaks mõjutavad Hiina eksportivate tootjate eksporditavaid koguseid ja ekspordihindu mitmel olulisel eksporditurul, näiteks liidus, Kanadas, USAs, Colombias, Mehhikos, Brasiilias, Venemaal, Valgevenes ja Kasahstanis, kehtivad meetmed, nagu dumpinguvastased tollimaksud või kaitsemeetmed.

         3.2.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

               (44)

               Uurimisega tehti kindlaks, et Hiina RV tootmisvõimsus suurenes pärast esialgset uurimist olulisel määral. Kontrollkäiguga kogutud avalikult kättesaadavad andmed näitavad, et tootmisvõimsus on 32 miljonit tonni (10). Taotluse esitajalt saadud andmed osutavad veelgi suuremale, kuni 43 miljoni tonni suurusele tootmisvõimsusele. Mõlemad allikad kinnitavad, et pärast esialgset uurimist suurenes Hiina tootjate tootmisvõimsus oluliselt, st vähemalt 60 %.

               (45)

               Kõik kogutud andmed kinnitavad, et Hiina tootmisharus esineb liigne tootmisvõimsus. Andmeid selle kohta, et sisetarbimine suureneb Hiina RVs järgnevatel aastatel nii palju, et kasutada ära kõnealune liigne tootmisvõimsus, ei esitatud.

               (46)

               Uurimisega tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina RV toodang ligikaudu 30 miljonit tonni, mis tähendab et vaba tootmisvõimsus oli vähemalt 2 miljonit tonni. Vaba tootmisvõimsus moodustab üle 100 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seetõttu peetakse seda oluliseks. Seega on Hiina RVs olemas oluline vaba tootmisvõimsus, mida meetmete puudumise korral tõenäoliselt kasutataks liidu turule suunatud ekspordimahu suurendamiseks, arvestades liidu turu atraktiivsuse suhtes tehtud järeldusi ja siseturu raskusi toodangu vastuvõtmisel.

         3.3.   Liidu turu atraktiivsus

               (47)

               Eurostati andmete kohaselt kahanes import Hiina RVst liitu 78 000 tonnilt 2011. aastal enam kui 47 000 tonnile 2012. aastal ning suurenes siis taas peaaegu 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordi vähenemine 2012. aastal langes kokku nõudluse vähenemisega liidu turul. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nõudlus endiselt vähenes, siis impordimaht suurenes, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 % tasemele.

               (48)

               Nagu osutati põhjenduses 41, toimus import Hiina RVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, hoolimata kehtestatud meetmetest. Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli isegi oluliselt suurem kui esialgse uurimisega kindlaks tehtud dumpingumarginaal. Kui import jätkus dumpinguhinnaga juba meetmete kehtimise ajal, ei ole põhjust arvata, et meetmete kaotamise korral Hiina RV impordihinnad tõuseksid, rääkimata sellest, et need saavutaksid piisava taseme dumpingu ärahoidmiseks.

               (49)

               Nagu mainiti põhjenduses 43, piiravad Hiinast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes mitmel Hiina õmblusteta torude eksportivate tootjate jaoks olulisel eksporditurul kehtestatud meetmed märkimisväärselt Hiina eksporditegevuse laienemise või jätkumise võimalikkust nendel turgudel. Lisaks tehti kindlaks, et koostööd teinud Hiina eksportiva tootja ekspordihind liitu oli kõrgem kui selle ekspordihind kolmandate riikide turgudele, mis näitab, et liidu turg on atraktiivne kehtivatest tollimaksudest hoolimata. Peale selle näitasid tõendid, et liidu turg on sobiv sihtkoht, mis suudaks vastu võtta suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest tulenevast toodangust, mis dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunataks kahtlemata liidu turule dumpinguhinnaga.

               (50)

               Pealegi oli Hiina eksport liitu enne meetmete kehtestamist 2009. aastal 542 840 tonni, st peaaegu kaheksa korda suurem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab, et liidu turg on Hiina imporditegevuse jaoks atraktiivne tänu oma suurusele ja suutlikkusele võtta vastu Hiina RVst suurem impordimaht. Kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ei lasknud Hiina eksportivatel tootjatel müügimahtu liidus suurendada, kuid kahtlemata suureneb see taas, kui meetmetel lastakse aeguda, eriti arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, nagu kirjeldatakse allpool.

               (51)

               Isegi kui tarbimine Hiina turul pärast esialgset uurimist märkimisväärselt suurenes, on siiski ebatõenäoline, et Hiina tootjate olulisele vabale tootmisvõimsusele oleks koduriigis rakendust, nagu selgitati põhjenduses 45.

               (52)

               Seega, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, suurendavad Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt olulisel määral dumpinguhinnaga eksporti liidu turule.

         3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

               (53)

               Uurimine näitas, et Hiinast pärinevate õmblusteta torude müük liitu toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust (mis ületab liidu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), muude kolmandate riikide turgudel toimuva Hiina imporditegevuse suhtes kehtestatud meetmeid ning liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et dumpingu jätkumise tõenäosus on meetmete kaotamise korral väga suur.

         D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (54)

               Liidu tootmisharus ei ole pärast esialgset uurimist toimunud olulisi struktuurseid muutusi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet teadaolevalt ligikaudu 20 liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (55)

               Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjatelt kogutud teabe ja taotluse esitajalt saadud andmete põhjal.

               (56)

               Nagu märgiti põhjenduses 12, moodustati liidu tootjate suure arvu tõttu kuuest liidu tootjast koosnev valim. Valimit peetakse liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks ning see moodustab ligikaudu 60 % liidus toimunud kogumüügist.

         2.   Liidu tarbimine

               (57)

               Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võttis komisjon aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitajalt saadud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest liidu turule suunatud impordi mahu, lähtudes Eurostati statistikast. Taotluse esitaja kogus ja koondas kokku 16 liidu tootja müügiandmed ning kasutas ülejäänud tootjate puhul hinnangulisi andmeid.

               (58)

               Sellest lähtuvalt kujunes liidu tarbimine järgmiselt.

                  Tabel 1

                  Liidu tarbimine

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine (tonnides)

                           2 353 291

                           2 058 262

                           1 841 591

                           1 904 410

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              87

                              78

                              81

                              Allikas: Eurostat ja taotluse esitaja esitatud andmed

               (59)

               Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 19 %. Täpsemalt kahanes liidu turg vaatlusaluse toote ja samasuguse toote puhul stabiilselt kuni 2013. aastani (22 %) ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord veidi paranes (3,4 %).

               (60)

               Liidu tarbimist iseloomustav langustrend on seletatav peamiselt nõudluse vähenemisega ehitus-, tööstus- ja elektritootmissektoris, pidades silmas, et see ei ole jõudnud kriisieelsele, st enne 2009. aastat valitsenud tasemele.

         3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

   3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

      Tabel 2

      Impordi maht ja turuosa

               Riik

               2011

               2012

               2013

               Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

               Hiina RV

               Maht (tonnides)

               78 153

               47 279

               55 777

               67 977

                  Indeks

                  100

                  60

                  71

                  87

               Turuosa (%)

               3,3

               2,3

               3

               3,6

                  Allikas: Eurostat

               (61)

               Vaatlusaluse toote impordi maht Hiina RVst liitu kahanes vaatlusalusel perioodil 13 %, langedes umbes 78 000 tonnilt 2011. aastal 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina RVst pärit impordi maht vähenes oluliselt 2012. aastal (40 %) ja on sellest peale stabiilselt suurenenud (2013. aastal 18 % 2012. aastaga võrreldes ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 22 % 2013. aastaga võrreldes).

               (62)

               Vaatlusaluse toote import Hiina RVst liitu vähenes väiksemal määral kui liidu tarbimine ja selle tulemusena suurenes teataval määral Hiinast pärit impordi turuosa, tõustes 3,3 %-lt 2011. aastal 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt langes turuosa 2012. aastal 2,3 %-le ja tõusis pärast seda 2013. aastal 3 %-le ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le.

         3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad

               (63)

               Allolevas tabelis on esitatud Hiina RVst pärit impordi keskmine hind.

                  Tabel 3

                  Impordihind

                           Riik

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Hiina RV

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           801

                           828

                           747

                           692

                              Indeks

                              100

                              103

                              93

                              86

                              Allikas: Eurostat

               (64)

               Ajavahemikus alates 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 14 %, langedes 801 eurolt tonni kohta 2011. aastal 692 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt tõusis Hiinast pärit impordi hind 2012. aastal 3 % ja langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enam kui 16 %. Koostööd teinud eksportiva tootja keskmine impordihind oli samas vahemikus kui Eurostati määratud keskmised impordihinnad ning järgis vaatlusalusel perioodil sama suundumust.

         3.3.   Hinna allalöömine

               (65)

               Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid õmblusteta torusid liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja keskmist hinda, millega vaatlusalusest riigist pärit õmblusteta torusid imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal koostööd teinud Hiina eksportivalt tootjalt saadud kontrollitud andmetest lähtuvalt).

               (66)

               Hinna allalöömise arvutamiseks kasutati andmeid, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kõikidelt valimisse kuulunud liidu tootjatelt. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu müügihindadest) 28,4 %. Kui koostööd teinud Hiina eksportiva tootja suhtes kehtestatud 17,7 % dumpinguvastane tollimaks maha arvata, oleks hinna allalöömise marginaal 39,2 %.

         4.   Import kolmandatest riikidest

               (67)

               Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind kujunesid järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Import muudest kolmandatest riikidest

                           Riik

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Ukraina

                           Maht (tonnides)

                           44 615

                           39 168

                           57 915

                           59 656

                              Indeks

                              100

                              88

                              130

                              134

                           Turuosa (%)

                           1,9

                           1,9

                           3,1

                           3,1

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           900

                           898

                           838

                           776

                              Indeks

                              100

                              100

                              93

                              86

                           Jaapan

                           Maht (tonnides)

                           51 852

                           47 163

                           23 721

                           21 426

                              Indeks

                              100

                              91

                              46

                              41

                           Turuosa (%)

                           2,2

                           2,3

                           1,3

                           1,1

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           2 303

                           2 526

                           2 244

                           2 330

                              Indeks

                              100

                              110

                              97

                              101

                           Valgevene

                           Maht (tonnides)

                           33 614

                           35 761

                           28 380

                           29 600

                              Indeks

                              100

                              106

                              84

                              88

                           Turuosa (%)

                           1,4

                           1,7

                           1,5

                           1,6

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           849

                           856

                           803

                           783

                              Indeks

                              100

                              101

                              95

                              92

                           Venemaa

                           Maht (tonnides)

                           19 018

                           13 375

                           7 154

                           7 977

                              Indeks

                              100

                              70

                              38

                              42

                           Turuosa (%)

                           0,8

                           0,6

                           0,4

                           0,4

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           1 065

                           1 068

                           1 021

                           901

                              Indeks

                              100

                              100

                              96

                              85

                           Muud kolmandad riigid

                           Maht (tonnides)

                           43 230

                           54 977

                           43 713

                           56 509

                              Indeks

                              100

                              127

                              101

                              131

                           Turuosa (%)

                           2,6

                           3,3

                           2,8

                           3,4

                           Keskmine hind (eurot/tonn)

                           1 249

                           1 659

                           1 195

                           1 327

                              Indeks

                              100

                              133

                              96

                              106

                              Allikas: Eurostat

               (68)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes Ukrainast pärit impordi maht 34 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 656 tonni tasemele, samas kui Jaapanist, Venemaalt ja Valgevenest pärit impordi maht vähenes vastavalt 59 %, 58 % ja 12 %, moodustades samal perioodil vastavalt 21 426, 7 977 ja 29 600 tonni. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes 31 %, tõustes 43 230 tonnilt 56 509 tonnile. Turuosa seisukohalt kuulus Ukrainale ja muudele kolmandatele riikidele ligikaudu 3 % liidu turust ning Jaapanile ja Valgevenele vastavalt 1 % ja 2 %. Venemaa turuosa oli marginaalne, jäädes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,4 % tasemele.

               (69)

               Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit impordi hindu iseloomustas kogu vaatlusalusel perioodil langustrend, samas kui Jaapanist ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad arenesid tõusvas joones. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli õmblusteta torude impordihind Valgevene ja Ukraina puhul ligikaudu 780 eurot tonni kohta, Jaapani ja muude kolmandate riikide puhul aga ligikaudu 2 330 eurot tonni kohta ja 1 327 eurot tonni kohta. Venemaalt pärit impordi hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 900 eurot tonni kohta. Dumpinguvastased meetmed on praeguse seisuga kehtestatud Ukrainast ja Venemaalt pärit õmblusteta torude impordi suhtes.

         5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   5.1.   Üldised märkused

               (70)

               Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

               (71)

               Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon lähtus makromajanduslike näitajate hindamisel taotluse esitajalt saadud andmetest, mis koosnesid 16 liidu tootjaga seotud andmetest ja hinnangulistest andmetest ülejäänute kohta, nagu mainiti põhjenduses 57; kõnealused andmed hõlmasid kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kuulunud liidu tootjate kohta käivate andmete alusel.

               (72)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

               (73)

               Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

         5.2.   Makromajanduslikud näitajad

   a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

               (74)

               Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 5

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmismaht

                           3 746 432

                           3 585 043

                           3 292 752

                           3 361 226

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              96

                              88

                              90

                           Tootmisvõimsus

                           5 118 662

                           5 085 063

                           5 039 564

                           5 046 214

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              99

                              98

                              99

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

                           73

                           71

                           65

                           67

                              Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

               (75)

               Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 3 746 432 tonnilt 2011. aastal 3 361 226 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt vähenes toodang esmalt kuni 2013. aastani 12 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil marginaalselt 2 %.

               (76)

               Tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 5 miljonit tonni.

               (77)

               Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusena muutus tootmisvõimsuse rakendusaste kooskõlas tootmismahuga - kõigepealt langes see kuni 2013. aastani tasemele 65 % ja seejärel paranes veidi, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 67 %-le. Üldiselt tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes, langedes 73 %-lt 2011. aastal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

         b)   Müügimaht ja turuosa

               (78)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 6

                  Müügimaht ja turuosa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Müügi kogumaht liidus

                           2 082 810

                           1 820 539

                           1 624 931

                           1 661 265

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              87

                              78

                              80

                           Liidu tootmisharu turuosa

                           89 %

                           89 %

                           88 %

                           87 %

                              Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

               (79)

               Liidu tootmisharu müügi kogumaht (esitatud tabelis 6) hõlmab müüki sõltumatutele ja seotud klientidele, mida peeti toimunuks reaalturuväärtuse alusel.

               (80)

               Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. Liidu tootmisharu müük vähenes kuni 2013. aastani järk-järgult 22 % ja suurenes seejärel vähesel määral, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 1,6 miljonile tonnile. Liidu tootmisharu müügi vähenemine on peamiselt tingitud õmblusteta torude nõudluse vähenemisest liidus (vt põhjendus 60). Selle tagajärjel kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosast 2 protsendipunkti ja see näitaja jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87 % tasemele.

         c)   Kasv

               (81)

               Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 19 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 20 %, mis tähendas turuosa vähenemist 2 protsendipunkti võrra.

         d)   Tööhõive ja tootlikkus

               (82)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 7

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           21 131

                           20 850

                           20 455

                           20 768

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              99

                              97

                              98

                           Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

                           177

                           172

                           161

                           162

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              97

                              91

                              91

                              Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

               (83)

               Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 2 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil töötas seal 20 768 inimest.

               (84)

               Tootlikkus kahanes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuna tööhõive liidus vähenes aeglasemalt kui tootlikkus. Tavapärastes majandustingimustes kulub liidu tootmisharul nõudluse vähenemisega kohanemiseks rohkem aega ning seetõttu jääb tootmise vähenemise ja töötajate arvu vähendamise vahele tavaliselt ajaline vahe.

         e)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

               (85)

               Hiina RV puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme, samal ajal jäi Hiina RVst pärit impordi maht kogu vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikuks. Uurimisega selgitati välja, et Hiina RVst pärit õmblusteta torusid imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga ning et liidu tootmisharu olukord halvenes märkimisväärselt, nagu järeldatakse põhjendustes 99 kuni 102.

         5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   a)   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

               (86)

               Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 8

                  Keskmised müügihinnad

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine ühikuhind liidu turul (eurot/tonn)

                           1 294

                           1 258

                           1 187

                           1 170

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              97

                              92

                              90

                           Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

                           1 257

                           1 186

                           1 167

                           1 128

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              90

                              Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

               (87)

               Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % ja langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 170 eurole tonni kohta. Hinnalanguse põhjuseks võib pidada liidu tootmisharu pingutusi kulude vähendamiseks ning samuti Hiinast pärit odavast impordist tingitud hinnasurvet.

               (88)

               Ühtlasi vähenes liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 1 257 eurolt tonni kohta 2011. aastal 1 128 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmiskulu vähenemine on seletatav peamiselt tõhusama tootmisprotsessi ja efektiivsemate seadmete kasutamisega.

         b)   Tööjõukulud

               (89)

               Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 9

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                           41 710

                           41 465

                           41 662

                           41 191

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              99

                              100

                              99

                              Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

               (90)

               Keskmine tööjõukulu töötaja kohta püsis vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilsena ning vähenes vaatlusalusel perioodil vaid 1 %. Täpsemalt vähenes keskmine tööjõukulu 2012. aastal 1 %, suurenes seejärel 0,5 % ja vähenes siis taas 1 %.

         c)   Laovarud

               (91)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Laovarud

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Lõppvarud (tonnides)

                           145 083

                           129 772

                           166 387

                           153 971

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              89

                              115

                              106

                           Lõppvarud protsendina toodangust (%)

                           3,9

                           3,6

                           5,1

                           4,6

                              Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

               (92)

               Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 6 %. 2011. aastast kuni 2012. aastani vähenesid lõppvarud kooskõlas tootmismahu vähenemise ja eksportmüügi mahu suurenemisega. 2012. aastast kuni 2013. aastani laovarud suurenesid, kuna liidu tootmisharu kogumüük vähenes. 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini lõppvarud taas vähenesid, tingituna peamiselt liidu tootmisharu müügi suurenemisest nii liidu turul kui ka väljaspool.

               (93)

               Uurimine näitas, et kõnealuses tootmisharus toimub tootmine peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning seetõttu moodustavad laovarud toodangust suhteliselt väikese osa. Lõppvarud protsendina toodangust vastasid lõppvarude arengule ja suurenesid vähesel määral 3,9 %-lt 2011. aastal 4,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, peamiselt liidu kogumüügi vähenemise tõttu. Täpsemalt vähenesid need 2011.–2012. aastal 0,3 protsendipunkti ja suurenesid seejärel 2013. aastal 1,5 protsendipunkti põhjenduses 92 kirjeldatud põhjustel.

         d)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (94)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 11

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu kasumlikkus (protsent müügi netokäibest)

                           2,9

                           5,7

                           1,7

                           3,6

                           Rahavoog (eurodes)

                           59 174 934

                           274 503 811

                           191 142 121

                           246 791 720

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              464

                              323

                              417

                           Investeeringud (eurodes)

                           141 658 302

                           134 147 382

                           140 277 636

                           146 208 274

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              95

                              99

                              103

                           Investeeringutasuvus (%)

                           3,7

                           8,2

                           5,9

                           7,6

                              Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

               (95)

               Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus kõikus aastast aastasse sõltuvalt turutingimustest ja suurenes vaatlusalusel perioodil üldkokkuvõttes 2,9 %-lt 3,6 %-le, mille põhjuseks peetakse peamiselt müüdud erinevaid tooteid, st liidu tootmisharu müüs rohkem tooteid suhteliselt kõrgema kasumimarginaaliga. Täpsemalt suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus 2012. aastal 5,7 %-le, langes seejärel 2013. aastal 1,7 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le.

               (96)

               Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil enam kui neli korda. Rahavoo märkimisväärne suurenemine on seletatav peamiselt muutustega käibekapitalis.

               (97)

               Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral (3 %). Peamiselt oli tegu tootmisseadmete asendamiseks vajalike investeeringutega.

               (98)

               Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus samasuguse toote tootmise ja müügi pealt suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 %-lt 7,6 %-le. Sarnaselt kasumiga oli investeeringutasuvuse areng ebastabiilne; kõigepealt suurenes see 2012. aastal 8,2 %-le, langes seejärel 2013. aastal 5,9 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,6 %-le.

         5.4.   Järeldus kahju kohta

               (99)

               Vaatlusalusel perioodil paranes mitu näitajat, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus suurenes vähesel määral, tõustes 2,9 %-lt 3,6 %-le, olles veidi suurem kui esialgses uurimises kindlaks tehtud 3 % sihtkasum. Investeeringutasuvus tõusis 3,7 %-lt 7,6 %-le, samas kui rahavoog suurenes üle nelja korra. Sellise arengu põhjal võib oletada, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed olid tõhusad, kuna liidu tootmisharu oli kaitstud Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi võimaliku kahjuliku mõju eest.

               (100)

               Teisalt halvenesid vaatlusalusel perioodil teatavad peamised kahjunäitajad, eelkõige makromajanduslikud näitajad. Nii vähenes tootmismaht 10 %, müügimaht liidus asuvatele sõltumatutele klientidele 20 %, tootmisvõimsuse rakendusaste 67 %, liidu turuosa 2 protsendipunkti ja tööhõive 2 %. Õmblusteta torude nõudluse jätkuva vähenemise kontekstis tootis ja müüs liidu tootmisharu liidu turul vähem, mis tingis suhteliselt madala tootmisvõimsuse rakendusastme; see omakorda mõjus negatiivselt liidu tootmisharu püsikuludele. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes pärast esialgset uurimist olulisel määral, täpsemalt 90 %-lt esialgse uurimise ajal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

               (101)

               Seetõttu oli liidu tootmisharu olukord segane. Osa peamistest kahjunäitajatest, nagu müük, tootmismaht ja turuosa, halvenesid vaatlusperioodil. Samas teiste tegurite puhul, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog, võis samal perioodil täheldada positiivset arengut. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et hoolimata teatavate kahjunäitajate puhul täheldatud positiivsest arengust on liidu tootmisharu olukord üldiselt selline, mis ei võimaldaks sel tulla toime Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Veelgi olulisem on asjaolu, et liidu tootmisharus üldiselt oli olukord esialgse uurimisega seotud uurimisperioodiga võrreldes oluliselt halvenenud. Kuigi liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, olid kasumi tasemed esialgse uurimise ajaga võrreldes siiski oluliselt madalamad (3,6 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, 15,4 % esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil) ja kõikusid oluliselt aastate lõikes olenevalt õmblusteta torude turu tingimustest (nt 5,7 %-lt 2012. aastal 1,7 %-le 2013. aastal ja siis 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

               (102)

               Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning ei puutunud kokku kahju tekkimise ohuga alusmääruse artikli 3 lõike 9 tähenduses, peamiselt tänu sellele, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed kaitsesid seda Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest. Sellegipoolest halvenes liidu tootmisharu olukord esialgse uurimise ajaga võrreldes olulisel määral ning kasumi tase oli ebastabiilne ja tootmisvõimsuse rakendusaste madal.

         6.   Kahju kordumise tõenäosus

               (103)

               Nagu järeldati põhjendustes 99 kuni 102, ei kandnud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuid olukord halvenes esialgse uurimise ajaga võrreldes oluliselt. Nagu kirjeldati põhjenduses 41, toimus Hiinast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, ning nagu järeldati põhjenduses 53, esineb suur tõenäosus, et meetmete aeguda laskmisel dumping jätkub.

               (104)

               Esialgse uurimisega tehti kindlaks kahju tekkimise ohu esinemine kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 9. Praeguse uurimisega tehti kindlaks, et meetmete aeguda laskmise korral esineb kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosus. See järeldus põhineb järgmiste tegurite hindamisel: a) dumpinguhinnaga impordi mahu tõenäoline muutumine, b) eksportijate vaba tootmisvõimsuse olemasolu, c) Hiinast pärit impordi hinnatase ja edasise impordi tõenäoline nõudlus ning d) laovarude seis.

         a)   Dumpinguhinnaga impordi tõenäoline muutumine

               (105)

               Nagu mainiti põhjenduses 50, imporditi õmblusteta torusid Hiinast liitu esialgse uurimise ajal koguses 542 840 tonni ning see vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonnile (st kaheksa korda). On tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral saavutaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import madala hinna tõttu sama taseme mis esialgse uurimise ajal (542 840 tonni). Arvestades õmblusteta torude nõudluse vähenemist liidus (3,2 miljonilt tonnilt esialgse uurimise ajal 1,9 miljonile tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), tähendaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi suurenemine tõenäoliselt Hiina turuosa suurenemist praeguselt 3,6 %-lt ligikaudu 30 %-le. Uurimine näitas, et meetmete aeguda laskmise korral võivad liidu tarbijad suhteliselt hõlpsalt viia oma lühiajalised tellimused liidu tootjatelt üle Hiina eksportivatele tootjatele. See mõjub negatiivselt liidu tootjatele, kuna tellimuste vähenemine toob kaasa madalamad tootmistasemed, mis omakorda tähendaks majanduslikult mittejätkusuutlikku tootmisvõimsuse rakendusastet. Kirjeldatud põhjustel ning võttes arvesse asjaolu, et Hiina õmblusteta torude tootmisvõimsus on pärast esialgset uurimist oluliselt suurenenud (ligikaudu 60 %), on tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral ujutab Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import liidu turu kiiresti üle ja võidab endale liidu tootmisharu arvelt suure osa turust.

         b)   Eksportijate vaba tootmisvõimsuse olemasolu

               (106)

               Nagu määrati kindlaks põhjenduses 46, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RV vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 2 miljonit tonni. See kogus ületas õmblusteta torude kogutarbimist liidus sama aja jooksul. Seetõttu oleks Hiina RV suuteline eksportima liidu turule oluliselt suuremas mahus. Lisaks on Kanada, USA, Colombia, Mehhiko ja Brasiilia kehtestanud Hiinast pärit õmblusteta torude suhtes dumpinguvastased ja kaitsemeetmed ning Venemaa, Valgevene ja Kasahstan on kehtestanud Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordi suhtes ajutised meetmed. Need riigid olid enne meetmete kehtestamist Hiina eksportivate tootjate jaoks olulised eksporditurud (11). Peale selle näitavad kogutud tõendid, et Hiina oluline vaba tootmisvõimsus ja hiljutine majanduslangus riigis avaldavad Hiina õmblusteta torude tootjatele tugevat survet töötada kõrge tootmisvõimsuse rakendusastmega. Neid tegureid arvesse võttes tehti uurimisega kindlaks, et meetmete kaotamise korral esineb suur tõenäosus, et Hiina eksportivad tootjad suunavad oma toodangu liidu turule, mis on endiselt atraktiivne turg, nagu tehti kindlaks põhjendustes 47 kuni 52.

         c)   Hiina hinnataseme tõenäoline areng

               (107)

               Nagu selgitati põhjendustes 64 kuni 66, on Hiina praegused hinnad oluliselt madalamad liidu tootmisharu müügihindadest, kusjuures keskmine hindade allalöömise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28,4 %. Nagu tehti kindlaks põhjenduses 52, jätkub meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt Hiinast pärit õmblusteta torude import liidu turule dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu mainiti põhjenduses 66, lööks Hiinast pärit import ilma dumpinguvastaste meetmeteta liidu tootmisharu müügihinnad alla 39,2 % ulatuses. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekitaks see liidu turul tõenäoliselt suure hinnasurve, mida süvendaks veelgi Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi tõenäoline kiire suurenemine. Uurimisega sai selgeks, et liidu tootjad ei saa Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga konkureerimiseks hindu langetada. Hinnad lepitakse tavaliselt klientidega kokku, lähtudes toote liigist ja tellitud kogusest. Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, toodavad liidu tootjad peamiselt lühiajaliste tellimuste alusel. Seetõttu on klientidel suhteliselt lihtne minna üle odavamatele Hiinast imporditud õmblusteta torudele. Seega oleks tõenäoline kahjulik mõju kahekordne - a) ühest küljest tekitaks oluline hinnaerinevus tõenäoliselt ülemineku Hiina RVst pärit odavatele dumpinguhinnaga importtoodetele. Puuduvad märgid selle kohta, et tarbimine liidus lähiajal või keskpikas perspektiivis suureneks. Seega võidaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import endale liidu turul olulise turuosa ning seda liidu tootmisharu arvelt. Sellega kaasneks lisaks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on oluline tegur liidu tootmisharu praeguses üldises kehvas olukorras, b) teisest küljest avaldab Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import liidu turul suurt hinnasurvet ja sunnib liidu tootmisharu langetama veelgi müügihindu kuni majanduslikult mittejätkusuutliku tasemeni, mis lõppkokkuvõttes viib kahjumini.

               (108)

               Arvestades Hiina olulist vaba tootmisvõimsust, Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid ja kaitsemeetmeid teatavatel Hiina jaoks olulistel õmblusteta torude eksporditurgudel ning liidu turu atraktiivsust, mida kirjeldati põhjendustes 47 kuni 52, on seega väga tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral suureneks kiiresti ja olulisel määral Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import.

         d)   Laovarude seis

               (109)

               Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, ei ole laovarude seis analüüsi seisukohast väga oluline, kuna liidu tootjad toodavad peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning laovarud moodustavad ebaolulise osa liidu tootjate toodangust.

         7.   Kokkuvõte

               (110)

               Arvestades uurimise tulemusi, nimelt Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust, olukorda teistel põhilistel eksporditurgudel, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäolist kiiret ja olulist suurenemist ning sellise dumpinguhinnaga impordi eeldatavat hinnataset, ja võttes seejuures arvesse ka liidu tootmisharu üldist olukorda, mis on pärast esialgsete meetmete kehtestamist halvenenud, ja liidu õmblusteta torude turu kahanemist, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt kahju tekkimise ohu kordumise.

               (111)

               Seetõttu järeldatakse, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise.

         E.   LIIDU HUVID

               (112)

               Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina RV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

               (113)

               Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (114)

               Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (115)

               Uurimisega tehti kindlaks, et liidu tootmisharu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil haavatavas olukorras. Nagu mainiti põhjenduses 60, näitavad nõudluse vähenemine liidus ning liidu tootmisharu ebastabiilsed kasumimarginaalid ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste, et liidu tootmisharu ei suudaks tulla toime Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordiga. Uurimisel selgus ka kahju kordumise tõenäosus juhul, kui Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige eeldatakse, et Hiinast pärit õmblusteta torude impordi jätkumisel liidu turule dumpinguhinnaga kannaks liidu tootmisharu olulist kahju ja on võimalus, et see hääbuks, kuna kaotatud müügitulu suurendaks püsikulusid.

               (116)

               Meetmete säilitamise korral suudab liidu tootmisharu eeldatavasti täielikult ära kasutada kehtestatud meetmete avaldatavat mõju, nimelt suudab liidu tootmisharu säilitada oma turuosa liidu turul ja parandada tootmisvõimsuse rakendusastet. Lõppkokkuvõttes suudab liidu tootmisharu hoida tootmise kasumlikuna.

               (117)

               Seepärast jõuti järeldusele, et Hiina RV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         2.   Importijate/kauplejate huvid

               (118)

               Pärast algatamisteate avaldamist endast teada andnud neljast importijast vastas küsimustikule vaid üks sõltumatu importija.

               (119)

               Kontrollitud andmete analüüs näitas, et õmblusteta torud moodustavad nende kogumüügist üksnes ligikaudu 5–10 %. Koostööd teinud importija teenis vaatlusalusel perioodil kasumit. Koostööd teinud importija õmblusteta torudega seotud äritegevuse kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 1–7 %. Sellest lähtuvalt on tõenäoline, et meetmete säilitamine ei avaldaks olulist mõju asjaomase koostööd teinud importija tegevusele. Kuna teised importijad koostööd ei teinud, puuduvad ka tegurid, mis osutaksid sellele, et meetmete pikendamisel oleks ebaproportsionaalne mõju ülejäänud importijatele.

         3.   Kasutajate huvid

               (120)

               Uurimisel tegi koostööd kolm kasutajat. Kaks kolmest koostööd teinud kasutajast ostsid õmblusteta torusid liidu tootjatelt ja kolmas Hiinast pärinevaid õmblusteta torusid kauplejalt. Ükski kolmest kasutajast ei esitanud vastuväiteid kehtivate meetmete säilitamisele. Esitatud teabest lähtuvalt ja kooskõlas esialgses uurimises tehtud järeldustega eeldatakse, et meetmete jätkumisel ei ole kasutajatele olulist kahjulikku mõju. Vastupidi, eeldatavasti tagab meetmete jätkumine ELi turul konkurentsi, mis loob võimaluse valida eri tarnijate, sealhulgas nii Euroopa kui ka kolmandate riikide tarnijate vahel.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (121)

               Eespool kirjeldatut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina RVst pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

         F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (122)

               Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad, määrusega (EÜ) nr 926/2009 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

               (123)

               Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torude impordi suhtes, mille välisümbermõõt on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (12) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (13) (TARICi koodid 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320) alla.
   2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid.

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks (%)

               TARICi lisakood

               Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Hiina RV

               17,7

               A949

               Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

               27,2

               A950

               Kõik ülejäänud äriühingud

               39,2

               A999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. detsember 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 926/2009, 24. september 2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 19).

      (3)  Üldkohtu 29. jaanuari 2014. aasta otsus kohtuasjas T-528/09: Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu.

      (4)  Kohtuasi C-186/14 P: ArcelorMittal Tubular Products Ostrava jt vs. Hubei Xinyegang Steel Co.

      (5)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 585/2012, 26. juuni 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus (ELT L 174, 4.7.2012, lk 5).

      (6)  Vt joonealune märkus nr 5.

      (7)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 49, 21.2.2014, lk 6).

      (8)  Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 347, 3.10.2014, lk 6).

      (9)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-535-67).

      (10)  Hiina tööstusandmete veebisait (www.chyxx.com), Hiina terasetööstuse uudiste veebisait China Steel News Web (www.csteelnews.com) ja Hiina äriinfo veebisait China Business Info Web (www.askci.com).

      (11)  Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed jäävad nendes riikides vahemikku 32,7 % kuni 429,95 %.

      (12)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555-67).

      (13)  Nagu on määratletud komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta määruses (EL) nr 1101/2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 312, 31.10.2014, lk 1). Hõlmatud tooted on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

      LISA

         Artikli 1 lõikes 2 TARICi lisakoodi A950 all osutatud koostööd tegevate äriühingute loetelu

                  Äriühing

                  Linn

                  Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd

                  Handan

                  Hengyang Valin MPM Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

                  Hengyang

                  Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

                  Huangshi

                  Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

                  Jiangyin

                  Jiangyin Metal Tube Making Factory

                  Jiangyin

                  Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

                  Chengdu

                  Shenyang Xinda Co., Ltd

                  Shenyang

                  Suzhou Seamless Steel Tube Works

                  Suzhou

                  Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

                  Tianjin

                  Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

                  Wuxi

                  Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

                  Wuxi

                  Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

                  Zhangjiagang

                  Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

                  Zhangjiagang


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 835/2013, 30. august 2013 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               31.8.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 233/43

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 835/2013,
   30. august 2013,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. august 2013

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  94,9

                  CL

                  121,1

                  TR

                  70,0

                  UY

                  121,3

                  ZA

                  104,7

                  ZZ

                  102,4

                  0806 10 10

                  EG

                  166,4

                  TR

                  142,8

                  ZZ

                  154,6

                  0808 10 80

                  AR

                  140,5

                  BR

                  98,2

                  CL

                  135,3

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  127,9

                  US

                  118,8

                  ZA

                  114,2

                  ZZ

                  114,6

                  0808 30 90

                  AR

                  195,1

                  CN

                  88,3

                  TR

                  145,3

                  ZA

                  76,0

                  ZZ

                  126,2

                  0809 30

                  BA

                  45,1

                  TR

                  140,6

                  ZZ

                  92,9

                  0809 40 05

                  BA

                  51,8

                  MK

                  49,7

                  XS

                  56,3

                  ZZ

                  52,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 681/2011, 14. juuli 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               15.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 185/72

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 681/2011,
   14. juuli 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  49,0

                  AR

                  19,4

                  EC

                  19,4

                  MK

                  50,0

                  ZZ

                  34,5

                  0707 00 05

                  AR

                  22,0

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  63,9

                  0709 90 70

                  AR

                  24,9

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,0

                  0805 50 10

                  AR

                  60,9

                  TR

                  64,0

                  UY

                  70,0

                  ZA

                  76,3

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  132,6

                  BR

                  78,0

                  CA

                  106,0

                  CL

                  95,5

                  CN

                  87,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  111,4

                  US

                  170,2

                  ZA

                  95,9

                  ZZ

                  104,1

                  0808 20 50

                  AR

                  133,6

                  AU

                  75,6

                  CL

                  86,0

                  CN

                  46,2

                  NZ

                  118,4

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  93,1

                  0809 10 00

                  AR

                  75,0

                  TR

                  224,8

                  XS

                  138,6

                  ZZ

                  146,1

                  0809 20 95

                  TR

                  312,3

                  ZZ

                  312,3

                  0809 40 05

                  BA

                  62,0

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  69,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2246, 13. detsember 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 20. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel piima- ja piimatoodetesektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 kehtestatud kogustele

text:
               14.12.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 339/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2246,
   13. detsember 2016,
   millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 20. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel piima- ja piimatoodetesektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2017 kehtestatud kogustele
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2535/2001 (2) on avatud tariifikvoodid piima ja piimatoodete importimiseks.

               (2)

               Ajavahemikul 20. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2017 kuni 30. juunini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

               (3)

               Ajavahemikul 20. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2017 kuni 30. juunini 2017 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

               (4)

               Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 2535/2001 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. jaanuarist 2017 kuni 30. juunini 2017 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.
   2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 2535/2001 ja mis lisatakse alaperioodile 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2017, on esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. detsember 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2535/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29).

      (3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

      LISA

         I.A

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4590

                  —

                  —

                  09.4599

                  —

                  —

                  09.4591

                  —

                  —

                  09.4592

                  —

                  —

                  09.4593

                  —

                  —

                  09.4594

                  —

                  —

                  09.4595

                  —

                  —

                  09.4596

                  —

                  —

         I.F

                  Šveitsist pärit tooted

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4155

                  91,400000

                  —

         I.H

                  Norrast pärit tooted

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4179

                  —

                  2 686 440

         I.I

                  Islandilt pärit tooted

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4205

                  —

                  —

                  09.4206

                  —

                  —

         I.K

                  Uus-Meremaalt pärit tooted

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4514

                  —

                  7 000 000

                  09.4515

                  —

                  4 000 000

                  09.4182

                  —

                  16 806 000

                  09.4195

                  —

                  20 540 500

         I.L

                  Ukrainast pärit tooted

                  Järjekorranumber

                  Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1.1.2017 kuni 30.6.2017 esitatud taotlused
                  (%)

                  Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1.7.2017 kuni 31.12.2017 saada olevatele kogustele
                  (kg)

                  09.4600

                  —

                  4 177 000

                  09.4601

                  —

                  800 000

                  09.4602

                  1,604278

                  —