title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/663, 25. aprill 2019, millega muudetakse 300. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
                  26.4.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 112/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/663,
         25. aprill 2019,
         millega muudetakse 300. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

                     (2)

                     17. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

                     (3)

                     22. aprillil 2019 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

                     (4)

                     Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 25. aprill 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  välispoliitika vahendite talituse juhataja

            (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

            LISA
            Nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

                        1)

                        Pealkirja „Füüsilised isikud“ all muudetakse järgmisi andmeid: „Zulkarnaen (teiste nimedega a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Aris Sumarsono, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen, h) Murshid). Sünniaeg: 1963. Sünnikoht: Gebang'i küla, Masaran, Sragen, Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia.“ asendatakse järgmiselt: „Aris Sumarsono (kontrollitud varjunimed: a) Zulkarnan, b) Zulkarnain, c) Zulkarnin, d) Arif Sunarso, e) Zulkarnaen, f) Aris Sunarso, g) Ustad Daud Zulkarnaen; kontrollimata varjunimi Murshid). Sünniaeg: 1963. Sünnikoht: Gebang'i küla, Masaran, Sragen, Kesk-Jaava, Indoneesia. Kodakondsus: Indoneesia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 16.5.2005.“.

                        2)

                        Pealkirja „Füüsilised isikud“ all kustutatakse järgmine kanne: „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (teiste nimedega a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan al Haddad). Aadress: a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Itaalia, b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Itaalia (elukoht). Sünniaeg: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Sünnikoht: Tataouene, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L183017 (Tuneesia pass, mis on välja antud 14.2.1996, aegunud 13.2.2001). Muu teave: Itaalia maksukood: HDDFTH63H28Z352V Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/705, 2. mai 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  8.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 120/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/705,
         2. mai 2019,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 2. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Stephen QUEST

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon
                        (CN-kood)

                        Põhjendus

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Plastvurr (Beyblade spinner) starteri ja tõmbenööriga.
                        Plastvurr pannakse liikuma starteri ja tõmbenööriga. Seda saab kasutada iseseisvalt inimeste meelelahutuseks. Alternatiivselt saab kaks või rohkem inimest kasutada kahte või enamat toodet (käivitatuina selleks mõeldud kausikujulisel areenil (esitatakse tollile eraldi)) ja võistelda selles, kes vastase vurri areenilt välja tõukab.
                        Vt fotot (*1).

                        9503 00 95

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9503 00  ja 9503 00 95  sõnastusega.
                        Toode on vurr, mida peetakse rubriiki 9503 00  kuuluvaks mänguasjaks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9503 , D punkt, xix). Sellel on inimeste meelelahutuseks mõeldud mänguasja objektiivsed omadused.
                        Kuigi toodet saab kasutada kahe või enama isiku vaheliseks võistluseks, ei ole selline kasutus toote objektiivsete omaduste oluline osa, kuna toode esitatakse tollile eraldi (ilma selleks ettenähtud areenita). Seepärast ei või seda klassifitseerida meelelahutusmänguna rubriiki 9504 .
                        Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9503 00 95  alla kui muu plastist mänguasi.

               (*1)  Foto on üksnes illustreeriv.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1670, 1. oktoober 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Grana Padano (KPN)

text:
                  7.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 256/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1670,
         1. oktoober 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Grana Padano“ (KPN)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 584/2011 (3)) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Grana Padano“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Grana Padano“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

               Phil HOGAN

                  komisjoni liige

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1107/96 geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

            (3)  Komisjoni 17. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 584/2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Grana Padano“ (KPN)] (ELT L 160, 18.6.2011, lk 65).

            (4)  ELT C 188, 4.6.2019, lk 3.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1718 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Horvaatias toodetud veine tähistavate traditsiooniliste nimetuste Opolo, Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP), Kvalditno biser vino, Mlado vino, Vrhunsko pjenušavo vino ja Kvalditano vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalditno vino KZP) kaitsmist

text:
                  15.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1718
         14. oktoober 2019,
         milles käsitletakse Horvaatias toodetud veine tähistavate traditsiooniliste nimetuste „Opolo“, „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“, „Kvalditno biser vino“, „Mlado vino“, „Vrhunsko pjenušavo vino“ ja „Kvalditano vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalditno vino KZP)“ kaitsmist
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, (1) eriti selle artikli 115 lõikeid 2 ja 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni määrusega (EÜ) nr 607/2009 (2) on kehtestatud teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega. Delegeeritud määrusega (EL) 2019/33 (3) tunnistati 14. jaanuaril 2019 määrus (EÜ) nr 607/2009 kehtetuks.

                     (2)

                     Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 61 lõikele 5 jätkatakse määruse (EÜ) nr 607/2009 kohaldamist selliste kaitsetaotluste ja tühistamismenetluste puhul, mis hõlmavad traditsioonilisi nimetusi, mille kaitsetaotlus oli delegeeritud määruse (EL) 2019/33 jõustumise kuupäeval veel pooleli.

                     (3)

                     Horvaatia esitas 17. mail 2013 määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 30 kohase taotluse nimetuste „Opolo“, „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“, „Kvalditno biser vino“, „Mlado vino“, „Vrhunsko pjenušavo vino“ ja „Kvalditano vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalditno vino KZP)“ kaitsmiseks traditsiooniliste nimetustena (edaspidi „Horvaatia traditsioonilised nimetused“ või „traditsioonilised nimetused, mille kaitset on Horvaatia taotlenud“).

                     (4)

                     Horvaatia traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotlus avaldati 10. veebruaril 2018Euroopa Liidu Teatajas (4) ning 4. aprillil 2018 sai komisjon Bosnia ja Hertsegoviina vastuväite traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotlusele lähtuvalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 37 lõikele 1.

                     (5)

                     Komisjon vaatas läbi Bosnia ja Hertsegoviina esitatud põhjendatud vastuväite ja tõendavad dokumendid ning leidis, et vastuväide on nõuetekohane lähtuvalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklist 38.

                     (6)

                     Bosnia ja Hertsegoviina esitas kaitsetaotluse kohta vastuväite põhjendusega, et traditsioonilised nimetused, millele Horvaatia kaitset taotles, on Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktidega reguleeritud nimetused, millega kirjeldatakse teatavaid veine olenevalt nende kvaliteedist, värvusest või jääksuhkrusisaldusest, ning et tegemist on nimetustega, mida kõnealuse riigi veinitootjad traditsiooniliselt kasutavad. Bosnia ja Hertsegoviina väitis samuti, et need traditsioonilised nimetused, mille kaitset Horvaatia taotles, on endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi (edaspidi „JFSV“) õiguspärandi osa ja on seepärast üle võetud endise JFSV lagunemisel tekkinud riikide õigusaktidesse. Lõpetuseks rõhutas Bosnia ja Hertsegoviina, et horvaadi keel on üks Bosnia ja Hertsegoviina ametlikke keeli ning see selgitab teatavate selliste nimetuste olemasolu, mis on Horvaatias veinide kirjeldamisel kasutatavate nimetuste homonüümid. Selle alusel taotles Bosnia ja Hertsegoviina, et tema tootjatel säiliks õigus jätkata nende nimetuste kasutamist pärast seda, kui jõustub õigusakt, millega kehtestatakse Horvaatia traditsiooniliste nimetuste kaitse.

                     (7)

                     Komisjon edastas 28. augusti 2018. aasta kirjaga vastuväidete failid Horvaatiale ning kutsus Horvaatiat üles esitama kahe kuu jooksul alates komisjoni kirja väljastamisest oma tähelepanekud lähtuvalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 39 lõikest 1.

                     (8)

                     Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina on elektronposti teel teatanud komisjonile oma kavatsusest kokkuleppele jõuda. Mõlemad riigid taotlesid, et komisjon osaleks nende kohtumisel.

                     (9)

                     Horvaatia tunnistas 30. jaanuari 2019. aasta kohtumisel, et endise JFSV mitmes piirkonnas on kõne all olevaid traditsioonilisi nimetusi aastakümneid kasutatud ning kinnitas Bosniale ja Hertsegoviinale, et Horvaatia ei taotle nende ainukasutust. Horvaatia väljendas aga muret teatavate selliste traditsiooniliste nimetuste kasutamise üle, mille kaitset Horvaatia taotles Bosnias ja Hertsegoviinas, et kirjeldada kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veine. Bosnia ja Hertsegoviina kinnitas, et traditsioonilisi nimetusi käsitletavate Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktide liidu õigusega jätkuva vastavusse viimisega saaks sellele probleemile lahenduse leida.

                     (10)

                     Mõlemad riigid tunnistasid, et nad mitte üksnes ei jaga endise JFSV õiguspärandit, vaid et nad kasutavad ka paratamatult samu slaavi sõnu, mis on väljendite „kaitstud päritolunimetus“, „kvaliteetvein“, „noor vein“ sünonüümid. Mõlemad riigid nõustusid, et kui nende nimetuste kasutamine oleks kaitstud ainult ühes riigis, ei oleks teisel riigil võimalik asendada nimetusi, mida on kasutatud aastakümneid ja mis ei ole identsed Horvaatia traditsiooniliste nimetustega.

                     (11)

                     Seetõttu leppisid Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina kokku, et tuleks näha ette üleminekuperiood, mille jooksul tuleks Bosnial ja Hertsegoviinal lubada kasutada kaitstud traditsioonilisi nimetusi seoses viinamarjasaadustega, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud nimetuste määratlusele ja kasutustingimustele. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul peaks Bosnial ja Hertsegoviinal olema võimalik viia lõpule oma õigusaktide järkjärguline vastavusse viimine liidu õigusega või alternatiivselt kohandada selliste veinide märgistust, millel on eespool nimetatud Horvaatia traditsioonilised nimetused.

                     (12)

                     Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel saavutatud kokkuleppe sisu ei ole vastuolus liidu õigusega.

                     (13)

                     Kuna Bosnia ja Hertsegoviina asjaomased õigusaktid ei ole veel täielikult liidu õigusega kooskõlas, sealhulgas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 35 lõike 1 punkti c alapunktiga ii, ei saa olla võimalik lahendus see, et Bosnia ja Hertsegoviina esitab kõnealuse määruse alusel ka omalt poolt otsese kaitse taotluse.

                     (14)

                     Võttes arvesse nende tootjate ja ettevõtjate huvi, kes on kõnealuseid nimetusi praeguseni seaduslikult kasutanud, ning Bosnia ja Hertsegoviina ees seisvate ajutiste raskuste ületamist, on asjakohane kehtestada üleminekuperiood, et Bosnia ja Hertsegoviina õigusakte saaks järk-järgult liidu õigusaktidega ühtlustada.

                     (15)

                     Kuna aga käesolevat määrust kohaldatakse üksnes liidu territooriumil, hõlmab üleminekuperiood ainult Bosniast ja Hertsegoviinast pärit viinamarjasaadusi, mida imporditakse liitu ja turustatakse seal, kasutades Horvaatia traditsioonilisi nimetusi hoolimata sellest, et need ei vasta määratlusele ja kasutustingimustele.

                     (16)

                     Eespool esitatut arvesse võttes ja arvestades, et Horvaatia esitatud taotlus vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 112 sätestatud ja määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 40 lõikes 1 osutatud tingimustele, tuleks Horvaatias toodetud veine tähistavad Horvaatia traditsioonilised nimetused kaitse alla võtta ja kanda need elektroonilisse registrisse e-Bacchus.

                     (17)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Horvaatias toodetud viinamarjasaadusi tähistavad järgmised nimetused võetakse kaitse alla ja kantakse elektroonilisse registrisse e-Bacchus:

                        a)

                        määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohased traditsioonilised nimetused:

                                    —

                                    „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“;

                                    —

                                    „Kvalitetno biser vino“;

                                    —

                                    „Vrhunsko pjenušavo vino“;

                                    —

                                    „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“;

                        b)

                        määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti b kohased traditsioonilised nimetused:

                                    —

                                    „Opolo“;

                                    —

                                    „Mlado vino“.

                  Traditsiooniliste nimetuste määratlused ja kasutustingimused on sätestatud käesoleva määruse lisas.

            Artikkel 2
            Artikli 1 kohaselt kaitstud nimetusi võib kasutada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, et tähistada viinamarjasaadusi, mis ei vasta kõnealuses artiklis osutatud kaitstud nimetuste määratlusele ja kasutustingimustele, ning mis on Bosniast ja Hertsegoviinast imporditud liidu territooriumile ja turustatakse seal, kui kõnealuseid nimetusi kasutatakse traditsiooniliselt kõnealuse kolmanda riigi territooriumil.
            Viieaastase perioodi lõppedes võib enne viie aasta möödumist Bosniast ja Hertsegoviinast liitu imporditud esimeses lõigus osutatud viinamarjasaadusi seaduslikult turustada ja kasutada kõigi olemasolevate varude ammendumiseni.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 14. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  President

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 60).

            (3)  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas (ELT L 9, 11.1.2019, lk 2).

            (4)  ELT C 51, 10.2.2018, lk 24.

            LISA

               Artiklis 1 osutatud traditsiooniliste nimetuste määratlused ja kasutustingimused

               „Opolo“

               Nimetus: Opolo

               Keel: horvaadi

               Määratlus„Opolo“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti b kohane traditsiooniline nimetus. Selle traditsioonilise nimetusega on lubatud tähistada vaikset, valdavalt puuviljalise maitsega roosat veini, mis on eranditult toodetud punase viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Opolo“ tähistatud veinide tootmiseks on kasutatud valge veini tootmise tehnoloogiat ning kõnealuste veinide tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 11 %. Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on , kg/ha. Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring. Veini „Opolo“ värvus võib varieeruda heleroosast tumeroosani.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Opolo“ tohib kasutada, et kirjeldada kaitstud päritolunimetustega veine „Primorska Hrvatska“, „Hrvatska Istra“, „Hrvatsko primorje“, „Sjeverna Dalmacija“, „Dalmatinska zagora“ ja „Srednja i Južna Dalmacija“, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

               „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“

               Nimetus: Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP), millele võib vajaduse korral lisada järgmised mõisted.

                        —

                        Arhivsko vino: vein, mida on keldris säilitatud viis või rohkem aastat, millest vähemalt kolm aastat pudelis.

                        —

                        Desertno vino: vein on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest ilma lisaaineid lisamata ning veini naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 % mahust.

                        —

                        Kasna berba: üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 94 Oechsle kraadi.

                        —

                        Izborna berba: erilistest valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 105 Oechsle kraadi.

                        —

                        Izborna berba bobica: üleküpsenud ja botrytis’ega nakatunud valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 127 Oechsle kraadi.

                        —

                        Izborna berba prosušenih bobica: üleküpsenud valikviinamarjadest valmistatud vein, mille suhkrusisaldus on vähemalt 154 Oechsle kraadi.

                        —

                        Ledeno vino: vein on valmistatud viinamarjadest, mis on koristatud temperatuuril vähemalt –7 °C ja töödeldud külmununa ning mille suhkrusisaldus on vähemalt 127 Oechsle kraadi.

               Keel: horvaadi

               Määratlus „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus. Kõnealune traditsiooniline nimetus on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida on lubatud kasutada selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Kõnealuste veinide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt:

                        —

                        10 protsenti mahust vööndis B;

                        —

                        10,5 protsenti mahust vööndis CI;

                        —

                        11 protsenti mahust vööndis CII.

                  Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on:

                        —

                        10 000 kg/ha (6 000 l/ha) vööndis B;

                        —

                        11 000 kg/ha (6 600 l/ha) vööndites CI ja CII.

                  Rikastamine, hapestamine, hapetustamine ja magustamine ei ole lubatud. Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring. Olenevalt viinamarjade küpsusastmest ning tootmisprotsessist ja veini laagerdamisest võib kasutada järgmisi täiendavaid mõisteid:

                        —

                        Arhivsko vino,

                        —

                        Desertno vino,

                        —

                        Kasna berba,

                        —

                        Izborna berba,

                        —

                        Izborna berba bobica,

                        —

                        Izborna berba prosušenih bobica,

                        —

                        Ledeno vino.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Vrhunsko vino KZP)“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

               „Kvalitetno biser vino“

               Nimetus: Kvalitetno biser vino

               Keel: horvaadi

               Määratlus„Kvalitetno biser vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus. Kõnealune traditsiooniline nimetus on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida on lubatud kasutada selliste poolvahuveinide kirjeldamisel, mis on saadud kvaliteetveinist, käärivast toorveinist, viinamarjavirdest või käärivast viinamarjavirdest ning on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Kvalitetno biser vino“ veini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 9 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 7 % mahust. Veini ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu vähemalt 1 baar, kuid mitte üle 2,5 baari.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Kvalitetno biser vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia poolvahuveinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 8 kohaselt määratletud poolvahuvein.

               „Mlado vino“

               Nimetus: Mlado vino

               Keel: horvaadi

               Määratlus„Mlado vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti b kohane traditsiooniline nimetus. Kõnealust traditsioonilist nimetust on lubatud kasutada selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014) ning mille käärimisprotsess on täielikult või osaliselt lõpetatud. Traditsioonilise nimetusega „Mlado vino“ vein peab olema turule lastud enne selle kalendriaasta 31. detsembrit, mil viinamarjad on korjatud.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Mlado vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.

               „Vrhunsko pjenušavo vino“

               Nimetus: Vrhunsko pjenušavo vino

               Keel: horvaadi

               Määratlus„Vrhunsko pjenušavo vino“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus. Kõnealune traditsiooniline nimetus on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida kasutatakse selliste vahuveinide kirjeldamisel, mis on saadud värskete viinamarjade või viinamarjavirde esmasel kääritamisel ja kvaliteet- või kõrgeima kvaliteediga veini saamiseks sobiva veini teisesel kääritamisel ning on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega „Vrhunsko pjenušavo vino“ veini üldalkoholisisaldus peab olema vähemalt 10 % mahust ning veini ülerõhk suletud mahutis temperatuuril 20 C on sisalduva sisetekkelise süsinikdioksiidi tõttu mitte alla 3 baari.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Vrhunsko pjenušavo vino“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia vahuveinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 4 kohaselt määratletud vahuvein.

               „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“

               Nimetus: Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP), millele võib vajaduse korral lisada järgmised mõisted.

                        —

                        Mlado vino: kui vein on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014) ning veini käärimisprotsess on osaliselt või täielikult lõpetatud ja vein on lastud turule enne selle kalendriaasta 31. detsembrit, mil viinamarjad on korjatud;

                        —

                        Arhivsko vino: kui veini on keldris säilitatud vähemalt viis aastat, millest kolm viimast aastat pudelis;

                        —

                        Desertno vino: kui vein on valmistatud üleküpsenud või kuivatatud viinamarjadest ning selle naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 16 % mahust ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 9 % mahust.

               Keel: horvaadi

               Määratlus„Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“ on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 112 punkti a kohane traditsiooniline nimetus. Kõnealune traditsiooniline nimetus on mõiste „kaitstud päritolunimetus“ sünonüüm, mida on kasutatakse selliste veinide kirjeldamisel, mis on toodetud viinamarja (Vitis vinifera) soovitatud sortidest kooskõlas serditud viinamarjasortide riiklikku loetelu käsitleva määrusega (riigi ametlik väljaanne nr 53/2014). Traditsioonilise nimetusega veini „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“ alkoholisisaldus peab olema vähemalt:

                        —

                        8,5 protsenti mahust vööndis B;

                        —

                        9,0 protsenti mahust vööndis CI;

                        —

                        9,5 protsenti mahust vööndis CII.

                  Kõnealuste veinide tootmiseks vajalik viinamarjade suurim saagikus on:

                        —

                        11 000 kg/ha (7 700 l/ha) vööndis B;

                        —

                        12 000 kg/ha (8 400 l/ha) vööndites CI ja CII.

                  Kohustuslik on teha analüütiline ja organoleptiline uuring.

               Asjakohaste kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste loetelu Traditsioonilist nimetust „Kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom (Kvalitetno vino KZP)“ võib kasutada kõigi selliste kaitstud päritolunimetusega Horvaatia veinide puhul, mis vastavad kõnealuse traditsioonilise nimetuse kasutamise nõuetele.

               Viinamarjasaaduste kategooriad Määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 1 kohaselt määratletud vein.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 seoses automaatse teabevahetuse tõhususe iga-aastase hinnangu vormi ja edastamistingimustega ning liikmesriikide esitatavate statistiliste andmete loendiga nõukogu direktiivi 2011/16/EL hindamiseks

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               22.1.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 seoses automaatse teabevahetuse tõhususe iga-aastase hinnangu vormi ja edastamistingimustega ning liikmesriikide esitatavate statistiliste andmete loendiga nõukogu direktiivi 2011/16/EL hindamiseks

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 23 lõikeid 3 ja 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõikega 3 on ette nähtud, et liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu automaatse teabevahetuse tõhususe kohta.

               (2)Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõikega 4 on ette nähtud, et liikmesriigid esitavad direktiivi hindamiseks statistiliste andmete loendi.

               (3)See loend ei hõlma direktiivi 2011/16/EL artikli 8a kohast kohustuslikku automaatset teabevahetust, kuna komisjon kogub sellist teavet direktiivi 2011/16/EL artikli 21 lõike 5 alusel loodud keskregistrist.

               (4)Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/2378
                  2
                tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (5)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas maksustamisalase halduskoostöö komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmääruse (EL) 2015/2378 muudatused

               Rakendusmäärust (EL) 2015/2378 muudetakse järgmiselt:

               1) lisatakse artiklid 2c ja 2d:

               „Artikkel 2c

               Tõhususe iga-aastase hinnangu vorm ja edastamistingimused

               1. Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 3 kohase automaatse teabevahetuse tõhususe iga-aastase hinnangu ja saavutatud praktiliste tulemuste edastamise vorm on sätestatud käesoleva määruse VIII lisas.

               2. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal enne 1. aprilli elektrooniliselt oma iga-aastase hinnangu, kasutades lõikes 1 osutatud vormi. Hinnang hõlmab eelmist kalendriaastat.

               Artikkel 2d

               Statistiliste andmete loend

               1. Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 4 kohane statistiliste andmete loend, mida on vaja igal kujul halduskoostöö tegemiseks peale kohustusliku automaatse teabevahetuse, on sätestatud käesoleva määruse IX lisas.

               Statistiliste andmete loend direktiivi 2011/16/EL artikli 8 lõike 1 kohase kohustusliku automaatse teabevahetuse jaoks on sätestatud käesoleva määruse X lisas.

               Statistiliste andmete loend direktiivi 2011/16/EL artikli 8 lõike 3a kohase kohustusliku automaatse teabevahetuse jaoks on sätestatud käesoleva määruse XI lisas.

               Statistiliste andmete loend direktiivi 2011/16/EL artikli 8aa kohase kohustusliku automaatse teabevahetuse jaoks on sätestatud käesoleva määruse XII lisas.

               2. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal enne 1. aprilli elektrooniliselt vastavalt IX lisas sätestatud loendile eelmise kalendriaasta statistilised andmed igat liiki halduskoostöö kohta peale kohustusliku automaatse teabevahetuse.

               3. Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal enne 1. novembrit elektrooniliselt vastavalt X, XI ja XII lisas sätestatud loendile statistilised andmed kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta.“;

               2) VIII, IX, X, XI ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               Artikkel 2

               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 22.1.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 64, 11.3.2011, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2378, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1156/2012 (ELT L 332, 18.12.2015, lk 19).

    ---documentbreak---

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/...,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2378 seoses automaatse teabevahetuse tõhususe iga-aastase hinnangu vormi ja edastamistingimustega ning liikmesriikide esitatavate statistiliste andmete loendiga nõukogu direktiivi 2011/16/EL hindamiseks

               Määrusele (EÜ) nr 2015/2378 lisatakse järgmised lisad:

               VIII LISA

               Artiklis 2c osutatud vorm

               Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 3 kohane hinnangu vorm hõlmab järgmist teavet:

               - küsimustikule vastuseid andva liikmesriigi tunnus

               - teabe kättesaadavus liikmesriigis

               - jälgimine, kas on saadetud kahepoolset tagasisidet vastavalt artikli 14 lõikele 2

               - automaatse teabevahetuse tõhusus

               - saadud teabe töötlemine ja peamised tehnilised (IT) probleemid

               - saadud teabe kvaliteet koos vastuvõtjate/poolte tunnustega; teabe sisuga seotud probleemid ja sellega seotud ettepanekud

               - nõuetele vastav teabe kasutamine ja tõhusus, sh teabe põhimõtteline kasulikkus; teabe praegune ja tulevane kasutamine; teabe kasutamine maksuvaldkonna järgi; halduskoostöö paranemine tänu saadud teabe kasutamisele

               - saadud praktilised tulemused koos lõpliku tulemiga (sh eriprojektid); eriprojektidest saadud konkreetsed tulemid; haldus- ja muud asjakohased kulud, mis on seotud automaatse teabevahetuse väljatöötamise ja rakendamisega; automaatse teabevahetuse korduvate operatsioonide halduskulud; muud asjakohased kulud maksukohustuse täitmiseks; positiivsed ja negatiivsed kogemused; peamised kohtuvaidlusi ja -menetlusi tekitavad aspektid

               - asjaomastele liikmesriikidele riikidepõhiste aruannete edastamise kohustuse täitmise määr (teiste liikmesriikide maksuhalduritelt saadud riikidepõhiste aruannete arv / teiste liikmesriikide maksuhalduritelt saadaolevate riikidepõhiste aruannete arv)

               - riikidepõhiste aruannete esitamise kohustuse täitmise määr aruandekohustuslike üksuste puhul (saadud riikidepõhiste aruannete arv / saadaolevate riikidepõhiste aruannete arv)

               - loetelu kõigist jurisdiktsioonidest, kus resideerivad ELis asuvate aruandekohustuslike üksuste lõplikud emaüksused, kuid mille puhul ei ole esitatud või vahetatud täielikke riikidepõhiseid aruandeid

               IX LISA

               Artiklis 2d osutatud loetelu

               Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 4 kohaselt nõutud statistilised andmed muude halduskoostöö vormide kui automaatse teabevahetuse kohta hõlmavad järgmist teavet:

               - liikmesriigi tunnus

               - aasta

               - A osa: teabevahetuse statistilised andmed liikmesriikide kaupa

               - taotuse alusel toimunud teabevahetuse kohta (direktiivi 2011/16/EL artiklid 5, 6, 7)

               - saadetud päringute arv

               - saadud vastuste arv

               - kuue kuu jooksul saadud täielike vastuste arv

               - vastuste arv, mille puhul saadi teave (osaline või täielik) kahe kuu jooksul

               - saadud päringute arv

               - saadetud vastuste arv

               - keeldumiste arv direktiivi 2011/16/EL artikli 17 alusel

               - omaalgatusliku teabevahetuse kohta (direktiivi 2011/16/EL artiklid 9 ja 10)

               - omaalgatusliku teabevahetuse raames saadetud teadete arv

               - omaalgatusliku teabevahetuse raames saadud teadete arv

               - saadetud piiriüleste eelotsuste arv

               - saadud piiriüleste eelotsuste arv

               - saadetud ühepoolsete siirdehinna eelkokkulepete arv

               - saadud ühepoolsete siirdehinna eelkokkulepete arv

               - B osa: halduskoostöö muude vormide statistilised andmed

               - haldusasutuste ametiruumides viibimise ja haldusuurimistes osalemise kohta (direktiivi 2011/16/EL artikkel 11)

               - haldusasutuste ametiruumides viibimiste ja haldusuurimistes osalemiste arv

               - üheaegsete kontrollide kohta (direktiivi 2011/16/EL artikkel 12)

               - liikmesriigi algatatud üheaegsete kontrollide arv

               - üheaegsete kontrollide arv, milles liikmesriik on osalenud

               - teatamistaotluste kohta (direktiivi 2011/16/EL artikkel 13)

               - saadetud teatamistaotluste arv

               - saadud teatamistaotluste arv

               - tagasiside kohta (direktiivi 2011/16/EL artikkel 14)

               - saadetud tagasisidetaotluste arv

               - saadud tagasisideteadete arv

               - saadud tagasisidetaotluste arv

               - saadetud tagasisideteadete arv

               - C osa: statistilised andmed halduskoostööst tuleneva hinnangulise lisatulu või määratud maksude suurenemise kohta Selles osas esitatav teave on vabatahtlik.

               - taotluse alusel saadud teabevahetusest

               - omaalgatuslikust teabevahetusest

               - üheaegsete kontrollide tagajärjel

               - summa kokku ja juhtumite arv.

               X LISA

               Artiklis 2d osutatud loetelu

               Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 4 kohaselt nõutud statistilised andmed kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 1 viidatud tulu ja kapitali kategooriaid käsitleva kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta hõlmavad järgmist teavet:

               - kõigi direktiivi 2011/16/EL artikli 8 lõikes 1 viidatud tulu ja kapitali kategooriate puhul: statistilised andmed sõnumite ja maksumaksjate kohta

               - palgatulu ja juhtide tasude puhul: statistilised andmed sõnumi ja saaja, sõnumi ja maksja, saaja ja suhte, maksja ja suhte, saaja ja sissetuleku kohta

               - pensionide puhul: statistilised andmed sõnumi ja saaja, sõnumi ja maksja, saaja, maksja, sissetuleku kohta

               - elukindlustustoodete puhul: statistilised andmed sõnumi ja kindlustuslepingu, kindlustuslepingu üldandmete ja sündmuse kohta

               - kinnisomandi ja kinnisvaratulu puhul: statistilised andmed sõnumi ja osalise, osalise üldandmete, kinnisomandi arvu ja väärtuse, tehingute arvu ja väärtuse, laenusündmuste arvu ja väärtuse, omandiõigusega seotud sissetulekute arvu ja väärtuse kohta

               - sõnumite staatuse puhul: statistilised andmed sõnumite vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta ja saadud sõnumites leitud vigade kohta

               - andmeteta sõnumite puhul: statistilised andmed andmeteta sõnumite vastuvõtmise kohta.

               XI LISA

               Artiklis 2d osutatud loetelu

               Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõikes 4 kohased statistilised andmed kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 3a kohaselt nõutud kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta hõlmavad järgmist teavet:

               - iga sõnumi puhul statistilised andmed päritolu- ja sihtriigi kohta, esitatud andmike arv kokku, maksete summa kokku

               - iga päritoluriigi puhul aruanded esitanud finantsasutuste arv kokku, maksete summa kokku

               - iga üksiku konto puhul kontoomanike arv, maksekategooria, summa maksekategooria kohta

               - iga konto puhul statistilised andmed kontoomaniku kategooria kohta, kontoomaniku maksukohustuslase identifitseerimisnumber või selle toimiv ekvivalent, kontoomaniku asukohariik, füüsiline isik kontoomanikuna, suletud konto, seisev konto

               - iga kontoomaniku puhul statistilised andmed kontrolliva isiku kohta, kontrolliva isiku maksukohustuslase identifitseerimisnumber või selle toimiv ekvivalent, kontrolliva isiku asukohariik, füüsiline isik kontrolliva isikuna.

               XII LISA

               Artiklis 2d osutatud loetelu

               Direktiivi 2011/16/EL artikli 23 lõike 4 kohased statistilised andmed kõnealuse direktiivi artikli 8aa kohaselt nõutud kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta hõlmavad järgmist teavet:

               - aruandekohustuslikelt üksustelt saadud riikidepõhiste aruannete arv

               - aruandekohustuslike üksuste poolt esitada tulevate, kuid mitte kätte saadud või ainult osaliselt esitatud riikidepõhiste aruannete arv, jaotus lõplike emaüksuste jurisdiktsioonide kaupa

               - teistelt liikmesriikidelt saadud riikidepõhiste aruannete arv

               - teiste liikmesriikide poolt esitada tulevate, kuid mitte kätte saadud riikidepõhiste aruannete arv

               - teistele liikmesriikidele saadetud riikidepõhiste aruannete arv.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 etikettidega seotud nõuete osas kanepi tootmiseks kasutatavaid maa-alasid käsitlevate toetusetaotluste puhul

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               14.5.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 etikettidega seotud nõuete osas kanepi tootmiseks kasutatavaid maa-alasid käsitlevate toetusetaotluste puhul

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008,
                  1
                eriti selle artikli 78 esimese lõigu punkti b,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014
                  2
                artikli 17 lõike 7 esimese lõigu punktis c on sätestatud, et kanepi tootmiseks kasutatavate maa-alade puhul peab ühtne taotlus sisaldama seemnete pakendil olevaid ametlikke etikette vastavalt nõukogu direktiivile 2002/57/EÜ
                  3
               .

               (2)Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014
                  4
                (mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) .../....
                  5
               ) artikli 9 lõige 1 hõlmab kanepiseemnete alternatiivset sertifitseerimist säilitussortide puhul vastavalt komisjoni direktiivile 2008/62/EÜ
                  6
               .

               (3)Seepärast on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 lõike 7 esimese lõigu punkti c ja täpsustada, milliseid dokumente tunnistatakse ametlike etikettidena säilitussortide puhul, mis on sertifitseeritud vastavalt direktiivile 2008/62/EÜ.

               (4)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

               (5)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 lõike 7 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

                  „c) seemnepakendil olevad ametlikud etiketid vastavalt nõukogu direktiivile 2002/57/EÜ*, eelkõige selle artiklile 12, või muule liikmesriigi poolt samaväärseks tunnistatud dokumendile; või juhul, kui säilitussort on sertifitseeritud vastavalt komisjoni direktiivile 2008/62/EÜ**, siis säilitussordi seemnepakendil olev tarnija etikett või trükitud või templiga märge, nagu on osutatud kõnealuse direktiivi artiklis 18.

               *
                     Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

               **
                     Komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.6.2008, lk 13).“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 14.5.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

                     (2)

                        Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

                     (3)

                        Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

                     (4)

                        Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.6.2014, lk 1).

                     (5)

                        ELT [...]

                     (6)

                        Komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.6.2008, lk 13).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 808/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) rakenduseeskirjad

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               30.7.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 808/2014,
                  milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) rakenduseeskirjad

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005,
                  1
                eriti selle artikli 8 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 808/2014
                  2
                on sätestatud määruse (EL) nr 1305/2013 rakenduseeskirjad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2393
                  3
                on muudetud määrust (EL) nr 1305/2013, lihtsustades Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava toetuse reguleerimise üldeeskirju. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 1305/2013 rakenduseeskirju vastavalt muuta.

               (2)Kaotatud on kohustus kasutada nõuandvate organite valimiseks konkreetset hankemenetlust. Seetõttu tuleks jätta rakenduseeskirjadest välja hankemenetlusele viitavad eeskirjad.

               (3)Eeskirjad noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks koos teiste põllumajandustootjatega on esitatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punktis n ning mõiste „tegevuse alustamise tähtpäev“ on esitatud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti s. Seepärast tuleks viia nendega vastavusse rakendusmääruse (EL) nr 808/2014 I lisa 1. osa lõikes 8 esitatud sätted, milles käsitletakse noori põllumajandustootjaid. Kuna ka komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014
                  4
                artikkel 57, millega olid ette nähtud põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse arendamise eeskirjad, on välja jäetud, tuleks lihtsustada rakendusmäärusega (EL) nr 808/2014 kehtestatud eeskirju äriplaani kohta.

               (4)Rahastamisvahendeid käsitlevaid eeskirju on lihtsustatud. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 49 lõikesse 4 on lisatud erand valikukriteeriumide kohaldamise nõudest rahastamisvahendist toetatavate tegevuste korral. Rakendusmääruse (EL) nr 808/2014 I lisa 1. osa lõige 8 tuleks seega kõnealuse erandiga vastavusse viia.

               (5)Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, eriti rahastamiskavade sagedasi muutmisi, on vaja selgitada, et iga programmi rahastamiskavas ette nähtud ülemmäära piiramine kavandatud EAFRD toetuste puhul arvutatakse iga meetme eest makstava kogusumma tasandil.

               (6)Määruse (EL) nr 1305/2013 artikliga 39a on ette nähtud toetada põllumajandustootjaid teatava sektori põllumajandustootjatele ette nähtud sissetuleku stabiliseerimise vahendi abil ning kõnealuse määruse artikli 37 alusel saab toetada põllumajanduskindlustuskavu, mis hõlmavad tootmiskahjusid, mille on põhjustanud ebasoodsad ilmastikutingimused, looma- või taimehaigused või kahjurite levik või keskkonnajuhtum, mille tõttu on kahjustunud rohkem kui 20 % keskmisest aastatoodangust. Kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punktiga h tuleks rahastamiskavas näidata kavandatud EAFRD toetus ning toetuse määr.

               (7)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 808/2014 vastavalt muuta.

               (8)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) nr 808/2014 muudetakse järgmiselt.

               1) Artikkel 7 jäetakse välja.

               2) Artikli 8 lõige 1 jäetakse välja.

               3) I lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

               a)punkti 8 „Valitud meetmete kirjeldus“ muudetakse järgmiselt:

               i)punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

               „c)
                     ulatus, toetusmäär, rahastamiskõlblikud toetusesaajad, ja kui see on asjakohane, siis summa või toetuse arvutamise metoodika allmeetme kaupa ja/või vajaduse korral tegevuse liigi kaupa. Iga tegevusliigi kohta täpsustatud rahastamiskõlblikud kulud, rahastamiskõlblikkuse tingimused, kohaldatavad summad ja toetusmäärad ning valikukriteeriumide määramise põhimõtted. Kui toetust antakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 esimese lõigu punktide a ja b kohaselt rakendatud rahastamisvahendile, esitada rahastamisvahendi liigi kirjeldus, lõplike toetusesaajate üldkategooriad, rahastamiskõlblike kulude üldkategooriad ja toetuse ülemmäär.“;

               ii)punkti 2 alapunkti e punkt 5 asendatakse järgmisega:

               „5 Põllumajanduslike majapidamiste ja ettevõtluse areng (määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 19):

               – määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktis iii) osutatud väikese põllumajandusliku majapidamise määratlus;

               – määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punktis s („tegevuse alustamise tähtpäev“) osutatud meetmete määratlus;

               – määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 4 viiendas lõigus osutatud ülemise ja alumise lävendi määratlus;

               – eritingimused toetuse andmiseks noortele põllumajandustootjatele, kes ei asu tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 2 lõigetele 1 ja 2;

               – teave delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 2 lõikes 3 osutatud ajapikenduse kohaldamise kohta;

               – äriplaaniga seotud nõuete kokkuvõte;

               – eri meetmete võimalik ühendamine äriplaanis, mis võimaldab noore põllumajandustootja juurdepääsu kõnealustele meetmetele;

               – mitmekesistamisega hõlmatud valdkonnad.“;

               iii)
                     punkti 2 alapunkti e punkti 16 pealkiri asendatakse järgmisega:

               „16 Riskijuhtimine (määruse (EL) nr 1305/2013 artiklid 36–39a)“;

               b)punkti 10 alapunkti c muudetakse järgmiselt:

               i)esimesele lõigule lisatakse punkt v:

               „v)
                     tegevuste puhul, mida rakendatakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 37, kui minimaalne piirmäär on 20 %, ning tegevuste puhul, mida rakendatakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 punktile 39a, liidu toetuse soovituslik kogusumma ja soovituslik toetusmäär.“;

               ii)lisatakse järgmine lõige:

               „Määruses (EL) nr 1306/2013 artiklis 36 osutatud vahemaksete, artiklis 37 osutatud lõppmaksete ning kõnealuse määruse artiklis 51 osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul tuleb asjaomase programmi rahastamiskõlblikele avaliku sektori kulude puhul järgida EAFRD toetust meetme tasandil.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 30.7.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

                     (2)

                        Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 808/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 227, 31.7.2014, lk 18).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (ELT L 350, 29.12.2017, lk 15).

                     (4)

                        Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).