title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/892, 28. mai 2019, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi lubamist kõigi muude sigade kui võõrutatud põrsaste, emiste ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina (loa hoidja Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  29.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 142/57

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/892,
         28. mai 2019,
         milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi lubamist kõigi muude sigade kui võõrutatud põrsaste, emiste ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina (loa hoidja Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotluses käsitletakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi lubamist kõigi muude sigade kui võõrutatud põrsaste, emiste ja vähem tähtsate sealiikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

                     (4)

                     Kõnealune preparaat on juba loa saanud zootehnilise lisandina kasutamiseks kümne aasta jooksul komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/347 (2) võõrutatud põrsastel ja emistel ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1905 (3) broilerkanadel ja vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindudel.

                     (5)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 28. novembri 2018. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaat kahjulikku mõju ei looma- ega inimtervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib anda häid tulemusi kõikide sigade puhul. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                     (6)

                        Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/347, milles käsitletakse loa andmist Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaadi kasutamiseks põrsaste ja emiste söödalisandina ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1847/2003 ja (EÜ) nr 2036/2005 (loa hoidja Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS) (ELT L 67, 9.3.2018, lk 21).

            (3)  Komisjoni 18. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1905, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 valmistise lubamist broilerite ja vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude söödalisandina (loa hoidja Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS) (ELT L 269, 19.10.2017, lk 30).

            (4)  EFSA Journal (2019); 17(1): 5535.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja nimi

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                           Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

                        4d1703

                        Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS

                           Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

                           Söödalisandi koostis

                           Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaat, mis sisaldab:

                                    —

                                    1 × 1010 CFU/g lisandit (kaetud);

                                    —

                                    2 × 1010 CFU/g lisandit (katmata);

                           Toimeaine kirjeldus

                           Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 elujõulised rakud

                           Analüüsimeetod
                            (1)

                        Loendamine: süviskülvimeetod, kasutades klooramfenikool-dekstroos-pärmiekstrakti agarit (EN 15789:2009)
                        Tuvastamine: polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) meetod (CEN/TS 15790:2008)

                        Kõik sead, välja arvatud emised ja võõrutatud põrsad
                        Kõik vähem tähtsad sealiigid

                        —

                        1 × 109

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

                        18. juuni 2029

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/893, 28. mai 2019, millega pikendatakse luba kasutada Bacillus subtilis DSM 15544 broilerkanade söödalisandina ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1444/2006 (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., keda liidus esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  29.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 142/60

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/893,
         28. mai 2019,
         millega pikendatakse luba kasutada Bacillus subtilis DSM 15544 broilerkanade söödalisandina ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1444/2006 (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., keda liidus esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

                     (2)

                        Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1444/2006 (2) saanud kümneks aastaks loa broilerkanade söödalisandina.

                     (3)

                     Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 kohaselt esitas kõnealuse loa hoidja taotluse, mis käsitleb Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) söödalisandina kasutamise loa pikendamist broilerkanade puhul ning kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis 13. juuni 2018. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele.

                     (5)

                        Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

                     (6)

                        Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel tuleks määrus (EÜ) nr 1444/2006 kehtetuks tunnistada.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Käesoleva määruse lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“ kuuluva söödalisandi loa kehtivust pikendatakse kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

            Artikkel 2
            Määrus (EÜ) nr 1444/2006 tunnistatakse kehtetuks.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Komisjoni 29. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1444/2006 Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) lubamise kohta söödalisandina (ELT L 271, 30.9.2006, lk 19).

            (3)  EFSA Journal 2018;16(7):5340.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja nimi

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

                           Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

                        4b1820

                        Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, esindaja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office

                           Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

                           Söödalisandi koostis:

                           Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) vähemalt 1 × 1010 CFU/g

                           Toimeaine kirjeldus:

                           Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) elujõulised spoorid (CFU)

                           Analüüsimeetod
                            (1)

                        Loendamine: pindkülvimeetodil, kasutades trüptoon-soja-agarit (EN 15784:2009)
                        Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

                        Broilerkanad

                        —

                        5 × 108

                        —

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab üht järgmistest lubatud koktsidiostaatikumidest: naatriummonensiin, naatriumsalinomütsiin, naatriumseduramütsiin, naatriumlasalotsiid, ammooniummaduramütsiin, narasiin/nikarbasiin, diklasuriil.

                                    3.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas silma- ja hingamiskaitsevahendeid.

                        18. juuni 2029

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/894, 28. mai 2019, milles käsitletakse loa andmist Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  29.5.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 142/63

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/894,
         28. mai 2019,
         milles käsitletakse loa andmist Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniini kasutamise lubamiseks söödalisandina kõigi loomaliikide loomasöödas. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotluses käsitletakse Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniini lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. oktoobri 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit käsitatakse ainena, mis võib tekitada naha tundlikkust ning silmade ja naha ärritust, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et söödalisand on tõhusaks aminohappe L-treoniini allikaks kõikide loomaliikide puhul ning tõhususe saavutamiseks nii mäletsejaliste kui ka mittemäletsejaliste puhul tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                     (5)

                        Escherichia coli CGMCC 7.232 abil toodetud L-treoniini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. mai 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  EFSA Journal 2018; 16(10): 5458.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja nimi

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda ühe kilogrammi kohta

                           Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid.

                        3c410

                        —

                        L-treoniin

                           Söödalisandi koostis

                        Pulber, mis sisaldab kuivaine põhjal vähemalt 98 % L-treoniini

                           Toimeaine kirjeldus

                        L-treoniin, mis on saadud fermenteerimisel

                                       Escherichia coli CGMCC 7.232-ga

                                    Keemiline valem: C4H9NO3

                                    CASi number: 72–19-5

                           Analüüsimeetodid
                            (1)

                        L-treoniini sisalduse määramine söödalisandis:

                                    —

                                    Food Chemical Codex'i „L-threonine monograph“ ja

                                    —

                                    ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-UV/FD) – EN ISO 17180

                              Treoniinisisalduse määramine eelsegus:

                                    —

                                    ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FD) – EN ISO 17180 ning

                                    —

                                    ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

                              Treoniini määramiseks segasöödas ja söödamaterjalis:

                                    —

                                    ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

                              Treoniinisisalduse määramine vees:

                                    —

                                    ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FD)

                        Kõik liigid

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    L-treoniini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegu käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

                                    3.

                                    Söödalisandi endotoksiinisisaldus ja võimalik tolmuna õhku eraldumine on sellised, et on tagatud, et ei ületata õhus esinevate endotoksiinide maksimumsisaldust 1 600  RÜ/m3
                                        (2).

                                    4.

                                    L-treoniini võib manustada joogiveega.

                                    5.

                                    Söödalisandi märgistusel esitatakse niiskusesisaldus.

                                    6.

                                    Söödalisandi ja eelsegude märgistusel esitatakse järgmine tekst:
                                    „Kui söödalisandit manustatakse joogiveega, tuleb ära hoida valguliiga.“

                        18. juuni 2029

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

               (2)  Kokkupuute määr on söödalisandi endotoksiinisisaldusest ja võimalikust tolmuna õhku eraldumisest lähtuvalt arvutatud vastavalt Euroopa Toiduohutusameti kasutatavale meetodile (EFSA Journal 2018; 16(10): 5458); analüüsimeetod: Euroopa farmakopöa 2.6.14 (bakteriaalsed endotoksiinid).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2017/2459, 5. detsember 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed

text:
                  29.12.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 348/32

            NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2459,
      5. detsember 2017,
      millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 282/2011 (2) on ette nähtud üksikasjalikud sätted kliendi eeldatava asukoha tõendamiseks, et teha kindlaks mittemaksukohustuslasele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise koht.

                  (2)

                  Kliendi eeldatava asukoha tõendamise nõude kohaldamise hindamisest nähtub, et maksukohustuslase jaoks, kelle asukoht on liikmesriigis ja kes osutab selliseid teenuseid teises liikmesriigis asuvale mittemaksukohustuslasele, on teatavatel tingimustel oma kliendi asukoha või alalise elu- või asukoha või peamise elukoha kohta kahe mittevasturääkiva tõendi saamine väga koormav.

                  (3)

                  See koorem on eriti suur väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Ühe tõendi esitamise nõue peaks lihtsustama kohustuste täitmist selliste ettevõtjate jaoks, kelle ühendusesisesed teenused teistes liikmesriikides asuvatele klientidele jäävad allapoole teatavat künnist.

                  (4)

                  Kliendi asukoha tõendamise nõude lihtsustamine täiendab nõukogu direktiivi (EL) 2017/2455 (3) artikliga 1 direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordadesse sisse viidud muudatusi ja seetõttu tuleks seda kohaldada samast kuupäevast alates.

                  (5)

                  Rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
      Artikkel 1
      Rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 artikkel 24b asendatakse järgmisega:

         „Artikkel 24b
         Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 58 kohaldamisel, kui mittemaksukohustuslasele osutatakse telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid või elektrooniliselt osutatavaid teenuseid:

                     a)

                     tema lauatelefoniühenduse kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on tavatelefoni paigaldamise kohas;

                     b)

                     mobiilsidevõrgu kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kõnealuste teenuste saamiseks kasutatud SIM-kaardi mobiiltelefoni suunakoodiga identifitseeritud riigis;

                     c)

                     mille kasutamiseks on vaja kasutada dekoodrit või muud sellist seadet või vaatamiskaarti ning mille puhul ei kasutata tema lauatelefoniühendust, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kohas, kus dekooder või muu selline seade asub, või kui see koht ei ole teada, siis kohas, kuhu vaatamiskaart kasutamiseks saadetakse;

                     d)

                     muudes kui artiklis 24a ja käesoleva artikli punktides a, b ja c nimetatud olukordades, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena määratlenud, kasutades käesoleva määruse artiklis 24f loetletud kahte eraldi tõendit, mis ei ole vasturääkivad.

               Ilma et see piiraks esimese lõigu punkti d kohaldamist, eeldatakse nimetatud punktiga hõlmatud teenuste puhul, juhul kui nende teenuste, mida maksukohustuslane osutab oma liikmesriigis asuvast ettevõtte asukohast või püsivast tegevuskohast, koguväärtus ilma käibemaksuta ei ületa jooksva ja eelmise kalendriaasta jooksul 100 000 eurot või sellega võrdväärset summat liikmesriigi vääringus, et kliendi asukoht, alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena kindlaks teinud ühe artikli 24f punktides a–e loetletud tõendi alusel, mille on esitanud teenuste osutamises osalev isik, v.a teenuse osutaja või klient.
         Kui kalendriaasta jooksul ületatakse teises lõigus ette nähtud künnis, siis ei kohaldata seda lõiku sellest ajast alates kuni sellise ajani, mil kõnealuses lõigus ette nähtud tingimused on taas täidetud.
         Vastav summa liikmesriigi vääringus arvutatakse, kasutades nõukogu rakendusmääruse (EL) 2017/2459 (*1) vastuvõtmise kuupäeval Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskurssi.

      Artikkel 2
      Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

         Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
         Brüssel, 5. detsember 2017

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            T. TÕNISTE

         (1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

         (2)  Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).

         (3)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/3, 4. jaanuar 2018, millega määratakse 2018. ja 2019. aastaks kindlaks käivituskogused puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude võimalikuks kohaldamiseks

text:
               5.1.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 2/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/3,
   4. jaanuar 2018,
   millega määratakse 2018. ja 2019. aastaks kindlaks käivituskogused puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude võimalikuks kohaldamiseks
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete turgude ühine korraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 esimese lõigu punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/892 (2) artiklis 39 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 182 lõikes 1 osutatud täiendavat imporditollimaksu võib kohaldada eespool nimetatud rakendusmääruse VII lisas loetletud toodete suhtes ja ajavahemikel. Kõnealust täiendavat imporditollimaksu tuleb kohaldada siis, kui mis tahes selliste toodete kogused, mis on lastud vabasse ringlusse kõnealuses lisas sätestatud kohaldamisperioodidel, ületavad kõnealuse toote impordi iga-aastast käivituskogust. Täiendavaid imporditollimakse ei kehtestata, kui import tõenäoliselt liidu turgu ei häiri või kui nende mõju oleks kavandatava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

               (2)

               Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 182 lõike 1 teise lõigu kohaselt põhinevad impordi käivituskogused täiendavate imporditollimaksude võimalikuks kohaldamiseks teatavate puu- ja köögiviljade suhtes kolme eelneva aasta andmetel impordi ja siseriikliku tarbimise kohta. Liikmesriikidelt 2014., 2015. ja 2016. aasta kohta saadud andmete põhjal tuleks määrata kindlaks teatavate puu- ja köögiviljade käivituskogused 2018. ja 2019. aastaks.

               (3)

               Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) 2017/892 VII lisas esitatud võimalike täiendavate imporditollimaksude kohaldamise periood algab paljude toodete puhul 1. jaanuaril, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2018 ning see peaks jõustuma võimalikult kiiresti,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) 2017/892 VII lisas loetletud toodete puhul on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 182 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud käivituskogused 2018. ja 2019. aastaks esitatud käesoleva määruse lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.
   See kehtib kuni 30. juunini 2019.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 4. jaanuar 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  Komisjoni 13. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/892, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 138, 25.5.2017, lk 57).

      LISA

         Rakendusmääruse (EL) 2017/892 VII lisas esitatud toodete käivituskogused ja perioodid täiendavate imporditollimaksude võimalikuks kohaldamiseks

      Toote kirjelduse sõnastus on vaid soovituslik ega piira kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglite kohaldamist. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate imporditollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

                  Jrk-nr

                  CN-kood

                  Kauba kirjeldus

                  Kohaldamisperiood

                  Käivituskogus (tonnides)

                  2018

                  2019

                  78.0015

                  0702 00 00

                  Tomatid

                  1. juuni – 30. september

                  39 326

                  78.0020

                  1. oktoober –

                  31. mai

                  483 376

                  78.0065

                  0707 00 05

                  Kurgid

                  1. mai – 31. oktoober

                  26 505

                  78.0075

                  1. november –

                  30. aprill

                  20 482

                  78.0085

                  0709 91 00

                  Artišokid

                  1. november –

                  30. juuni

                  6 587

                  78.0100

                  0709 93 10

                  Kabatšokid

                  1. jaanuar – 31. detsember

                  55 037

                  78.0110

                  0805 10 22
                  0805 10 24
                  0805 10 28

                  Apelsinid

                  1. detsember –

                  31. mai

                  302 643

                  78.0120

                  0805 22 00

                  Klementiinid

                  1. november –

                  veebruari lõpp

                  90 771

                  78.0130

                  0805 21
                  0805 29 00

                  Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid jms tsitrushübriidid

                  1. november –

                  veebruari lõpp

                  86 317

                  78.0155

                  0805 50 10

                  Sidrunid

                  1. jaanuar – 31. mai

                  32 823

                  78.0160

                  1. juuni – 31. detsember

                  306 804

                  78.0170

                  0806 10 10

                  Lauaviinamarjad

                  16. juuli – 16. november

                  78 324

                  78.0175

                  0808 10 80

                  Õunad

                  1. jaanuar – 31. august

                  432 630

                  78.0180

                  1. september – 31. detsember

                  39 724

                  78.0220

                  0808 30 90

                  Pirnid

                  1. jaanuar – 30. aprill

                  155 417

                  78.0235

                  1. juuli – 31. detsember

                  19 187

                  78.0250

                  0809 10 00

                  Aprikoosid

                  1. juuni – 31. juuli

                  4 630

                  78.0265

                  0809 29 00

                  Kirsid, v.a hapukirsid

                  16. mai – 15. august

                  33 718

                  78.0270

                  0809 30

                  Virsikud, k.a nektariinid

                  16. juuni – 30. september

                  3 150

                  78.0280

                  0809 40 05

                  Ploomid

                  16. juuni – 30. september

                  17 254


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/151, 30. jaanuar 2018, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 kohaldamise eeskirjad, et täpsustada elemendid, mida digitaalse teenuse osutajad peavad võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks arvesse võtma, ja parameetrid, mille põhjal tehakse kindlaks intsidendi mõju olulisus

text:
               31.1.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 26/48

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/151,
   30. jaanuar 2018,
   millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/1148 kohaldamise eeskirjad, et täpsustada elemendid, mida digitaalse teenuse osutajad peavad võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks arvesse võtma, ja parameetrid, mille põhjal tehakse kindlaks intsidendi mõju olulisus
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi (EL) 2016/1148 kohaselt on digitaalse teenuse osutajatel vabadus võtta tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mida nad peavad oma võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide haldamiseks asjakohaseks ja proportsionaalseks, tingimusel et nende meetmetega tagatakse asjakohane turvalisuse tase ning võetakse arvesse direktiiviga ette nähtud elemente.

               (2)

               Asjakohaste ja proportsionaalsete tehniliste ja korralduslike meetmete kindlakstegemiseks peaks digitaalse teenuse osutaja käsitlema infoturvet süsteemselt, rakendades riskipõhist lähenemisviisi.

               (3)

               Süsteemide ja rajatiste turvalisuse tagamiseks peaksid digitaalse teenuse osutajad korraldama hindamisi ja analüüse. Need peaksid käsitlema järgimisi aspekte: võrgu- ja infosüsteemide süsteemne haldamine, füüsiline ja keskkonnaga seotud turvalisus, tarnete turvalisus ning juurdepääsukontroll.

               (4)

               Kui digitaalse teenuse osutajad teevad võrgu- ja infosüsteemide süsteemse haldamise raames riskianalüüsi, tuleks neil soovitada välja selgitada spetsiifilised riskid ja kirjeldada kvantitatiivsete näitajate abil nende olulisust, näiteks võiks kindlaks teha elutähtsat vara ähvardavad ohud ja nende võimaliku mõju tegevusele ning otsustada, kuidas neid olemasoleva suutlikkuse ja nõutavate ressursside alusel kõige paremini leevendada.

               (5)

               Personalipoliitika võiks hõlmata oskuste kujundamist, sealhulgas turvalisusega seotud oskuste arendamist ja teadlikkuse suurendamist puudutavaid aspekte. Tegevuse turvalisust käsitlevate põhimõtete üle otsustamisel peaksid digitaalse teenuse osutajad võtma arvesse muutuste juhtimise, haavatavustegurite haldamise, tegevus- ja haldustavade formaliseerimise ja süsteemide kaardistamise aspekte.

               (6)

               Turvaarhitektuuri põhimõtted võiksid eelkõige hõlmata võrkude ja süsteemide lahusust ning konkreetseid turbemeetmeid elutähtsate toimingute, nagu haldustoimingute jaoks. Võrkude ja süsteemide lahusus võiks võimaldada digitaalse teenuse osutajal eristada selliseid elemente nagu andmevood ja andmetöötlusressursid, mis kuuluvad kliendile, klientide rühmale, digitaalse teenuse osutajale või kolmandatele isikutele.

               (7)

               Füüsilise ja keskkonnaga seotud turvalisuse kindlustamiseks võetavad meetmed peaksid tagama organisatsiooni võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse selliste ohtude põhjustatud intsidentide puhul nagu vargus, tulekahju, üleujutus või muud ilmastikuolud, telekommunikatsiooniprobleemid või voolukatkestused.

               (8)

               Elektri-, kütuse- või jahutusenergiaga varustamise kindlus võiks katta ka tarneahelat, mis hõlmab eelkõige väliste töövõtjate ja alltöövõtjate ning nende juhtimisega seotud turvalisust. Elutähtsate tarnete jälgitavus tähendab digitaalse teenuse osutaja suutlikkust teha kindlaks ja registreerida nende tarnete allikad.

               (9)

               Digitaalse teenuse kasutajatena tuleks käsitada füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes on internetipõhise kauplemiskoha või pilvandmetöötlusteenuse kliendid või tellijad või kes külastavad internetipõhise otsingumootori veebisaiti märksõnaotsingu tegemiseks.

               (10)

               Intsidendi mõju olulisuse kindlaksmääramisel tuleks käesolevas määruses nimetatud juhtumitesse suhtuda kui oluliste intsidentide mitteammendavasse loetelusse. Käesoleva määruse rakendamisest ja tööst, mida koostöörühm teeb, et koguda parimaid tavasid riskide ja intsidentide kohta ning arutada intsidentidest teatamise korra üle vastavalt direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõike 3 punktidele i ja m, tuleks teha järeldusi. Tulemuseks võiksid olla põhjalikud suunised selle kohta, milliste teatamisparameetrite kvantitatiivsete piirmäärade ületamise korral tekib digitaalse teenuse osutajal direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 3 kohane teatamiskohustus. Kui see on asjakohane, võiks komisjon kaaluda ka määruses praegu sätestatud piirmäärade läbivaatamist.

               (11)

               Selleks et pädevaid asutusi oleks võimalik potentsiaalsetest uutest riskidest teavitada, tuleks julgustada digitaalse teenuse pakkujaid vabatahtlikult teatama intsidentidest, mille omadustega nad ei ole varem kokku puutunud, nagu uued nõrkuste ärakasutamise moodused, ründevektorid või ohusubjektid, haavatavused ja ohud.

               (12)

               Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates direktiivi (EL) 2016/1148 ülevõtmise tähtaja möödumisele järgnevast päevast.

               (13)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/1148 artiklis 22 nimetatud võrgu- ja infoturbesüsteemide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas määruses täpsustatakse, milliseid elemente peavad digitaalse teenuse pakkujad arvesse võtma, kui nad määravad kindlaks ja võtavad meetmeid, et tagada direktiivi (EL) 2016/1148 III lisas nimetatud teenuste osutamiseks kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisus, ning täpsustatakse parameetrid, mida võetakse arvesse intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks.
   Artikkel 2
   Turvalisuse elemendid
   1.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud süsteemide ja rajatiste turvalisus tähendab võrgu- ja infosüsteemide ning nende füüsilise keskkonna turvalisust ja hõlmab järgimisi elemente:

               a)

               võrgu- ja infosüsteemide süsteemne haldamine, mis tähendab infosüsteemide kaardistamist ja asjakohaste põhimõtete väljatöötamist infoturbe haldamise, sealhulgas riskianalüüsi, personali, toimingute turvalisuse, turvaarhitektuuri, andmete ja süsteemi elutsükli turvalise haldamise ning vajaduse korral krüpteerimise ja selle haldamise jaoks;

               b)

               füüsiline ja keskkonnaga seotud turvalisus, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega kaitstakse digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemide turvalisust kahju eest, rakendades kõiki ohte hõlmavat riskipõhist lähenemisviisi, mille puhul tegeldakse näiteks süsteemitõrgete, inimeksimuste, pahatahtliku tegevuse ja loodusnähtustega;

               c)

               tarnete turvalisus, mis tähendab asjakohaste põhimõtete väljatöötamist ja säilitamist, et tagada teenuste osutamiseks kasutatavate peamiste tarnete kättesaadavus ja vajaduse korral jälgitavus;

               d)

               võrgu- ja infosüsteemidele juurdepääsu kontroll, mis tähendab, et olemas on meetmed, millega tagatakse, et võrgu- ja infosüsteemide füüsilise ja loogilise juurdepääsu, sealhulgas võrgu- ja infosüsteemide haldusturvalisuse jaoks kasutatakse talitlus- ja turvanõuetel põhinevaid volitusi ja piiranguid.

         2.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud intsidentide käsitlemisel hõlmavad digitaalse teenuse osutaja võetavad meetmed järgmist:

               a)

               tuvastamisprotsessid ja -menetlused, mida hoitakse alal ja testitakse, et tagada õigeaegne ja piisav teadlikkus anomaalsetest juhtumitest;

               b)

               intsidentidest teatamise ja infosüsteemide nõrkade kohtade ja haavatavuste kindlakstegemise protsessid ja põhimõtted;

               c)

               kehtestatud korra kohane reageerimine ja võetud meetmete tulemustest teatamine;

               d)

               intsidendi raskusastme hindamine, intsidendianalüüsi põhjal saadud teadmuse dokumenteerimine ja sellise asjakohase info kogumine, mida saab kasutada tõendusmaterjalina ja mille põhjal saab protsesse pidevalt täiustada.

         3.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis c nimetatud talitluspidevuse haldamine tähendab organisatsiooni suutlikkust säilitada või vajaduse korral taastada pärast häirivat intsidenti teenuste osutamine varem kokku lepitud vastuvõetaval tasemel ja see hõlmab järgmist:

               a)

               toime analüüsi põhjal koostatud hädaolukorra lahendamise kavade koostamine ja kasutamine, et tagada digitaalse teenuse osutajate poolse teenuse pakkumise järjepidevus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu;

               b)

               avariitaastesuutlikkus, mida hinnatakse ja testitakse regulaarselt, näiteks õppuste kaudu.

         4.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis d nimetatud seire, auditeerimine ja testimine hõlmab põhimõtete väljatöötamist ja rakendamist, et reguleerida järgmist:

               a)

               vaatluste või mõõtmiste kavandatud seeriate korraldamine, et hinnata, kas võrgu- ja infosüsteemid toimivad eesmärgipäraselt;

               b)

               inspekteerimine ja kontrollimine, et teha kindlaks, kas standardeid või suuniseid järgitakse, andmed on täpsed ning täidetakse tõhususe ja tulemuslikkuse eesmärke;

               c)

               protsess, mille eesmärk on tuvastada puudused võrgu- ja infosüsteemide turvamehhanismides, millega kaitstakse andmeid ja tagatakse eesmärgipärane toimimine. Selline protsess hõlmab toiminguvooga seotud tehnilisi protsesse ja personali.

         5.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 1 punktis e nimetatud rahvusvahelised standardid tähendavad standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artikli 2 lõike 1 punktis a nimetatud rahvusvaheline standardiorganisatsioon. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 19 kohaselt võib kasutada ka Euroopas või rahvusvaheliselt heaks kiidetud võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse alaseid standardeid ja spetsifikatsioone, sealhulgas liikmesriikide standardeid.
   6.   Digitaalse teenuse osutajad tagavad, et neil on olemas asjakohased dokumendid, mille alusel pädevad asutused saavad kontrollida, kas lõigetes 1, 2, 3, 4 ja 5 nimetatud turvalisuse elementidest peetakse kinni.
   Artikkel 3
   Parameetrid, mida tuleb intsidendi mõju olulisuse kindlakstegemiseks arvesse võtta
   1.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis a nimetatud intsidendist mõjutatud kasutajate ja eelkõige nende kasutajate arvu osas, kes sõltuvad asjaomasest teenusest oma teenuste osutamisel, peab digitaalse teenuse osutajal olema võimalik hinnata üht järgmistest:

               a)

               selliste mõjutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute arv, kellega on teenuse osutamiseks sõlmitud leping, või

               b)

               teenust kasutanud mõjutatud kasutajate arv, mille aluseks on eelkõige varasemad andmeliiklusandmed.

         2.   Artikli 16 lõike 4 punktis b nimetatud intsidendi kestus tähendab ajavahemikku alates hetkest, mil teenuse osutamine katkeb käideldavuse, autentsuse, tervikluse või konfidentsiaalsuse seisukohast, kuni selle taastamiseni.
   3.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis c nimetatud intsidendist mõjutatud geograafilise ala ulatuse osas peab digitaalse teenuse pakkujal olema võimalik kindlaks teha, kas intsident mõjutab tema teenuste osutamist konkreetsetes liikmesriikides.
   4.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis d nimetatud teenuse toimimise katkestuse ulatuse mõõtmisel võetakse arvesse üht või mitut järgmistest komponentidest, mida intsident on kahjustanud: andmete või seonduvate teenuste käideldavus, autentsus, terviklus ja konfidentsiaalsus.
   5.   Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 16 lõike 4 punktis e nimetatud majandus- ja ühiskondlikule tegevusele avalduva mõju ulatuse osas on digitaalse teenuse osutajal võimalik otsustada selliste näitajate alusel nagu tema ja kliendi lepinguliste suhete laad, või kui see on asjakohane, mõjutatud kasutajate potentsiaalne arv, kas intsident on põhjustanud kasutajatele märkimisväärset materiaalset või mittemateriaalset kahju, näiteks seoses tervise, ohutuse või varalise kahjuga.
   6.   Lõigete 1, 2, 3, 4 ja 5 kohaldamisel ei kohustata digitaalse teenuse osutajat koguma täiendavat infot, millele tal puudub juurdepääs.
   Artikkel 4
   Intsidendi oluline mõju
   1.   Intsidendi mõju peetakse oluliseks, kui esinenud on vähemalt üks järgmistest olukordadest:

               a)

               digitaalse teenuse osutaja pakutav teenus ei olnud kättesaadav üle 5 000 000 kasutajatunni, kusjuures kasutajatund tähendab liidus asuvate mõjutatud kasutajate arvu kuuekümne minuti jooksul;

               b)

               intsident on põhjustanud salvestatud, edastatud või töödeldud andmete või digitaalse teenuse osutaja võrgu- ja infosüsteemi kaudu pakutavate või juurdepääsetavate asjaomaste teenuste tervikluse, autentsuse või konfidentsiaalsuse kadu, mis mõjutab rohkem kui 100 000 kasutajat liidus;

               c)

               intsident on seadnud ohtu avaliku ohutuse, avaliku julgeoleku või inimelu;

               d)

               intsident on põhjustanud liidus vähemalt ühele kasutajale materiaalset kahju, mis ületab 1 000 000 eurot.

         2.   Komisjon võib lõikes 1 sätestatud piirmäärad läbi vaadata, tuginedes parimatele tavadele, mida koostöörühm on kogunud, täites direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 11 lõikest 3 tulenevaid ülesandeid, ja artikli 11 lõike 3 punkti m kohastele aruteludele.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   2.   Seda kohaldatakse alates 10. maist 2018.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 30. jaanuar 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).