title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1202/2009, 7. detsember 2009 , millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               10.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 323/48

      NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1202/2009,
   7. detsember 2009,
   millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               2003. aasta oktoobris kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1905/2003 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes koguselise tollimaksuna. Tollimaksu määrad olid 84–160 eurot tonni kohta nelja koostööd teinud Hiina tootja suhtes ning üleriigiline tollimaksu määr oli 250 eurot/tonn („esialgne uurimine”).

         2.   Taotlus dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise kohta

               (2)

               Pärast 2008. aasta mais avaldatud teadet Hiinast pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 30. juulil 2008 taotluse vaadata need meetmed uuesti läbi vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

               (3)

               Taotluse esitas äriühing International Furan Chemicals BV („taotluse esitaja”) liidu ainsa tootja nimel, kelle toodang moodustab 100 % liidu furfurüülalkoholi toodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

               (4)

               Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 on piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas
                   (4) teadaande aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

         3.   Uurimine

   3.1.   Menetlus

               (5)

               Komisjon tegi läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks taotluse esitanud liidu tootjale, Hiina eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele, soovitatud võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide tootjale, teadaolevalt huvitatud liidu importijatele/kauplejatele ja tööstustarbijatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

               (6)

               Komisjon saatis küsimustiku kõikidele pooltele, kellele teatati ametlikult läbivaatamise algatamisest ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks.

               (7)

               Küsimustiku vastused esitasid taotluse esitanud liidu tootja, kaks kauplejat, kümme tööstustarbijat, kaks tootjate ühendust, üks Hiina eksportiv tootja ning võrdlusriigi tootja.

         3.2.   Huvitatud pooled ja kontrollkäigud

               (8)

               Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

                           —

                           Liidu tootja ja seotud äriühingud:

                                       —

                                       TransFurans Chemicals BVBA, Geel, Belgia

                                       —

                                       International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Madalmaad

                                       —

                                       Central Romana Corporation, LTD, La Romana, Dominikaani Vabariik

                           —

                           Hiina eksportivad tootjad:

                                       —

                                       Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

                           —

                           Võrdlusriigi tootja

                                       —

                                       Penn Speciality Chemicals Inc., Ameerika Ühendriigid („USA”)

                           —

                           Sõltumatud importijad/kauplejad:

                                       —

                                       S. Chemicals, Madalmaad

                           —

                           Kasutajad:

                                       —

                                       Kiilto OY, Soome

                                       —

                                       Mazzon Flli., Itaalia

                                       —

                                       SATEF Hüttenes-Albertus, Itaalia

                                       —

                                       Ashland Südchemie Kernfest, Saksamaa

                                       —

                                       Hüttenes-Albertus, Saksamaa

         3.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (9)

               Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

               (10)

               Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (11)

               Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, st Hiinast pärit CN koodi 2932 13 00 alla kuuluv furfurüülalkohol.

               (12)

               Furfurüülalkohol on keemiatoode. See värvuselt värvitu kuni kahvatu kollane vedelik, mis lahustub paljudes tavapärastes orgaanilistes lahustites. Furfurüülalkoholi tooraine on furfuraal, mis on vedelik, mida saadakse erinevat liiki põllumajandusjääkide nagu muu hulgas suhkruroo, maisitõlvikute ja riisikestade töötlemisel.

               (13)

               Furfurüülalkohol on tooraine. Furfurüülalkoholi kasutatakse peamiselt sünteetilise vaigu tootmisel, mida omakorda kasutatakse valuvormide tootmiseks, mida kasutatakse tööstuslike metallivalandite valmistamiseks.

         2.   Samasugune toode

               (14)

               Nagu eelminegi uurimine, näitas kõnealune uurimine, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetava ja müüdava, Hiinas toodetava ja sealsel siseturul müüdava, Hiinast liitu imporditava ning USAs toodetava ja müüdava furfurüülalkoholi füüsilised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve.

               (15)

               Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealused tooted on samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

               (16)

               Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda.

               (17)

               Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasutati sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Kuna aegumise läbivaatamise korral ei ole ette nähtud muutunud asjaolude uurimist, ei kaalutud, kas tootjate suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist või mitte.

         1.   Sissejuhatavad märkused

               (18)

               Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus tegid neli Hiina eksportivat tootjat koostööd ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel. Ükski neist Hiina eksportivatest tootjatest ei täitnud turumajandusliku kohtlemise tingimusi ja seetõttu tuli turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi lükata. Kõigi nende suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist kuna uurimise käigus selgus, et nad täitsid selle jaoks nõutavad kriteeriumid. Märgitakse, et kõnealuses aegumise läbivaatamises ainsa koostööd teinud Hiina eksportija suhtes kohaldati esialgsel uurimisel individuaalset kohtlemist.

               (19)

               Ainus koostööd teinud Hiina eksportiva tootja import liitu moodustas uurimisperioodil 23,1 %. Uurimisperioodil ei olnud võimalik saada vahetut usaldusväärset teavet teistelt eksportivatelt tootjatelt vaatlusaluse toote liitu importimise kohta. Sellises olukorras ning kooskõlas algmääruse artikliga 18 pidi komisjon kogu impordi koguste ja hindade määramiseks kasutama kättesaadavaid fakte, st Eurostati andmeid ning taotleja poolt läbivaatamise algatamise taotluses esitatud dokumente.

               (20)

               Praegu kohaldatavad dumpinguvastased tollimaksu määrad 84–160 eurot/tonn ning üleriigiline jääktollimaksu määr 250 eurot/tonn vastavad esialgses uurimises kindlaksmääratud kahju tasemele.

         2.   Uurimisperioodi jooksul toimunud dumping

   2.1.   Võrdlusriik

               (21)

               Esialgse uurimise käigus kasutati Ameerika Ühendriike (edaspidi „USA”) sobiva turumajandusriigina normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina puhul. Praeguse uurimise algatamisteates märkis komisjon, et kavatseb kasutada USAd võrdlusriigina. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle kohta arvamust avaldama. USAd peeti sobivaks selle siseturu suuruse ja avatuse tõttu ja selle tõttu, et üks USA tootja nõustus tegema uurimises täiel määral koostööd.

               (22)

               Importijate ühing oli USA võrdlusriigiks valimise vastu, väites, et USAs on ainult üks põhiline tootja ja et siseturuhinnad on väga kõrged. Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et konkurents on USAs madalam kui Hiina turul ja seetõttu ei ole turud võrreldavad. Leiti siiski, et kuna USA turul oli vaid üks tootja, oli impordil oluline osa, mis tagas piisava konkurentsi sellel märkimisväärse suurusega turul. Lisaks sellele ei nõustunud tegema koostööd ükski muude võimalike võrdlusriikide, k.a Tai, Türgi ja Lõuna-Aafrika teadaolevatest tootjatest, kellega oli ühendust võetud.

               (23)

               Eelöeldule tuginedes jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt on USA võrdlusriigina kõige sobivam ja mõistlikum valik.

         2.2.   Normaalväärtus

               (24)

               Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks USA tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.

               (25)

               Kõigepealt tegi komisjon kindlaks, et USA tootja müügimaht siseturul on piisav, mistõttu peetakse seda tüüpiliseks algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses.

               (26)

               Seejärel uuriti, kas vaatlusaluse toote tüüpilises koguses müümist võrdlusriigi siseturul saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Leiti, et tootmiskuludega võrduvate või neid ületavate netomüügihindadega toodete müügimaht moodustas vähemalt 80 % kogumüügimahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid. Seetõttu oli võimalik kasutada tegelikku siseturuhinda, mis arvutati läbivaatamise uurimisperioodi ajal siseturul toimunud müügitehingute hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müügitehing oli kasumlik või mitte.

               (27)

               Seega määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 tavapärase kaubandustegevuse käigus võrdlusriigi siseturu sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel.

         2.3.   Ekspordihind

               (28)

               Ainsa koostööd teinud Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldati esialgsel uurimisel individuaalset kohtlemist. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 määrati selle äriühingu vaatlusaluse toote ekspordihind liidu esimesele sõltumatule kliendile vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

               (29)

               Arvestades, et koostöö Hiinas oli vähene, arvutati kõigile teistele Hiina eksportijatele kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal kasutades Hiina ekspordistatistikat.

         2.4.   Võrdlus

               (30)

               Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. Veo-, kindlustus-, ja krediidikulusid kohandati asjakohaselt kõikidel juhtudel, kui see osutus põhjendatuks ja täpseks ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.

         2.5.   Dumpingumarginaal

               (31)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi USAs kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust koostööd teinud Hiina eksportiva tootja tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas märkimisväärset dumpingut, kusjuures dumpingumarginaal ulatus üle 40 %.

               (32)

               Eurostati ja Hiina statistika põhjal liitu suunduva kogu muu Hiina ekspordi kohta leiti, et dumpingumarginaal on märkimisväärne, olles samal tasemel kui ülalmainitud dumping.

         3.   Impordi areng meetmete kehtivuse lõppemise korral

   3.1.   Sissejuhatavad märkused

               (33)

               Meenutagem, et meetmed kehtivad alates 2003. aasta oktoobrist.

         3.2.   Tootmise ja tootmisvõimsuse rakendusastme areng Hiinas

               (34)

               Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud käesoleva uurimise raames sisulist koostööd, ei olnud võimalik saada kontrollitavaid andmeid nende tootmisvõimsuse ja selle rakendamise kohta.

               (35)

               Taotluse esitaja hinnangul oli Hiina üldine tootmisvõimsus 2006. aastal kuni umbes 364 900 tonni furfurüülalkoholi aastas.

               (36)

               Hiina riiklik keemiateabekeskus (5) väidab: „Furfuraali ja furfurüülalkoholi tootmisvõimsus Hiinas on viimaste aastate jooksul ebakohaselt kiiresti laienenud. Üldine loidus järgmise tasandi tarbimissektoris, nagu furaanvaikude valmistamine, on tekitanud tõsise ülepakkumise furfuraali ja furfurüülakoholi turul.” (.) „Furfuraali ja eriti furfurüülakoholi tootmine Hiinas sõltub ikka veel ekspordist.” Sama allikas väidab veel, et 2005. aastal oli Hiinas üle 300 furfurüülalkoholi tootjat. Furfurüülalkoholi aastane üldine tootmisvõimsus oli 240 000 tonni ning toodang oli umbes 140 000 tonni.

               (37)

               Ainsa koostööd teinud Hiina eksportiva tootja hinnangu kohaselt oli furfurüülakoholi kogutoodang Hiinas 2008. aastal kuni 200 000 tonni.

               (38)

               Igal juhul on Hiina tootmisvõimsus jätkuvalt märkimisväärne. Lisaks kasvas jätkuvalt vaatamata kehtivatele meetmetele Hiina eksport liitu. Ükskõik millist informatsiooniallikat kasutades on selge, et Hiina tootmisvõimsus ületab suurelt liidu tarbimise.

               (39)

               Liidu turg on furfurüülalkoholi jaoks suur ja stabiilne turg ning võttes arvesse USAs kehtivaid kõrgeid dumpinguvastaseid meetmeid Hiina impordi suhtes (43 % – 50 %, mida uuendati 2006. aasta juulis), võib arvata, et kui praegu kehtivatel meetmetel lubatakse aeguda, on Hiina tootjatel suur huvi vabade tootmisvõimsuste liitu suunamiseks.

               (40)

               Eelneva põhjal võib järeldada, et arvestades Hiina tohutut tootmisvõimsust ja kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse teisel olulisel turul USAs, on meetmete kehtivuse lõppemise korral väga tõenäoline, et dumpinguhinnaga importimine liitu kasvab.

         3.3.   Hiinast liitu suunatud impordi kogus ja hind

               (41)

               Uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote import Hiinast umbes 21 000 tonni. Ühiku hind oli keskmiselt 1 210 eurot tonni kohta (vt põhjendus 57). Samal perioodil oli liidu keskmine müügihind sellest hinnast palju kõrgem, mis teeks meetmete kehtetuks muutumise korral liidu turu Hiina eksportijatele väga ligitõmbavaks.

         3.4.   Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kogus ja hind

               (42)

               Koostööd teinud Hiina eksportiva tootja esitatud andmete põhjal leiti, et kõnealune äriühing eksportis kolmandatesse riikidesse suuremaid koguseid kui liit ning tegi seda märkimisväärselt madalamate hindadega kui olid liidu tootja hinnad liidu turul ning samuti madalamalt kui Hiina ekspordi hinnad liitu.

               (43)

               Seda kinnitab avalikult kättesaadav Hiina statistika, mille kohaselt enamus aega uurimisperioodist eksportisid Hiina äriühingud peamiselt Aasia riikidesse palju madalamate hindadega kui liidu turule. Sellises olukorras, kui meetmetel lubatakse kehtetuks muutuda, võivad Hiina eksportivad tootjad müügi ümbersuunata kõrgemahinnalisele liidu turule, kuid siiski dumpinguhinnaga, mis lööks liidu tootmisharu hinnad alla.

               (44)

               Teave Hiina siseturu hindade kohta on piiratud.

               (45)

               Ainsa koostööd teinud Hiina äriühingu vastustest küsitlusele nähtub, et kõnealune äriühing müüs vaatlusalust toodet kodumaisel turul palju madalama hinnaga kui oli tema ekspordihind kolmandatesse riikidesse ja liitu.

         3.5.   Järeldus

               (46)

               Uurimine näitas, et kuna vaatlusaluse toote impordimahud olid uurimisperioodil suhteliselt suured, oli seoses kõnealuse impordiga avastatud dumpingu maht märkimisväärne.

               (47)

               Võttes arvesse Hiina vaba tootmisvõimsust, mis ületab suurelt liidu tarbimise, märkimisväärset hinnavahet liidu ja kolmandate riikide vahel ning sellest tulenevat liidu turu ligitõmbavust Hiina eksportivatele tootjatele (nagu on märgitud põhjenduses 41), järeldatakse, et meetmete kehtetuks muutumise korral on väga tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi voog liitu suureneb.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (48)

               Samuti kui esialgses uurimises, on liidus vaid üks furfurüülalkoholi tootja. TransFurans Chemicals, Belgia (edaspidi „TFC”). TFC toodang moodustab liidu kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

               (49)

               Liidu tootmine on täielikult integreeritud üheks majanduslikuks üksuseks, mis koosneb kolmest äriühingust ja toimib järgnevalt:

               (50)

               TFC muudab Dominikaani vabariigis asuva emaettevõtja Central Romana Corporation (edaspidi „CRC”) tarnitud furfuraali vaatlusaluseks tooteks. Madalmaades asuv International Furan Chemicals (edaspidi „IFC”) on TFC toodetud vaatlusaluse toote ülemaailmne müügiagent. TFC, IFC ja CRC on seotud ühise omaniku kaudu.

               (51)

               Eelnimetatu põhjal moodustavad TFC ja temaga seotud äriühing IFC liidu tootmisharu algmääruse artikli 5 lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 tähenduses. Tuleb märkida, et teatavate kahjunäitajate tähenduslikuks hindamiseks tuli võtta arvesse ka teatavaid CRC andmeid.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (52)

               Võttes arvesse, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest äriühingust, on liidu tootmisharu konkreetsed näitajad, nii nagu need on esitatud küsimustiku kontrollitud vastustes, Hiina eksportivate tootjate tarbimine ja turuosa ning samuti muude kolmandate riikide import esitatud indekseeritud kujul, et säilitada esitatud andmete konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.

         2.   Liidu tarbimine

               (53)

               Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu toodetud furfurüülakoholi liitu müügi, Hiinast pärit impordi ning samuti kolmandates riikidest pärit impordi kombineeritud mahu põhjal.

               (54)

               Vaatlusalusest riigist pärit impordi mahu uurimisel kasutati pigem Hiina ametlikku statistikat kui Eurostati impordistatistikat (nagu ka esialgses uurimises), kuna esimene tundus olevat täpsem, arvestades asjaolu, et teatavad Eurostati asjaomast toodet käsitlevad andmed on klassifitseeritud salajaseks ning ei ole seetõttu avalikkusele kättesaadavad. Kolmandatest riikidest pärit impordi puhul kasutati Eurostati statistikat, kuna muud usaldusväärsemat teavet ei olnud saada.

                  Tabel 1   Liidu tarbimine (müügimahu alusel)

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           108

                           158

                           166

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           8 %

                           47 %

                           5 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus, Eurostat, Hiina ametlik ekspordistatistika

               (55)

               Nende andmete põhjal ja nagu on näha tabelist 1 suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s. o 66 %.

               (56)

               Tuleb märkida, et ülalnimetatud arengut võib mõjutada Taist pärit importi käsitlevate salastatud andmete võimalik olemasolu, nagu on märgitud allpool põhjenduses 61.

         3.   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

      Tabel 2   Hiinast pärit impordi maht, turuosa ja impordihinnad

               2005

               2006

               2007

               Läbivaatamise uurimisperiood

               Import tonnides

               16 010

               10 635

               19 245

               21 002

               Indeks

               100

               66

               120

               131

               Turuosa (indeks)

               100

               62

               76

               79

               CIF-impordihind (eurot/tonn)

               887

               738

               893

               1 210

               Indeks

               100

               83

               101

               136

                  Allikas: Hiina ametlik ekspordistatistika

               (57)

               Impordimaht Hiinast suurenes vaatlusalusel perioodil 31 %, s.o 16 010 tonnilt 2005. aastal 21 002 tonnile uurimisperioodil, samas kui turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 21 % võrra. Sellist arengut tuleb vaadelda liidu märkimisväärse 66 %-lise tarbimise tõusu taustal samal perioodil.

               (58)

               Tuleb märkida, et liidu tootmisharu importis uurimisperioodil ise Hiinast 5 000 ja 9 000 tonni vahel vaatlusalust toodet, mida müüdi edasi liidu turul. Seetõttu oli liidu tootmisharu ka peamine vaatlusaluse toote importija Hiinast. Ühenduse tootmisharu importis seetõttu, et kuigi ta tootis juba täisvõimsusel (vt põhjendusi 64 ja 65), ei suutnud ta rahuldada liidu turu nõudlust.

               (59)

               Hiinast pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 36 %, s.o 887-lt eurolt tonni kohta 2005. aastal 1 210 eurole tonni kohta uurimisperioodil.

               (60)

               Kui võrrelda sõltumatutele klientidele kehtivat CIF-hinda liidu piiril koos impordijärgsete kuludega ja liidu tootmisharu tehasehinda sama toote puhul, siis selgub, et Hiina impordihinnad ei löönud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügihindu alla.

         4.   Kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

      Tabel 3   Import muudest kolmandatest riikidest

               2005

               2006

               2007

               Läbivaatamise uurimisperiood

                  Tai

               Tonnid

               673

               208

               10 660

               11 450

               Indeks

               100

               31

               1 584

               1 701

               Turuosa (indeks)

               100

               28

               1 017

               1 044

               Impordihind (eurot/tonn)

               1 059

               822

               1 086

               1 302

               Indeks

               100

               78

               103

               123

                  Lõuna-Aafrika

               Tonnid

               890

               0

               123

               2 695

               Indeks

               100

               0

               14

               303

               Turuosa (indeks)

               100

               0

               8

               183

               Impordihind (eurot/tonn)

               682

               0

               930

               1 301

               Indeks

               100

               0

               136

               191

                  Muud kolmandad riigid

               Tonnid

               160

               11

               193

               239

               Indeks

               100

               7

               120

               149

               Turuosa (indeks)

               100

               0

               75

               100

               Impordihind (eurot/tonn)

               1 790

               7 500

               3 051

               3 368

               Indeks

               100

               419

               170

               188

                  Allikas: Eurostat

               (61)

               Tuleb märkida, et Eurostati andmed Tai kohta näitavad impordimahu suurenemist 2005. ja 2006. aasta tühistelt kogustelt 10 660 tonnile 2007. aastal ja 11 450 tonnile uurimisperioodil, samas kui vaatlusalusel perioodil suurenes tema turuosa märkimisväärselt, s.o indeksilt 100 indeksile 1 044. Tuleb siiski märkida, et Eurostati andmed sisaldasid mõningaid salastatud andmeid Tai impordi kohta 2005. ja 2006. aastal ja, et impordi ja turuosa kasv oli tegelikkuses madalam kui ülalnäidatud. Taist pärit impordi hinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 23 % ning olid uurimisperioodil Hiina hindadest ja samuti liidu tootmisharu hindadest kõrgemad.

               (62)

               Kuigi vaatlusalusel perioodil suurenes import Lõuna-Aafrikast, jäi see suhteliselt madalale tasemele ja selle hinnatase oli võrreldav Taist pärit impordi hinnaga.

               (63)

               Import muudest kolmandatest riikidest ei olnud märkimisväärne.

         5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

               (64)

               Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine 8 % võrra. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis sel perioodil stabiilsena.

               (65)

               Võimsuse kasutamine kasvas vaatlusalusel perioodil 8 % võrra ning jõudis sellega täisvõimsuseni. Alates 2006. aastast tootis ühenduse tootmisharu üle oma teoreetilise installeeritud tootmisvõimsuse.

                  Tabel 4   Ühenduse toodang

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

                  Tabel 5   Liidu tootmisvõimsus

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           0 %

                           0 %

                           0 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

                  Tabel 6   Tootmisvõimsuse rakendamine

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           104

                           106

                           108

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.2.   Varud

               (66)

               Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 50 %, mis oli põhjustatud kõrgest nõudlusest sel perioodil, eriti uurimisperioodil, ning liidu tootmisharu ebapiisavast võimsusest liidu turu varustamisel. Selle tagajärjel vähenesid varud pidevalt.

                  Tabel 7   Varud

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           81

                           89

                           50

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –19 %

                           10 %

                           –44 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.3.   Müük, turuosa ja hinnad

      Tabel 8   Müügimahud ja -väärtused

               2005

               2006

               2007

               Läbivaatamise uurimisperiood

               Müügimaht (indeks)

               100

               151

               147

               134

               Muutus võrreldes eelmise aastaga

               51 %

               –2 %

               9 %

               Müügiväärtused (indeks)

               100

               127

               156

               175

               Muutus võrreldes eelmise aastaga

               27 %

               23 %

               12 %

                  Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

               (67)

               Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 51 % 2005. aastast 2006. aastani, jõudes 2006. aastal tippu, kuid hakkas siis pidevalt langema. Samas vähenes liidu tootmisharu turuosa 19 %. Seda põhjustas asjaolu, et nõudlus liidu tootmisharule kasvas rohkem kui kogu müügimaht. Nagu eelpool mainitud, tootis liidu tootmisharu juba täisvõimsusel ja ei olnud võimeline suurendama müügimahtu samal määral tarbimise kasvuga.

                  Tabel 9   Liidu tootmisharu turuosa

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           140

                           93

                           81

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           40 %

                           –34 %

                           –13 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostat, Hiina ekspordistatistika

               (68)

               Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad langesid kõigepealt 2005. aastast 2006. aastani 16 % ning seejärel tõusid pidevalt. Liidu tootmisharu keskmised hinnad tõusid seega kogu vaatlusaluse perioodi vältel 31 %.

                  Tabel 10   Liidu tootmisharu müügihinnad

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           84

                           106

                           131

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –16 %

                           26 %

                           23 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.4.   Liidu hindu mõjutavad tegurid

               (69)

               Nõudluse surve kogu vaalualuse perioodi vältel viis märkimisväärse hinnatõusuni. Kõrge nõudlus uurimisperioodil põhjustas isegi ajutist puudujääki liidu turul.

               (70)

               Vaatlusalusel perioodil oli hinnatase liidu turul üldiselt kõrge. Hiinast pärit dumpinguhinnaga import ei avaldunud sellel perioodil märkimisväärset survet hindadele. Ka Hiina impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osas võib märgata samasugust kasvu, välja arvatud 2006. aastal, kui nii müügimaht kui ka hinnad langesid.

               (71)

               Tootmise kogukulud mõjutasid hinnamarginaale vähe; hinnatõus toimus peamiselt tänu turuarengutele. Seda tõestab ka erakordne kulude kasv 2006. aastal (erakordse küttehinna tõusu tõttu kasvasid ka furfuraali toomiskulud), mis ei mõjutanud otseselt liidu tootmisharu müügihinda, mis hoopis langes samal aastal.

         5.5.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

               (72)

               Tööhõive oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, tootlikkus aga kasvas samal perioodil 6 % tänu tootmismahu kasvule. Furfuraali muutmine furfurüülalkoholiks on küllaltki lihtne protseduur ja ei nõua seetõttu palju tööjõudu. Keskmine töötasu vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %.

                  Tabel 11   Tööhõive

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           106

                           105

                           102

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           6 %

                           –1 %

                           –3 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

                  Tabel 12   Tootlikkus

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           98

                           100

                           106

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           –2 %

                           2 %

                           6 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

                  Tabel 13   Palgad

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           102

                           95

                           96

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           —

                           2 %

                           –6 %

                           1 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.6.   Tulusus

               (73)

               Liidu tootmisharu tulusus kasvas 2005. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt, s.o 43 % ning jõudis uurimisperioodil väga kõrgele tasemele, ületades suurelt esialgsel uurimisel määratud sihtkasumi (15,17 %). Märgitakse, et liidu tootmisharu tulusus jõudis vaatlusalusel perioodil kõrgele tasemele, välja arvatud 2006. aastal. 2006. aastal põhjustasid kütteõli erakordselt kõrged hinnad, mis on üks peamisi furfuraali tootmise kulutegureid, ja madalad müügihinnad liidu tootmisharule kahju.

                  Tabel 14   Tulusus

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           –27

                           125

                           143

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           —

                           – 127 %

                           562 %

                           14 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.7.   Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (74)

               Investeeringud kasvasid vaatlusaluse perioodi vältel, kuigi kogusumma ei olnud märkimisväärne, olles võrdne vaid väikese protsendiga saadud kasumist. Liidu tootmisharu ei investeerinud uutesse võimsustesse vaid pigem hooldusesse ja remonti. Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o samasuguse toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest) kasvas vaatlusalusel perioodil märgatavalt.

                  Tabel 15   Investeeringud

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           116

                           150

                           187

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           16 %

                           29 %

                           25 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

                  Tabel 16.   Investeeringutasuvus

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           ROI

                           4,3 %

                           –6,1 %

                           8,3 %

                           18,4 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

               (75)

               Uurimine ei toonud esile ühtegi tõendit, et liidu tootmisharul oleks suuri raskusi kapitali kaasamisega.

         5.8.   Rahakäive

               (76)

               Rahakäive järgis sama suundumust mis tulusus, kasvades vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

                  Tabel 17   Rahakäive

                           2005

                           2006

                           2007

                           Läbivaatamise uurimisperiood

                           Indeks

                           100

                           – 167

                           294

                           661

                           Muutus võrreldes eelmise aastaga

                           - 267 %

                           276 %

                           125 %

                              Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

         5.9.   Kasv

               (77)

               Liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil otseselt kasu turu kasvust, kuna kuigi ta suurendas müügimahtu, kaotas ta turuosa. See on siiski põhjustatud liidu tootmisharu otsusest hoida tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil samal tasemel. Tõepoolest, kuigi tulusus oli kõrge ja nõudlus kasvas, ei tehtud investeeringuid võimsuse suurendamiseks.

         5.10.   Dumpingumarginaali suurus

               (78)

               Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus uurimisperioodil märkimisväärne dumpinguhindadega müük, kuigi see toimus madalamate hindadega kui oli kindlaks määratud esialgsel uurimisel nii ainsa koostööd teinud eksportiva tootja andmete alusel kui ka kättesaadavate faktide (Hiina statistika) põhjal tehtud arvutuste alusel.

         5.11.   Toibumine varasema dumpingu mõjudest

               (79)

               Isegi kui liidu tootmisharul on tõepoolest olnud võimalus toibuda varasema dumpingu mõjudest, eelkõige müügimahtude, müügihindade ja tulususe osas, on dumpingumarginaalid siiski märkimisväärselt suured.

         5.12.   Liidu tootmisharu eksport

      Tabel 18   Liidu tootmisharu ekspordimaht

               2005

               2006

               2007

               Läbivaatamise uurimisperiood

               Indeks

               100

               82

               78

               96

               Muutus võrreldes eelmise aastaga

               —

               –18 %

               –5 %

               23 %

                  Allikas: liidu tootmisharu küsimustiku kontrollitud vastus

               (80)

               Liidu tootmisharu peamine eksporditurg on USA. Kuigi eksporditase vähenes 2006. ja 2007. aastal, saavutati uurimisperioodil peaaegu 2005. aasta tase. Ühest küljest oli USAsse eksporditud kogus märkimisväärne – 25 % liidu tootmisharu kogutoodangust uurimisperioodil, teisest küljest imporditi liidu klientide nõudluse rahuldamiseks suuri koguseid vaatlusalust toodet Hiinast liitu. Liidu tootmisharu toodetud furfurüülalkohol eksporditi kasumlikumale USA turule, kus hinnad olid veelgi kõrgemad kui liidu turul.

         6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (81)

               Dumpinguvastastel meetmetel oli liidu tootmisharu olukorrale selge soodne mõju. Kõik peamised kahjunäitajad, nagu tootmine (+ 8 %) ja müügimaht (+ 34 %), müügiväärtus (+ 75 %), keskmine müügihind (+ 31 %), investeeringud (+ 87 %), tulusus (+ 43 %), rahakäive (+ 561 %), varud (- 50 %) ja tootlikkus (+ 6 %) on arenenud positiivses suunas. Liidu tootmisharu tulusus oli vaatlusalusel perioodil eriti kõrgel tasemel, välja arvatud 2006. aastal.

               (82)

               Liidu tootmisharu turuosa silmas pidades ei saa langust käsitleda kahjule viitavalt. Liidu tootmisharu, mis juba tootis maksimaalsel võimsusel, ei suutnud rahuldada kasvavat nõudlust, mis hoolimata müügimahu suurenemisest mõjutas negatiivselt tema turuosa suurust.

               (83)

               Kokkuvõttes on liidu tootmisharu olukord hea, kui arvestada näitajate positiivseid arenguid ning ei saa kinnitada, et oluline kahju on jätkunud. Seetõttu uuriti, kas on olemas kahju kordumise tõenäosus, juhul kui meetmetel lubatakse aeguda.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsi kohta

               (84)

               Tuletatakse meelde, et isegi kehtivate meetmete korral eksportisid Hiina eksportivad tootjad märkimisväärselt palju dumpinguhinnaga nagu on selgitatud põhjenduses 31. Kui ekspordihindu vähendataks samaulatuslikult, võib meetmete kõrvaldamine kaasa tuua isegi kõrgemad dumpingumarginaalid.

               (85)

               Nagu eelpool märgitud, on stiimul liitu suunatud ekspordi mahu suurendamiseks arvestatav, kuna teisel suuremal Hiina eksporditurul, USAs on kehtestatud Hiina suhtes keelava iseloomuga ranged dumpinguvastased meetmed ning seetõttu on see turg Hiina impordile praktiliselt ligipääsmatu.

               (86)

               Leiti veel, et Hiina tootjatel on märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust, mis on tekkinud liigse struktuurilise tootmisvõimsuse tõttu Hiinas pärast kodumaise nõudluse langust kahaneval turul peale 2008. aasta olümpiamänge ning ülemaailmse majanduskriisi tõttu.

               (87)

               Leiti ka, et Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid madalamad kui ekspordihinnad liitu.

               (88)

               Seetõttu järeldati, et on olemas dumpingu jätkumise tõenäosus ja impordimahtude suurenemise oht, mis avaldab meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt lühiajaliselt liidus survet hindade alandamiseks.

               (89)

               Tavaliselt avaldab dumpinguhinnaga impordi kasv survet müügihindade alandamiseks ja mõjutab negatiivselt uurimisperioodil täheldatud liidu tootmisharu tulusust ning rahaliste vahendite taastumist.

         2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule – näidustused ja tõenäoline areng uurimisperioodi järgsel perioodil

               (90)

               Liidu tootmisharu turuosa vähenes juba 2006. aastal ja see toimus tõusva tarbimise ajal; sellest aastast alates kasvas aga Hiina impordi turuosa. Nende erisuguste näitajate taustal (liidu tootmisharu üldine taastumine, kuid turuosa kaotus) uuriti uurimisperioodijärgseid arenguid, et saada selgem ettekujutus tõenäolistest tulevikusuundadest. Samuti tuleb meelde tuletada, et ülemaailmne majanduskriis ja selle mõjud nõudlusele ja tarbimisele võivad samuti mõjutada või rõhutada hindade allasurumisest põhjustatud kahju kordumise tõenäosust.

               (91)

               Selleks, et otsustada, kas vaatlusaluse perioodi ning eelkõige uurimisperioodi analüüsi alusel tehtud järeldused on kehtivad ka uurimisperioodi järel, koguti täiendavat teavet. Liidu tootmisharu esitas sellega seoses teavet oma müügihindade arengust liidus ajavahemikul 2008. aasta oktoobrist kuni 2009. aasta aprillini ning Hiina impordi koguste ja keskmiste impordihindade kohta samal ajavahemikul.

               (92)

               Selle põhjal võis märgata liidu tootmisharu müügihindade selget ja pidevat langust; 2009. aasta müügihinnad olid 35 % väiksemad kui keskmine müügihind uurimisperioodil. Mis puutub liidu tootmisharu müügimahtu, kus ei ole pidevat langust, siis aprillis 2009 oli müük 33 % madalam kui märtsis 2009. Oli märke, et tellimused liidu tootmisharule olid vähenenud.

               (93)

               Liidu tootmisharu tulusus on vähenenud märkimisväärselt. Kasumitase vähenes pidevalt ja langes 2009. aasta aprillis peaaegu 80 % võrreldes uurimisperioodil saavutatud kasumitasemega. Seega ei ole liidu tootmisharu kasumitase alates 2009. aasta märtsist saavutanud esialgsel uurimisel määratud sihtkasumit ning see langes 2009. aasta aprillis märkimisväärselt allapoole seda taset.

               (94)

               Hiina impordihinnad langesid pidevalt, kuid siiski vähem silmapaistvalt kui impordimahu vähenemine ja liidu tootmisharu müügihindade langus liidu turul. Hiina impordihinnad, mis olid enamasti veidi kõrgemad liidu tootmisharu müügihinnast, lõid siiski mõnel kuul liidu tootmisharu hinnad alla, mis näitab, et Hiina import on suurendanud hinnasurvet turul. Samamoodi leiti, et selle perioodi lõpul olid Hiina hinnad liidu tootmisharu omadest madalamad.

               (95)

               Ülalmainitu põhjal, ning arvestades liidu tootmisharu rahandusliku seisukorra selget langevat suunda, järeldati, et meetmete kehtetuks muutumise korral on kahju kordumine tõenäoline.

               (96)

               Märgitakse, et ülemaailmse majanduskriisi tõttu on nõudlus liidus vähenenud märkimisväärselt, mis on mõjutanud negatiivselt müügimahtu, müügihindu ja kasumlikkust liidu turul. Liidu tootmisharu rahanduslik olukord on halvenenud, mis teeb ta eriti haavatavaks ja Hiina impordist kergemini mõjutatavaks. Kui meetmed kehtetuks muudetaks ja selline import kasvaks, siis muutuks liidu tootmisharu rahanduslik olukord veelgi halvemaks.

         3.   Järeldused kahju kordumise tõenäosuse kohta

               (97)

               Kokkuvõtteks arvestatakse, et juhul, kui meetmed tühistatakse, on tõenäoline, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import liitu kasvab lühikese aja jooksul märkimisväärselt, mille tagajärjel surutakse hinnad alla ning kahju liidu tootmisharule kordub.

               (98)

               Märgitakse siiski, et üldjoontes oli liidu tootmisharu olukord vaatlusalusel perioodil positiivne, kuna ta oli võimeline taastuma möödunud dumpingust ja saavutas perioodi lõpupoole olulise kasumi. Seega järeldatakse, et liidu tootmisharu vajab vähem kui tavapärased viis aastat, et taastuda möödunud ebakindlast olukorrast, mis võib nagunii olla vaid ajutine nähtus, ning et vältida kahju kordumist meetmete kehtetuks muutumise korral. Nõudlus liidu tootmisharule võib keskmise ajavahemiku jooksul jälle suureneda. Kui see peaks juhtuma ning võttes arvesse liidu turu omapära ja eelkõige seda, et liidu tarbijad vajavad kiiret ja usaldusväärset tarneallikat, arvatakse, et liidu tootmisharu võib keskmise ajavahemiku jooksul kahjust taastuda ja et kahju kordumine ei ole enam tõenäoline. Seejärel võidakse olukord uuesti läbi vaadata.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (99)

               Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu huvidega tervikuna. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi teiste erinevate huvide, nagu näiteks liidu tootmisharu, importijate/kauplejate hulgimüüjate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

               (100)

               Tuleks meenutada, et esialgse uurimise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on meetmete aegumise läbivaatamine, võimaldab see analüüsida olukorda, kus dumpinguvastaste meetmed juba kehtivad.

               (101)

               Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata ülalnimetatud järeldustele tõenäolise dumpingu jätkumise ja kahju kordumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.

         2.   Liidu tootmisharu huvid

               (102)

               Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil müüdi toodet endiselt dumpinguhinnaga ning et on olemas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpingu tõenäosus ning liidu tootmisharule põhjustatava kahju kordumise oht.

               (103)

               Liidu tootmisharu on tõestanud, et ta on elujõuline ja konkurentsivõimeline, mida kinnitab ka kõigi peamiste kahjunäitajate positiivne areng vaatlusalusel perioodil. Varemkehtestatud dumpinguvastased meetmed on kaasa aidanud uurimisperioodil kehtestatud hinnatasemele, mis võimaldas liidu tootmisharul taastada kasumlikkus.

               (104)

               Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

         3.   Sõltumatute importijate/kauplejate huvi

               (105)

               Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele mitteseotud importijatele/kauplejatele. Vaid üks importija/kaupleja osales uurimises.

               (106)

               Uurimine näitas, et koostööd teinud sõltumatu importija müüdud kogused vaatlusalusel perioodil ei olnud märkimisväärsed ning et vaatlusaluse toote müük moodustas vaid väikese osa tema kogumüügist.

               (107)

               Seetõttu järeldatakse, et meetmete jätkumine ei muuda importijate/kauplejate praegust olukorda. Võib järeldada, et liidu turul on konkurentsitingimused tagatud, sest on selge, et importijad võivad leida ka muud tarneallikad, mida näitab ka teiste kolmandate riikide, eelkõige Tai turuosa.

               (108)

               Ülalnimetatu alusel järeldatakse, et meetmete jätkumine ei mõjuta importijaid/kauplejaid märkimisväärselt.

         4.   Kasutajate huvid

               (109)

               Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele mitteseotud kasutajatele. Kaheksa kasutajat tegid uurimises koostööd, mis vastab 44 %-le kogu Hiina impordist. Uurimine näitas, et need kasutajad importisid vaatlusalust toodet otse Hiinast. Lisaks esitasid kaks kasutajate liidu oma märkused.

               (110)

               Peamised furfurüülalkoholi tööstuslikud kasutajad liidus on furaanvaigu tootjad. Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest meetmetest saavutasid vähemalt mõned kasutajad uurimisperioodil siiski küllalt kõrge kasumimarginaali.

               (111)

               Kasutajad märkisid, et liidu tootmisharu peaks jääma oluliseks tarneallikaks, et tagada vaatlusaluse toote kiire kättesaadavus ning tarnimise teatav usaldusväärsus ja järjepidevus.

               (112)

               Eespool nimetatut arvesse võttes arvati, et meetmete jätkumine ei avaldaks tööstuslikele kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju.

         5.   Järeldus liidu huvide kohta

               (113)

               Eespool öeldut arvestades leitakse, et liidu huvide seisukohalt ei ole käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu mingeid kaalukaid põhjusi.

         H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

               (114)

               Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks.

               (115)

               On selge, et liidu tootmisharu sai kehtivatest meetmetest kasu ning tema olukord paranes peamiste kahjunäitajate suhtes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Uurimisperioodil saavutas liidu tootmisharu kõrge kasumimarginaali ning müügi- ja tootmismahud saavutasid kõrgeima taseme. Arvestades liidu tootmisharu majandusliku olukorra positiivset arengut vaatlusalusel perioodil, ei saa kinnitada, et oluline kahju oleks jätkunud.

               (116)

               Sellest hoolimata näitas uurimine, et ühest küljest, kuigi tarbimine kasvas, kaotas liidu tootmisharu turuosa, samas kui Hiina impordi turuosa suurenes. Teisest küljest selgus uurimise käigus, et Hiinas on vaba tootmisvõimsust ning et märkimisväärne dumping jätkus ka uurimisperioodil.

               (117)

               Lisaks näitas kahju kordumise tõenäosuse uurimine, et liidu tootmisharu olukord halvenes pärast uurimisperioodi ning kahju tekkis 2009. aasta teise kvartali alguse poole. Samuti selgus, et Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus ning huvi nende vabade võimsuste liitu suunamiseks meetmete kehtetuks muutumise korral on suur. Selline oodatav dumpinguhinnaga impordi kasv avaldab tõenäoliselt liidus hinnasurvet ning mõjub kahjustavalt liidu tootmisharu hinna- ja kasumitasemele. Seetõttu järeldati, et kui meetmetel aeguda lubatakse, on kahju kordumine vähemalt lühiajaliselt tõenäoline.

               (118)

               See võiks aga avaldada veelgi negatiivsemat mõju praeguses majanduslikus olukorras, mille tõttu on tarbimine uurimisperioodi järgselt kahanenud. Sellise stsenaariumi korral võib dumpinguhinnaga impordi kasv avaldada liidu tootmisharule mitmekordset negatiivset mõju.

               (119)

               Lõpuks võetakse arvesse, et kui keskmise ajavahemiku jooksul peaks majandus taastuma, siis kasvab liidus nõudlus furfurüülakoholi järele. Sellisel juhul saab ühenduse tootmisharu müügimahtu vastavalt suurendada.

               (120)

               Eelpoolnimetatust järeldub, et nagu on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 2, tuleks jätkata määrusega (EÜ) nr 1905/2003 Hiinast pärit furfurüülalkoholi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid veel kahe aasta jooksul, ilma et see piiraks algmääruse artikli 11 muude sätete rakendamist.

               (121)

               Avaldamise järel nõudis liidu tootmisharu, et lõplikke meetmeid pikendataks viie aastani, väites et järsk muutus turu olukorras pärast uurimisperioodi näitab, et turu edasine areng on väga ebakindel ja seda on ülimalt raske ette ennustada. Seega ei ole liidu institutsioonide hinnang, et majandus võib taastuda keskmise ajavahemiku jooksul ning et nõudlus furfurüülakoholi järele võib selle tagajärjel paraneda, piisavalt täpne. Siiski, nagu on märgitud põhjendustes 117 ja 119, järeldati, et uurimisperioodi järgsed arengud, sealhulgas majanduskriisi mõjud, on tõenäoliselt lühiajalised, mis õigustab meetmete kehtestamist mitte rohkem kui kaheks aastaks. Seetõttu lükati liidu tootmisharu nõue selles küsimuses tagasi.

               (122)

               Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed:
               Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (123)

               Kui ühe nende nelja äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi ex 2932 13 00 (TARICi kood 2932130090) alla kuuluva furfurüülalkoholi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
   2.   Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

               Äriühingud

               Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

               TARICi lisakood

               Gaoping Chemical Industry Co. Ltd

               160

               A442

               Linzi Organic Chemical Inc.

               84

               A440

               Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

               97

               A441

               Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.

               156

               A484

               Kõik teised äriühingud

               250

               A999

         3.   Juhtudel, kus kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.
   4.   Lõikes 2 nimetatud nelja äriühingu suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
   5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   See kaotab kehtivuse 10 detsember 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. detsember 2009

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

      (2)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 1.

      (3)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 50.

      (4)  ELT C 275, 30.10.2008, lk 21.

      (5)  Hiina riiklik keemiateabekeskus (Chem China) asutati 1992. aasta oktoobris pärast keemiatööstuse ministeeriumi 1959. aastal asutatud teadus- ja tehnoloogiateabe uurimisinstituudi ning sama ministeeriumi 1984. aastal asutatud majandusteabe keskuse liitumist. http://www.chemchina.com.cn/chempwas/en/7under_8.htm

      (6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 4 nimetatud faktuurarve peab sisaldama äriühingu ametniku allkirjastatud deklaratsiooni järgmises formaadis:

                  1.

                  Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet.

                  2.

                  Deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud (kogus) furfurüülalkoholi, mis kuulub CN koodi ex 2932 13 00 (TARICi lisakood) alla ja on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu, on toodetud (ettevõtte nimi ja aadress) poolt Hiina Rahvavabariigis; Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.”

                  3.

                  Kuupäev ja allkiri.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 667/2011, 11. juuli 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               12.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 182/10

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 667/2011,
   11. juuli 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 12. juulil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. juuli 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  47,5

                  ZZ

                  34,2

                  0707 00 05

                  TR

                  100,3

                  ZZ

                  100,3

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  61,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  64,0

                  UY

                  70,0

                  ZA

                  65,2

                  ZZ

                  60,7

                  0808 10 80

                  AR

                  133,8

                  BR

                  94,4

                  CA

                  106,0

                  CL

                  99,0

                  CN

                  87,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  111,8

                  US

                  173,6

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  99,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,0

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  131,8

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  102,5

                  0809 10 00

                  TR

                  246,4

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  174,1

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  280,6

                  ZZ

                  277,6

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  73,3

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/221, 10. veebruar 2015 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               13.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 37/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/221,
   10. veebruar 2015,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. veebruar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi peadirektor

         Heinz ZOUREK

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikatsioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Uus neljarattaveoga tööauto survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel) silindrimahuga 720 cm3, tühimassiga (k.a vedelikud) umbes 630 kg, piduriteta pukseerimisvõimega 750 kg ja mõõtmetega umbes 300 × 160 cm.
                  Sõidukil on kahe istmega (sh juhiiste) avatud kabiin, mis on täies ulatuses ümbritsetud kaitseraamiga ümbermineku puhuks, tugevast terasraamist laadimispind tugeva lamedapõhjalise, manuaalselt kallutatava kastiga, mahutavusega 0,4 m3 e umbes 400 kg. Sõidukil on kõrge kliirens (27 cm) ja teljevahe 198 cm.
                  Sõidukil on raskel pinnasel liikumise maastikurehvid, märg-ketaspidurid ning haakeseade ja esihaagis. Sõiduki kiirus on kuni 25 km/h ja sellel on suur pidurdusvõime.
                  Sõiduk on kavandatud liikumiseks väljaspool teid, eelkõige väga ebatasasel maastikul. Sõiduk esitatakse tollile kui seade, millel on palju kasutusvõimalusi, näiteks haagiste lükkamine ja vedamine, loomade ümberpaigutamine ning taimede, kastide, vee ja seadmete transportimine, varustuse vedu ning loomadele sööda vedamine.

                      (1) Vt foto.

                  8704 21 91

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8704, 8704 21 ja 8704 21 91 sõnastusega.
                  Sõiduk on kavandatud mitmeotstarbelise sõidukina, mida saab kasutada mitmesugusteks toiminguteks eri keskkondades. Sõidukil on rubriiki 8704 kuuluvate kaubaveoks ette nähtud mootorsõidukite objektiivsed omadused. (vt ka HSi klassifitseerimise arvamused 8704.31/3. ja 8704 90/1.)
                  Sõiduk ei ole kallurauto kasutamiseks väljaspool teedevõrku. See ei ole vastupidava konstruktsiooniga kas isekallutava või avatava põhjaga kastiga transpordivahend, mis on konstrueeritud kaevandatud või teiste materjalide veoks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8704, kuues lõik, punkt 1). Seetõttu ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8704 10.
                  Seega tuleb sõiduk klassifitseerida CN-koodi 8704 21 91 alla kui uus mootorsõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks.

         (1)  Foto on üksnes illustratiivne.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1219/2014, 13. november 2014 , millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa seoses territooriumide ja kolmandate riikide loeteluga  EMPs kohaldatav tekst

text:
               14.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 329/23

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1219/2014,
   13. november 2014,
   millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa seoses territooriumide ja kolmandate riikide loeteluga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003, (1) eriti selle artikli 13 lõikeid 1 ja 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrusega (EL) nr 1160/2014 (2) kanti endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 (3) II lisa C osas esitatud loetellu.

               (2)

               Pärast seda, kui jõustus määrus (EL) nr 576/2013, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse määrus (EÜ) nr 998/2003 alates 29. detsembrist 2014, on määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa C osas loetletud riigid ja territooriumid alates nimetatud kuupäevast loetletud rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (4) II lisa 2. osas.
               Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tuleks seega kanda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osas esitatud loetellu.

               (3)

               Selguse huvides ja selleks, et võtta arvesse Horvaatia ühinemislepingu sätteid ning Euroopa Ülemkogu otsust 2012/419/EL, (5) on asjakohane muuta rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 1. ja 2. osa ning asendada kõnealuse määruse II lisa tervikuna.

               (4)

               Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 577/2013 vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 29. detsembrist 2014.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. november 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

      (2)  Määrus (EL) nr 1160/2014, 30. oktoober 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa riikide ja territooriumide loetelu osas (ELT L 311, 31.10.2014, lk 17).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2003, 26. mai 2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiu nõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1).

      (4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 577/2013, 28. juuni 2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).

      (5)  Euroopa Ülemkogu otsus 2012/419/EL, 11. juuli 2012, millega muudetakse Mayotte'i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

      LISA

            „II LISA
            Määruse (EL) nr 576/2013 artiklis 13 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu
            1. OSA

               Määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu

                        ISO kood

                        Territoorium või kolmas riik

                        AD

                        Andorra

                        CH

                        Šveits

                        FO

                        Fääri saared

                        GI

                        Gibraltar

                        GL

                        Gröönimaa

                        IS

                        Island

                        LI

                        Liechtenstein

                        MC

                        Monaco

                        NO

                        Norra

                        SM

                        San Marino

                        VA

                        Vatikani Linnriik

                  2. OSA

               Määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu

                        ISO kood

                        Territoorium või kolmas riik

                        Hõlmatud territooriumid

                        AC

                        Ascensioni saar

                        AE

                        Araabia Ühendemiraadid

                        AG

                        Antigua ja Barbuda

                        AR

                        Argentina

                        AU

                        Austraalia

                        AW

                        Aruba

                        BA

                        Bosnia ja Hertsegoviina

                        BB

                        Barbados

                        BH

                        Bahrein

                        BM

                        Bermuda

                        BQ

                        Bonaire, Sint Eustatius ja Saba

                        BY

                        Valgevene

                        CA

                        Kanada

                        CL

                        Tšiili

                        CW

                        Curaçao

                        FJ

                        Fidži

                        FK

                        Falklandi saared

                        HK

                        Hongkong

                        JM

                        Jamaica

                        JP

                        Jaapan

                        KN

                        Saint Kitts ja Nevis

                        KY

                        Kaimanisaared

                        LC

                        Saint Lucia

                        MS

                        Montserrat

                        MK

                        Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

                        MU

                        Mauritius

                        MX

                        Mehhiko

                        MY

                        Malaisia

                        NC

                        Uus-Kaledoonia

                        NZ

                        Uus-Meremaa

                        PF

                        Prantsuse Polüneesia

                        PM

                        Saint-Pierre ja Miquelon

                        RU

                        Venemaa

                        SG

                        Singapur

                        SH

                        Saint Helena

                        SX

                        Sint-Maarten

                        TT

                        Trinidad ja Tobago

                        TW

                        Taiwan

                        USA

                        Ameerika Ühendriigid

                        AS — Ameerika Samoa
                        GU — Guam
                        MP — Põhja-Mariaanid
                        PR — Puerto Rico
                        VI — USA Neitsisaared”

                        VC

                        Saint Vincent ja Grenadiinid

                        VG

                        Briti Neitsisaared

                        VU

                        Vanuatu

                        WF

                        Wallis ja Futuna


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/498, 24. märts 2015 , milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               25.3.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 79/8

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/498,
   24. märts 2015,
   milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 111 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotluste koostamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele ning esitama neis kõik järelevalveasutuste hinnanguks vajalikud asjakohased faktid. See peaks hõlmama hinnangut kasutatavate andmete täielikkuse, täpsuse ja asjakohasuse kriteeriumide täitmise kohta.

               (2)

               Järelevalveasutuste otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama.

               (3)

               Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis.

               (4)

               Tuleks kehtestada eeskirjad, mis võimaldavad järelevalveasutustel kehtestada asjakohaseid menetlusi. Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad taotluste järelevalveasutuste-poolse hindamise ja heakskiitmise kohta. Hindamisprotsessi juhtimiseks peaksid eeskirjad olema kohandatud vastavalt taotluste keerukusele. Kui see on keerukuse seisukohast proportsionaalne, võib hindamisprotsess kesta alla kuue kuu.

               (5)

               Otsus taotleda kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist ei peaks olema ajendatud üksnes kapitalinõude vähendamisest. Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine ei tohiks siiski takistada kindlustus- või edasikindlustusandjal standardparameetrite juurde tagasi pöördumist, kui kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrid ei kajasta enam tema riskiprofiili. Sellisel juhul peaks kindlustus- või edasikindlustusandja teavitama järelevalveasutust põhjustest, miks kõnealused parameetrid ei ole enam asjakohased.

               (6)

               Heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutustele ning pärast taotluse heaks kiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel.

               (7)

               Heakskiitmisprotsessi raames peaksid järelevalveasutused muu hulgas hindama andmeid, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks, ning kontrollima, kas need andmed vastavad andmekvaliteedi kriteeriumitele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artiklis 219. Kõnealuse määruse artikli 219 kohase andmete täielikkuse nõude täitmiseks peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kasutama kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite väärtuseid, mis on saadud heakskiidetud meetodi kasutamisel värskeimate asjakohaste andmetega.

               (8)

               Kindlustus- ja edasikindlustusandjad võivad kindlustusriski moodulites asendada kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega ainult ühe osa standardparameetritest. See tähendab, et osad kõnealuste parameetrite arvutamiseks kasutatavad sisendandmed on sarnased või identsed tehniliste eraldiste arvutamiseks kasutatavate sisendandmetega.

               (9)

               Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel.

               (10)

               Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

               (11)

               Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artiklile 37.

               (12)

               Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise heakskiitmise taotlemine
   1.   Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab heakskiidu saamiseks sellele, et ta asendab ühe osa standardvalemi parameetritest, et kasutada kindlustus- või edasikindlustusandja parameetreid, kirjaliku taotluse järelevalveasutusele.
   2.   Taotlus esitatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asub kindlustus- või edasikindlustusandja peakontor, või järelevalveasutusega kokku lepitud keeles.
   3.   Kindlustus- või edasikindlustusandja taotlus peab sisaldama järgmist:

               a)

               dokumentaalsed tõendid kindlustus- või edasikindlustusandja sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega;

               b)

               konkreetne kuupäev, millest alates taotletakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist;

               c)

               standardparameetrite osa, mille asendamist kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega taotletakse;

               d)

               iga segmendi puhul kasutatav standardmeetod ning seda meetodit kasutades saadud kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri väärtus;

               e)

               see, mil viisil arvutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameeter, mille kasutamist kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb, ning teave arvutuse asjakohasuse kohta;

               f)

               tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks kasutavad andmed on täielikud, täpsed ja asjakohased ning vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklis 219 sätestatud nõuetele;

               g)

               põhjendus sellele, et iga standardmeetod, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri arvutamiseks iga üksiku segmendi jaoks, annab direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 sätestatud nõuete täitmise eesmärgil kõige täpsema tulemuse.

         4.   Lisaks lõikes 3 täpsustatule loetletakse taotluses ka kõik muud kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elementide heakskiitmiseks esitatud taotlused või taotlused, mis kavatsetakse nende heakskiitmiseks esitada järgmise kuue kuu jooksul, koos vastavate taotluste kuupäevadega.
   Artikkel 2
   Tulemuste täpsus
   Tulemuste täpsust tõendades hindavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kas standardmeetod on kindlustus- või edasikindlustusandja andmete jaoks sobiv, kas nende eeldused on täidetud ning kas andmed vastavad kindlustus- või edasikindlustusandja riskiprofiilile.
   Artikkel 3
   Järelevalveasutuse hinnang parameetrite valikule ja parameetrite arvutamise meetodile
   1.   Järelevalveasutus hindab kindlustus- või edasikindlustusandja järgmiseid valikuid:

               a)

               asendatavate parameetrite valikut, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili;

               b)

               segmentide valikut, mille jaoks on arvutatud parameetrid, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili.

         2.   Järelevalveasutused hindavad kindlustus- või edasikindlustusandja põhjendust kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks kasutatava standardmeetodi valiku kohta. Seda hindamist tehes arvestavad järelevalveasutused, kas standardmeetodit käsitlevad eeldused on täidetud ning kas andmed vastavad kindlustus- või edasikindlustusandja riskiprofiilile.
   Artikkel 4
   Taotluse hindamine
   1.   Järelevalveasutus kinnitab kindlustus- või edasikindlustusandja taotluse kättesaamist.
   2.   Järelevalveasutus kinnitab, kas taotlus on täielik, 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. Järelevalveasutus loeb kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise heakskiitmise taotluse täielikuks, kui see sisaldab kõiki artikli 1 lõigetes 3 ja 4 sätestatud andmeid ja dokumentaalseid tõendeid. Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et taotlus ei ole täielik, teavitab ta viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat sellest, et heakskiitmise tähtaja arvestamine ei ole alanud, ja täpsustab, miks taotlust ei loeta täielikuks.
   3.   Asjaolu, et järelevalveasutus on kinnitanud taotluse täielikkust, ei takista järelevalveasutust küsimast lisateavet, mis on vajalik hindamise läbiviimiseks. Lisateabe küsimisel täpsustatakse, millist lisateavet on vaja, ning nimetatakse lisateabe küsimise põhjused.
   4.   Taotluse hindamisega võib kaasneda järelevalveasutuste nõue kohandada kindlustus- või edasikindlustusandja välja pakutud viisi kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri kohaldamiseks. Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri kohaldamine on võimalik heaks kiita tingimusel, et selles tehakse kohandusi, teavitab ta viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat kirjalikult nõutavatest kohandustest.
   5.   Järelevalveasutuse poolt teabe küsimise või kohanduste nõudmise kuupäeva ja järelevalveasutuse poolt sellise teabe kättesaamise kuupäeva vahelisi päevi ei loeta lõikes 7 sätestatud kuuekuulise ajavahemiku hulka.
   6.   Kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust kõigist muudatustest seoses oma taotluse üksikasjadega. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust oma taotluse muutmisest, käsitatakse seda uue taotlusena, välja arvatud juhul, kui:

               a)

               muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või kohanduste tegemiseks või

               b)

               järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta.

         7.   Järelevalveasutus tagab, et ta teeb taotluse kohta otsuse kuue kuu jooksul alates täieliku taotluse kättesaamisest.
   Artikkel 5
   Taotluse kohta otsuse tegemine
   1.   Kui järelevalveasutus otsustab taotluse tagasi lükata, esitab ta põhjused, millele selline otsus tugineb. Järelevalveasutus kiidab taotluse heaks üksnes juhul, kui ta on rahul põhjendusega, mis on toodud standardvalemi parameetrite asjaomase osa asendamiseks.
   2.   Kui järelevalveasutus on teinud taotluse kohta otsuse, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult ja taotlusega samas keeles kindlustus- või edasikindlustusandjale.
   3.   Järelevalveasutus võib otsustada kiita taotluse heaks ka mõnede, kui mitte kõigi taotluses käsitletavate segmentide või parameetrite suhtes.
   Artikkel 6
   Järelevalveasutuse heakskiidu tühistamine
   Järelevalveasutus võib kindlustus- või edasikindlustusandjale kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite meetodi kasutamiseks antud heakskiidu tühistada, kui:

               a)

               kindlustus- või edasikindlustusandja, kellele on antud heakskiit kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamiseks, ei vasta enam direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 218, 219 ja 220 sätestatud tingimustele;

               b)

               nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel soovib kindlustus- või edasikindlustusandja standardparameetrite juurde tagasi pöörduda, saates järelevalveasutusele taotluse, milles ta esitab kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite meetodi sobimatuse põhjused ning sellekohased dokumentaalsed tõendid.

         Artikkel 7
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. märts 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

      (2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ((ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 931/2012, 10. oktoober 2012 , millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

text:
               11.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 277/7

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 931/2012,
   10. oktoober 2012,
   millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

               (2)

               Komisjoni 8. mai 2012. aasta rakendusmääruses (EÜ) nr 394/2012 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2012./2013. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud.

               (3)

               Ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud suhkru kogused ületavad rakendusmääruses (EL) nr 394/2012 kindlaks määratud koguseid. Seepärast tuleks 1. kuni 5. oktoobrini 2012 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Seega tuleks kõik pärast 5. oktoobrit 2012 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru puhul tagasi lükata ja peatada nende toodete ekspordilitsentsitaotluste esitamine,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati 1. kuni 5. oktoobrini 2012, antakse taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 35,073519 % alusel.
   2.   8., 9., 10., 11. ja 12. oktoobril 2012 esitatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotlused lükatakse tagasi.
   3.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamine peatatakse ajavahemikuks 15. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 10. oktoober 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 123, 9.5.2012, lk 30.