title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1100, 7. juuli 2015, liikmesriikide aruandekohustuste kohta raudteeturu järelevalve raames (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 181/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1100,
   7. juuli 2015,
   liikmesriikide aruandekohustuste kohta raudteeturu järelevalve raames
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 15 lõikele 5 peavad liikmesriigid turujärelevalve eesmärgil esitama aruandeid võrgu kasutamise ja raudteesektori raamtingimuste kohta.

               (2)

               Komisjon peaks liikmesriikidelt saadud teabe põhjal koostama iga kahe aasta tagant aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2012/34/EL artikli 15 lõikes 4 osutatud teemade kohta.

               (3)

               Liikmesriigid on komisjonile juba mitu aastat vajalikku teavet vabatahtlikult esitanud. Liikmesriikide esitatud teabe ühtsuse ja võrreldavuse tagamiseks on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kõnealuste andmete sisu ja vormi kohta.

               (4)

               Käesoleva määrusega kehtestatakse küsimustik, mille liikmesriigid peavad igal aastal täitma, et jälgida tehnilisi ja majanduslikke tingimusi ning arengusuundi ELi raudteetranspordisektoris.

               (5)

               Küsimustikuga nõutava teabe kogumisel peaksid liikmesriigid tegema riigi tasandil koostööd sotsiaalpartnerite, kasutajate, reguleerivate asutuste ja muude asjakohaste pädevate asutustega.

               (6)

               Selleks et raudteesektori ja liikmesriikide täiendav halduskoormus oleks võimalikult väike, võtab komisjon küsimustikus esitatavate andmete sisu puhul arvesse olemasolevaid teabeallikaid ja praeguste aruandekohustuste kohaselt juba esitatud andmeid. Eelkõige kasutab komisjon võimaluse korral järgmiste õigusaktide alusel esitatud andmeid:

                           —

                           nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 (2) puhul andmed raudteetaristusse tehtavate investeeringute kohta;

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 91/2003 (3) puhul andmed raudteevõrgu liiklusmahu ja õnnetuste kohta;

                           —

                           komisjoni määruse (EÜ) nr 1708/2005, (4) eelkõige selle I ja II lisa puhul andmed raudtee-reisijateveoteenuste kohta;

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1371/2007 (5) puhul raudteeveo-ettevõtjate iga-aastased aruanded teenuse kvaliteedi tagamise kohta ja

                           —

                           komisjoni määruse (EL) nr 1300/2014 (6) puhul andmed inventarinimestike kohta, mille liikmesriigid peavad koostama selleks, et jälgida ja hinnata puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuvõimalusi ELi raudteesüsteemis.

               (7)

               Euroopa raudteevaldkonda reguleerivate asutuste võrk peaks aktiivselt osalema nii direktiivi 2012/34/EL artiklis 15 sätestatud aruandekohustuste rakendamises kui ka andmekogumismetoodika ajakohastamises.

               (8)

               Lisas sisalduvat küsimustikku tuleks kasutada andmete kogumiseks alates 2015. aruandeaastast. Esimese kahe aruandeaasta suhtes on vaja kohaldada üleminekuperioodi, kuna pärast käesoleva määruse jõustumist võib liikmesriikidel tekkida vajadus kohandada olemasolevaid andmekogumismehhanisme. Vääriti mõistmise vältimiseks on oluline, et liikmesriigid teavitaksid üleminekuperioodil komisjoni küsimustiku asjakohastes osades esitatud andmete sisus või vormis tehtud muudatustest.

               (9)

               Asjaomase raudteeveo-ettevõtja taotluse korral ja juhul, kui see on põhjendatud ärisaladuse kaitsmise vajadusega, võivad liikmesriigid küsimustiku punktis 7 nõutavate andmete esitamisel kasutada pseudonüümi.

               (10)

               Käesoleva määruse kohaselt kogutud andmed tuleks teha kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele, välja arvatud juhul, kui see ei ole ärisaladuse kaitsmise tõttu võimalik.

               (11)

               Andmekogumismetoodika ja -meetodid ning sellekohased mõisted võivad tehnika ja teaduse arenedes aja jooksul muutuda. Samuti võib seoses raudteevaldkonna arengusuundumustega ja andmete kättesaadavamaks muutumisega osutuda vajalikuks küsimustiku ulatust kas suurendada või vähendada. Seega tuleks käesoleva määruse lisa korrapäraselt ajakohastada, et kooskõlas direktiivi 2012/34/EL artikli 62 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta arvesse eespool osutatud arengusuundumusi.

               (12)

               Komisjon on konsulteerinud raudteevaldkonna sotsiaalpartneritega ja kasutajatega raudteeturu järelevalve töörühma raames. Komisjon on konsulteerinud ka Euroopa raudteevaldkonna reguleerivate asutuste võrguga.

               (13)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2012/34/EL artikli 62 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesoleva määrusega kehtestatakse selliste andmete sisu ja vorm, mida liikmesriigid peavad komisjonile esitama raudteeturu järelevalvega seotud aruandekohustuste täitmiseks.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (7) artikli 2 punktis e, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (8) artikli 2 lõike 2 punktis a ja direktiivi 2012/34/EL artiklis 3 esitatud mõisteid.
   Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „raudteekasutustasud”– direktiivi 2012/34/EL II lisa punktis 1 osutatud minimaalse juurdepääsupaketi eest makstavad tasud;
   b)   „kiirrongiteenused”– raudtee-reisijateveoteenused, mille osutamiseks kasutatakse kiirraudtee jaoks ette nähtud veeremit, sealhulgas kallutusseadmega ronge, mis võivad teenuse osutamise ajast vähemalt mingi osa sõita kiirusega alates 200 km/h; kiirraudteetaristu kasutamine ei ole alati vajalik;
   c)   „tavapärased kaugveoteenused”– muud raudteereisijateveo-transporditeenused kui linna-, linnalähi-, piirkondlikud või kiirrongiteenused;
   d)   „reisirongijaam”– koht raudteel, kus reisirong võib sõitu alustada, teha peatuse või sõidu lõpetada;
   e)   „kaubajaam”– koht ühendveoüksuste hoiustamiseks ja ümberlaadimiseks eri transpordiliikide vahel, millest vähemalt üks on raudtee;
   f)   „riigi makstav koguhüvitis”– lepinguliste suhete puhul koguhüvitis, mida riik on nõus maksma taristuettevõtja rahastamiseks kogu lepinguperioodi jooksul;
   g)   „järelevalveorgan”– organ, mis vastavalt liikmesriigi õigusaktidele kontrollib, kuidas taristuettevõtja täidab lepingulisi kohustusi;
   h)   „rööbastee”– rööpapaar, millel saavad sõita rööbassõidukid;
   i)   „spetsiaalne kiiraudteeliin”– raudteeliin, mis on spetsiaalselt ehitatud nii, et selle põhilõikudel võib sõidukiirus üldjuhul olla vähemalt 250 km/h; selline liin võib hõlmata ka ühenduslõike, kus sõidukiirust tuleb aeglustada, et võtta arvesse kohalikke tingimusi;
   j)   „raudteesõlm”– raudteevõrgu oluline punkt, mis ühendab mitmeid raudteeliine;
   k)   „rahvusvaheline reisijateveoteenus”– reisijateveoteenus, mille puhul rong ületab vähemalt ühe liikmesriigi riigipiiri ja mille käigus reisijateveoteenust osutatakse eri riikides asuvate raudteejaamade vahel;
   l)   „siseriiklik reisijateveoteenus”– reisijateveoteenus, mille käigus reisijateveoteenust osutatakse vaid ühe liikmesriigi piires;
   m)   „siseriiklik kaubaveoteenus”– kaubaveoteenus, mida osutatakse vaid ühe liikmesriigi piires;
   n)   „rongiliini eraldamine”– otsus konkreetse(te) rongiliini(de) eraldamise kohta; graafikukohaste regulaarsete raudteeveoteenuste osutamisel käsitatakse iga rongiliini eraldamist ühe rongiliini eraldamise otsusena;
   o)   „graafikukohane rongiliin”– direktiivi 2012/34/EL artiklis 45 sätestatud liiklusgraafikute koostamise eeskirjade kohaselt eraldatud rongiliin;
   p)   „ühekordne rongiliin”– direktiivi 2012/34/EL artiklis 48 osutatud ühekordse taotluse kohaselt eraldatud rongiliin;
   q)   „rongiliini eraldamisest keeldumine”– rongiliini eraldamiseks esitatud taotlus, mida taristuettevõtja on keeldunud rahuldamast pärast direktiivi 2012/34/EL artikli 46 lõikes 1 sätestatud kooskõlastusmenetlust; graafikukohaste regulaarsete raudteeveoteenuste osutamisel käsitatakse iga rongiliini eraldamisest keeldumist ühe rongiliini eraldamisest keeldumise otsusena;
   r)   „hooldus”– tegevuskulude liik, mis on seotud taristuettevõtja tegevusega olemasoleva taristu nõuetekohase seisundi ja läbilaskevõime tagamisel;
   s)   „uuendamine”– kapitalikulude liik, mis on seotud olemasoleva taristu põhjaliku asendamisega, mis ei muuda taristu kogujõudlust;
   t)   „ümberehitamine”– kapitalikulude liik, mis on seotud olemasoleva taristu põhjaliku muutmisega, mis suurendab taristu kogujõudlust;
   u)   „uus taristu”– kapitalikulude liik, mis on seotud uute taristuseadeldiste ehitamise projektidega;
   v)   „riigilt saadud vahendid”– taristuga seotud kulude puhul otse avaliku sektori investeeringutoetustena saadud rahalised vahendid;
   w)   „omavahendid”– taristuettevõtjate või teenindusrajatiste käitajate poolt kasutustasude ja teiste vahenditega teenitud tulust saadud rahalised vahendid;
   x)   „tulud”– aruandeperioodil raudteetransporditeenuste osutamisest saadud tulude kogusumma; see ei hõlma toitlustamisest ega rongijaamas ja rongis osutatavatest teenustest saadud tulu;
   y)   „transiit”– riiki läbiv raudteevedu, mille puhul pealelaadimis- või pealeminekukoht ja mahalaadimis- või mahaminekukoht asuvad väljaspool asjaomast riiki;
   z)   „riigi territooriumil toimuv raudteeliiklus”– veeremiüksuste liikumine ühe riigi piires, olenemata sellest, missuguses riigis asjaomased veeremiüksused on registreeritud;
   (aa)   „hilinemine”– erinevus rongi sõiduplaanis märgitud aja ja tegeliku aja vahel, mil asjaomane rong läbib konkreetse koha marsruudil, mille kohta reisiandmeid kogutakse;
   (bb)   „tühistatud teenus”– rongireisi tühistamine käitamisetapis raudteeveoteenustega seotud põhjustel, sh graafikus ettenähtud peatuse tegemata jätmine rongi ümbersuunamise korral või raudteeveoteenuse asendamine maanteeveoteenusega;
   (cc)   „sõiduplaanikohane keskmine kiirus”– kiirus, mille arvutamiseks reisi kogupikkus jagatakse ajaga, mis asjaomase vahemaa läbimiseks on sõiduplaanis ette nähtud;
   (dd)   „avaliku teenindamise kohustuse hüvitis”– aruandeperioodil saadav rahaline kasu, mille pädev asutus on nõus otse või kaudselt eraldama riigi rahalisest vahenditest raudteeveoteenuste osutamisega seotud avaliku teenindamise kohustustuse täitmise eest;
   (ee)   „kommertsteenused”– kõik reisijateveoteenused, mis ei kuulu avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavate teenuste hulka;
   (ff)   „peamine raudteeveo-ettevõtja”– kõige suurema reisijate või tonnkilomeetrite arvuga raudteeveo-ettevõtja;
   (gg)   „aktiivne tegevusluba”– tegevusluba, mis on välja antud raudteeveo-ettevõtjale, kes on asjaomase liikmesriigi poolt direktiivi 2012/34/EL artikli 24 lõike 4 kohaselt kindlaks määratud ajavahemike jooksul alustanud käitamistegevust ega ole seda lõpetanud;
   (hh)   „passiivne tegevusluba”– tegevusluba, mis on välja antud raudteeveo-ettevõtjale, kes ei ole asjaomase liikmesriigi poolt direktiivi 2012/34/EL artikli 24 lõike 4 kohaselt kindlaks määratud ajavahemike jooksul alustanud käitamistegevust või on selle lõpetanud, ning peatatud või tühistatud tegevusload;
   (ii)   „tegevusloa saamise eest makstav tasu”– kõik tegevuslube välja andvale asutusele makstavad tasud, mis on seotud taotluse menetlemisega;
   (jj)   „tegevusloa saamise aeg”– ajavahemik nõuetekohase taotluse esitamise ja lõpliku otsuse tegemise vahel;
   (kk)   „täistööaja ekvivalent”– kõik aasta jooksul ühel töökohal töötatud tunnid (sh ületunnid), mis on jagatud täistööajaga töötaja keskmise töötundide arvuga aastas;
   (ll)   „sorteerimisjaam”– jaam või selle osa, mis on spetsiaalselt varustatud veeremiüksuste sorteerimiseks (sh jaotamiseks) kasutatavate rööbasteede või muude seadmetega.
   Artikkel 3
   Andmete kogumine ja esitamine
   1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 31. detsembriks lisas sisalduvas küsimustikus täpsustatud andmed eelmise aasta kohta.
   2.   Iga liikmesriik esitab komisjonile andmed tema territooriumil toimuva raudteetranspordi kohta.
   3.   Kui raudteeveo-ettevõtja tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis, esitab ta asjakohased andmed eraldi kõikide nende liikmesriikide asutustele, kus ta tegutseb.
   4.   Liikmesriigid võivad hankida vajalikud andmed kombineeritult järgmistest allikatest:

               a)

               kohustuslikud kontrollid;

               b)

               administratiivandmed, sh statistikaameti ja muude ametiasutuste kogutud andmed;

               c)

               statistilised hinnangud koos selgitustega kasutatud meetodite kohta;

               d)

               asjaomase sektori organisatsioonide või muude huvitatud isikute esitatud andmed ja

               e)

               sihtuuringud.

         Asjakohaseid andmeid valdavad üksused peavad need taotluse korral esitama.
   5.   Selleks et aidata liikmesriikidel tagada esitatud andmete kvaliteet ja võrreldavus, võib komisjon välja töötada metoodilise juhendmaterjali, kus võetakse arvesse liikmesriikide raudteesektori asutuste ja kutseorganisatsioonide parimaid tavasid.
   6.   Liikmesriigid esitavad komisjonile andmed, kasutades elektroonilist küsimustikku, mille komisjon teeb kättesaadavaks oma veebisaidil.
   7.   Liikmesriigid ja komisjon käsitavad neile edastatud teavet ärisaladusena.
   Artikkel 4
   Üleminekusätted
   1.   Liikmesriigid tagavad, et nende andmekogumiskord võimaldab esitada käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud sisule ja vormile vastavad andmed hiljemalt 2017. aruandeaastaks. Kui liikmesriikide arvates on andmekogumiskorras vajalike muudatuste tegemine märkimisväärselt keerukas või kui nad kahtlevad teatavate andmeliikide asjakohasuses või vajalikkuses, hinnatakse lisa kohandamise vajalikkust.
   2.   Kui liikmesriigid ei suuda üleminekuperioodil esitada andmeid vastavalt lisas kindlaksmääratud sisule ja vormile, edastavad nad asjakohased andmed nõuetekohasele vormile võimalikult sarnasel viisil ja kirjeldavad erinevusi andmete esitamisel.
   Artikkel 5
   Jõustumine ja kohaldamine
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

      (2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, 4. juuni 1970, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes (EÜT L 130, 15.6.1970, lk 4).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1).

      (4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007, 23. oktoober 2007, rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

      (6)  Komisjoni määrus (EL) nr 1300/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 913/2010, 22. september 2010, konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

      LISA

         RAUDTEETURUJÄRELEVALVE KÜSIMUSTIK

         Taustteave

                     Liikmesriik:

                  ☐ BE ☐ BG ☐ CZ ☐ DK ☐ DE ☐ EE ☐ IE ☐ EL ☐ ES ☐ FR ☐ HR ☐ IT ☐ CY ☐ LV ☐ LT ☐ LU ☐ HU ☐ MT ☐ NL ☐ AT ☐ PL ☐ PT ☐ RO ☐ SI ☐ SK ☐ FI ☐ SE ☐ UK
                  ☐ NO

                     Aruandeperiood: ☐☐/☐☐/☐☐ – ☐☐/☐☐/☐☐
                  Vastutav asutus:
                  Kontaktpunkti e-posti aadress:

            Liikmesriigid, kelle omavääring ei ole euro, peaksid omavääringu eurodesse arvestamisel kasutama aruandeperioodi jooksul kehtinud keskmist vahetuskurssi. Kasutatud vahetuskurss tuleks märkida allpool.

                  1 ☐☐☐ = ☐,☐☐☐☐ EUR

            Tärniga (*) tähistatud küsimustele vastamine on vabatahtlik.
      Kui käesolevas lisas sisalduvates aruandekohustustes osutatakse raudteeveo-ettevõtjatele, ei kohaldata neid kohustusi selliste raudteeveo-ettevõtjate suhtes, kes teenindavad üksnes direktiivi 2012/34/EL artikli 2 lõikes 1 osutatud linna- või linnalähiliine või piirkondlikke liine autonoomsetes kohalikes või piirkondlikes võrkudes.
      1.   Taristukasutustasud

      1.1.   Keskmine raudteekasutustasu eri rongikategooriate rongkilomeetri kohta

      Tabel tuleks täita ainult nende rongikategooriate kohta, mida aruandvas liikmesriigis kasutatakse. Kui aritmeetilist keskmist ei ole võimalik arvutada, võib tabelisse märkida eri rongikategooriate hinnangulised kasutustasud. Lahtris 1.5 (1) tuleks kirjeldada kasutustasude arvutamiseks või hindamiseks kasutatud meetodit.

                  Rongikategooria

                     (märkida vaid need kategooriad, mida aruandvas liikmesriigis kasutatakse)

                  Raudteekasutustasud, välja arvatud lisatasud

                     (eurot rongikilomeetri kohta)

                     Reisijatevedu

                  Reisirong, mida kasutatakse transporditeenuste osutamiseks linnalähi- ja piirkondlikel liinidel

                  ☐☐☐,☐☐

                  Reisirong, mida kasutatakse tavapäraste kaugveoteenuste osutamiseks

                  ☐☐☐,☐☐

                  Reisirong, mida kasutatakse kiirrongiteenuste osutamiseks spetsiaalsetel kiirraudteeliinidel

                  ☐☐☐,☐☐

                     Kaubavedu

                  1 000 brutotonni kaaluv kaubarong

                  ☐☐☐,☐☐

                  1 600 brutotonni kaaluv kaubarong

                  ☐☐☐,☐☐

                  6 000 brutotonni kaaluv kaubarong

                  ☐☐☐,☐☐

            1.2.   Taristuettevõtjatele taristu ning reisirongi- ja kaubajaamadega seotud tasudest laekunud tulud

      Tabelisse tuleb märkida ainult taristuettevõtjate kogutud tasud. Kõnealused tasud hõlmavad taristuettevõtjale kuuluvate või tema hallatavate reisirongijaamarajatiste ja kaubajaamade eest kogutud tasusid.

                  Tulud

                     (tuhandetes eurodes)

                     Reisijatevedu

                  Raudteekasutustasudest saadud kogutulud, sh lisatasud

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Jaamakasutustasudest saadud kogutulud,

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Sh:

                  Linnalähi- ning piirkondlike rongide suhtes kohaldatavad jaamakasutustasud (*)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  tavapäraste kaugveo- ja kiirrongide suhtes kohaldatavad jaamakasutustasud (*)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Reisijateveo-ettevõtjate käest kogutud muud tasud

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Kaubavedu

                  Raudteekasutustasudest saadud kogutulud, sh lisatasud

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Kaubajaamatasudest saadud kogutulud

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Reisijateveo-ettevõtjate käest kogutud muud tasud

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Taristuettevõtjate kogutud tulud kokku

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            1.3.   Direktiivi 2012/34/EL artikli 30 lõike 2 kohaselt sõlmitud lepinguliste suhete põhijooned

                  Infrastruktuuriettevõtja

                     (nimi)

                  Hõlmatud võrgu pikkus

                     (km)

                  Alguskuupäev

                  Lõppkuupäev

                  Kas tulemuslikkusnäitajad on kokku lepitud (2)?
                  Kui jah, siis palun täpsustage

                  Riigi makstav koguhüvitis (tuhandetes eurodes)

                  Kas lepingul on järelevalveorgan?
                  Kui jah, siis palun täpsustage

                     (nimi)

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐ JAH ☐ EI

            1.4.   Müra vähendamine

      Kas on olemas (juba kehtivad või tulevikus kehtima hakkavad) kohustuslikud eeskirjad, mille kohaselt raudteeveo-ettevõtjad ja/või taristuettevõtjad peavad võtma meetmeid, et vähendada elanikkonna kokkupuudet raudteemüraga? Kõnealused meetmed võivad hõlmata liiklusmahupiiranguid, müratõkkeid või mürapõhiste kasutustasude kehtestamist, et kiirendada kaubavagunite varustamist nn vaiksete piduriklotsidega.
      ☐ JAH ☐ EI

                  Kui jah, siis palun täpsustage:

            1.5.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  palun selgitage, kuidas on arvutatud tabelis 1.1 märgitud keskmine raudteekasutustasu rongikilomeetri kohta, sh kasutustasude arvutamisel arvesse võetud komponendid;

                  —

                  palun märkige, kas aruandes esitatud raudteekasutustasude suhtes kohaldatakse ka lisatasusid;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  palun märkige, kas kasutustasud on diferentseeritud vastavalt ERTMSile (3) või mitte.

            2.   Läbilaskevõime jaotamine

      2.1.   Ülekoormatud taristuosad

      Palun esitage direktiivi 2012/34/EL artikli 47 lõike 1 kohaste ülekoormatud taristuosade kohta aruandeperioodi lõpuks kujunenud olukorra põhjal järgmine teave.

                     Ülekoormatud rööbasteede kogupikkus (km)

                  ☐☐☐☐☐☐

                     sh:

                  spetsiaalsed kiirraudteeliinid (km)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  raudteekaubaveokoridorid (km)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  Ülekoormatud raudteesõlmede arv

                  ☐☐☐

            2.2.   Prioriteetsed teenused

      Palun koostage raudteeveoteenuste pingerida (1 tähistab kõige prioriteetsemat teenust), millest aru andev liikmesriik peab lähtuma taristu läbilaskevõime eraldamisel (näiteks sõiduplaanide koostamisel ja kooskõlastamisel ning ajutise läbilaskepiirangu või -häire korral). Kui mõni loetletud teenus ei kuulu prioriteetide hulka, tehke vastavasse lahtrisse ristike („x”).

                              ☐

                              Avaliku teenindamise kohustuse raames osutatavad teenused

                              ☐

                              Siseriiklikud kiirrongiteenused

                              ☐

                              Muud siseriiklikud reisijateveoteenused

                              ☐

                              Rahvusvahelised reisijateveoteenused

                              ☐

                              Siseriiklikud kaubaveoteenused

                              ☐

                              Rahvusvahelised kaubaveoteenused

                              ☐

                              Muu

                  Palun täpsustage:

            2.3.   Eraldatud rongiliinid ja rongiliini eraldamisest keeldumine eri teenuste kaupa

      Tabel tuleks täita ainult nende rongikategooriate kohta, mida aruandvas liikmesriigis kasutatakse. Palun esitage järgmine teave olukorra kohta, mis on kujunenud pärast liiklusgraafikute koostamist ja kooskõlastamist vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklitele 45 ja 46.

                  Teenus

                  Graafikukohased rongiliinid

                  Ühekordsed rongiliinid

                  Eraldatud rongiliinid

                     (liinide arv)

                  Rongiliini eraldamisest keeldumine

                     (liinide arv)

                  Eraldatud rongiliinid

                     (liinide arv)

                  Rongiliini eraldamisest keeldumine

                     (liinide arv)

                     Reisijatevedu kokku

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Siseriiklikud linnalähi- ja piirkondlikud liinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Siseriiklikud tavapärased kaugliinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Siseriiklikud kiirrongiliinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Rahvusvahelised liinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Kaubavedu kokku

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Siseriiklik kaubavedu

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Rahvusvaheline kaubavedu

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     sh:

                  raudtee-kaubaveokoridoride universaalteenistuste eraldatud liinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            2.4.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  palun kirjeldage lühidalt taristuettevõtjate poolt rongiliinide eraldamisel kasutatud prioriteetseid kriteeriume ja asjaolusid, mille puhul kõnealuseid kriteeriume kohaldati, nt sõiduplaanide koostamise ja kooskõlastamise käigus ning ajutise läbilaskepiirangu või -häire korral;

                  —

                  palun täpsustage, kas direktiivi 2012/34/EL artikli 31 lõikes 4 osutatud läbilaskenappust kajastavat kasutustasu kasutati või mitte;

                  —

                  palun täpsustage, kas direktiivi 2012/34/EL artiklis 51 osutatud läbilaskevõime suurendamise kava kasutati või mitte.

            3.   Taristukulud

      Palun märkige aruandeperioodil tehtud kulutused põhiliste taristuettevõtjate ja muude reisirongi- ja kaubajaamaomanike kaupa. Killustatud turgude puhul võib aruandesse märkida vaid põhiliste reisirongi- ja kaubajaamaomanike kulud (4). Eri transpordiliike hõlmavate reisirongi- ja kaubajaamade puhul märkige ainult raudteetranspordiga seotud kulud.
      3.1.   Raudteetaristukulude ülevaade

                  (tuhandetes eurodes)

                  Hooldus

                  Uuendamine

                  Ümberehitamine

                  Uus taristu

                  Tavaraudteeliinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Spetsiaalsed kiirraudteeliinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Olulisemad reisirongijaamad

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Olulisemad kaubajaamad

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Kogukulu

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            3.2.   Eri taristukomponentidega seotud kulude rahastamise allikad
          (5)

                  (tuhandetes eurodes)

                  Riigilt saadud vahendid

                  ELi fondid

                  Omavahendid

                     Olemasolev taristu, sh olulisemad reisirongi- ja kaubajaamad

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Uus taristu

                  Tavapärased ja spetsiaalsed kiirraudteeliinid

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Olulisemad reisirongijaamad

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Olulisemad kaubajaamad

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Kogukulu

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            3.3.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  palun osutage direktiivi 2012/34/EL artikli 8 lõike 1 kohaselt avaldatud riiklikule raudteetaristu arendamise strateegiale.

            4.   Tulud ja liiklusmaht

      4.1.   Reisijate- ja kaubavedude tulud ja maht

      Selleks et tagada kooskõla teenuste mahu ja deklareeritud tulude vahel, tuleks käesolevasse tabelisse märkida vaid asjaomase riigi territooriumil toimunud raudteeliiklusest saadud tulud. Vajaduse korral võib kasutada statistilisi hinnanguid. Kui liiklusmahtu käsitlev ametlik statistika ei ole veel kättesaadav, võib esitada esialgsed väärtused, mida on hiljem võimalik kohandada.

                     Reisijatevedu

                     Raudteeveo-ettevõtjate osutatavatest veoteenustest saadud kogutulud (tuhandetes eurodes)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Vedude kogumaht (tuhandetes rongkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                     Vedude kogumaht (miljonites reisijakilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Siseriiklike vedude maht (miljonites reisijakilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Rahvusvaheliste vedude maht (miljonites reisijakilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Transiitvedude maht (*) (miljonites reisijakilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                     Avaliku teenindamise kohustusega seotud veoteenuste ja kommertsteenuste maht ning neist saadud tulu

                        Avaliku teenindamise kohustusega seotud veoteenused

                  Piletitulud (tuhandetes eurodes)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Avaliku teenindamise kohustuse eest makstav hüvitis (tuhandetes eurodes)
                      (6)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Vedude maht (miljonites reisijakilomeetrites)
                      (7)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                        Kommertsteenused

                  Piletitulud (tuhandetes eurodes)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Vedude maht (miljonites reisijakilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                     Kaubavedu

                     Raudteeveo-ettevõtjate osutatavatest veoteenustest saadud kogutulu (tuhandetes eurodes)

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     Vedude kogumaht (tuhandetes rongkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                     Vedude kogumaht (miljonites tonnkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Siseriiklike vedude maht (miljonites tonnkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Rahvusvaheliste vedude maht (miljonites tonnkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  Transiitvedude maht (*) (miljonites tonnkilomeetrites)

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

            4.2.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  märkige, kas riigi territooriumil toimuvast raudteeliiklusest saadud tulud esitatakse arvandmete või hinnanguna; kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  lünkade või sisendandmete vasturääkivuste korral lisage selgitus.

            5.   Raudteeveoteenuste kvaliteet

      Tabelid tuleks täita ainult nende rongikategooriate kohta, mida aruandvas liikmesriigis kasutatakse.
      5.1.   Reisijateveoteenuste õigeaegsus ja tühistatud teenused

                  Reisijatevedu

                  Vedude arv kokku

                  Õigeaegselt saabunud rongide arv
                  (hilinemine kuni 5 minutit)

                  Tühistatud vedude arv

                  Linnalähi- ja piirkondlikud veoteenused

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Tavapärased kaugveo- ja kiirrongiteenused

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            5.2.   Kaubaveoteenuste õigeaegsus ja tühistatud veoteenused
          (8)

                  Kaubavedu

                  Vedude arv kokku

                  Õigeaegselt saabunud rongide arv
                  (hilinemine kuni 15 minutit)

                  Tühistatud vedude arv

                  Siseriiklikud veoteenused

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  Rahvusvahelised veoteenused

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            5.3.   Sõiduplaanikohane keskmine kiirus kaubaveoteenuste puhul (*)

                  Kaubavedu

                  Sõiduplaanikohane keskmine kiirus (km/h)

                  Siseriiklikud veoteenused

                  ☐☐☐

                  Rahvusvahelised veoteenused

                  ☐☐☐

            5.4.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  selgitage, kuidas rongi hilinemist mõõdeti (nt kas seda tehti ainult lõpp-peatustes või on tegemist kõikides sõiduplaanis märgitud peatuses mõõdetud hilinemiste keskmise väärtusega);

                  —

                  lisage viited kaubaveokoridori juhatuse poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (9) artikli 19 kohaselt avaldatud tulemuslikkusaruannetele ja kasutajauuringutele;

                  —

                  lisage viited kõikidele kauba- ja reisijateveo kvaliteeti käsitlevatele hiljutistele uuringutele.

            6.   Avaliku teenindamise kohustus

      6.1.   Vedude maht ja avaliku teenindamise kohustusega seotud veoteenuste eest makstav hüvitis eri turusegmentides

      Tabel tuleks täita ainult nende rongikategooriate kohta, mida aruandvas liikmesriigis kasutatakse.

                  Vedude maht

                     (miljonites reisijakilomeetrites)

                  Vedude maht (tuhandetes rongkilomeetrites)

                  Avaliku teenindamise kohustuse eest makstav hüvitis (10)
                     (tuhandetes eurodes)

                  Kokku

                     Sh:

                  Võistleva pakkumismenetluse alusel

                  Otselepingu alusel

                  Avaliku teenindamise kohustused kokku

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     sh:

                  linnalähi- ja piirkondlikud liinid

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  tavapärased kaugveoliinid

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                  kiirrongiliinid

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

                     sh:

                  avaliku teenindamise kohustuste alusel osutatavad rahvusvahelised veoteenused

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐,☐

                  ☐☐☐☐☐☐☐☐☐

            6.2.   Juurdepääs veeremile avaliku teenindamise kohustuste raames

      Palun esitage kõikide aruandeperioodi jooksul sõlmitud avaliku teenindamise lepingute kohta järgmine teave:

                  Kirjeldus (avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud piikonnad või rongiliinid)

                  Kestus (aastates)

                  Lepingu maht (tuhandetes rongkilomeetrites aastas)

                  Ettevõtja (nimi)

                  Kas leping sõlmiti võistleva pakkumismenetluse alusel?

                  Veeremiga varustamise kord

                  Kas see on pakkumuse tehnilises kirjelduses kindlaks määratud?

                  Kirjeldus (11)

                  1.

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  2.

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  3.

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

                  …

                  ☐ JAH ☐ EI

                  ☐ JAH ☐ EI

            6.3.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist.

            7.   Turu avatuse määr

      Nende raudteeveo-ettevõtjate loetelu, kelle turuosa on 1 % või rohkem. Kui asjaomases liikmesriigis on üle kümne raudteeveo-ettevõtja, kelle turuosa on 1 % või rohkem, märkige neist vaid kümme suurimat. Muude raudteeveo-ettevõtjate turuosa võib kokku võtta pealkirja „Muud” all.
      Kui ärisaladuse tõttu ei ole raudteeveo-ettevõtja nime lubatud märkida, kasutage palun pseudonüümi, näiteks „RE nr 1”, „RE nr 2”. Kui selline lähenemisviis ei ole ärisaladusprobleemide lahendamiseks piisav, võib asjaomase raudteeveo-ettevõtja (välja arvatud turgu valitseva raudteeveo-ettevõtja) turuosad tähistada koondnäitajaga.
      7.1.   Reisijateveoturg – avaliku teenindamise kohustusega seotud teenused

                  Raudteeveo-ettevõtja

                     (nimi või pseudonüüm)

                  Avaliku teenindamise kohustusega seotud teenuste turuosa

                     (protsentides)
                      (12)

                  Peamine või turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud raudteeveo-ettevõtjad:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud:

                  ☐☐☐,☐ %

            7.2.   Reisijateveoturg – kommertsteenused

                  Raudteeveo-ettevõtja

                     (nimi või pseudonüüm)

                  Kommertsteenuste turuosa

                     (protsentides)
                      (13)

                  Peamine või turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud raudteeveo-ettevõtjad:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud:

                  ☐☐☐,☐ %

            7.3.   Kaubaveoturg

                  Raudteeveo-ettevõtja

                     (nimi või pseudonüüm)

                  Kaubaveoteenuste turuosa

                     (protsentides)
                      (14)

                  Peamine või turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud raudteeveo-ettevõtjad:

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  Muud:

                  ☐☐☐,☐ %

            7.4.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  märkige, kas aruandeperioodil on turule tulnud mõni uus oluline raudteeveo-ettevõtja.

            8.   Ühtlustamistase ja õiguslikud arengusuundumused (*)
      Teave õigusaktide ühtlustamise kohta on komisjonil juba olemas, kuna liikmesriigid teavitavad komisjoni õigusaktide ülevõtmisest.
      Käesolevas osas on liikmesriikidel võimalik esitada märkusi ELi raudteeturu lahendamata probleemide või siseriiklike raudtee-alaste õigusaktide väljatöötamise kohta.
      8.1.   Täiendavad märkused (*)

            9.   Tegevuslubade väljaandmine

      9.1.   Raudteeveo-ettevõtjatele välja antud tegevuslubade arv
          (15)

                  Aktiivsete tegevuslubade arv aruandeperioodi alguses (A)

                  ☐☐☐☐

                  Aruandeperioodi jooksul peatatud või tühistatud tegevuslubade arv (16) (B)

                  ☐☐☐☐

                  Aruandeperioodil välja antud tegevuslubade arv (C)

                  ☐☐☐☐

                  Aktiivsete tegevuslubade arv aruandeperioodi lõpus (A – B + C)

                  ☐☐☐☐

                  Passiivsete tegevuslubade arv aruandeperioodi lõpus

                  ☐☐☐☐

            9.2.   Tegevusloa eest makstavad tasud ja selle saamiseks kuluv aeg

                  Tegevusloa saamise eest makstav keskmine tasu (eurodes)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  Tegevusloa saamiseks kuluv keskmine aeg (kalendripäevades)

                  ☐☐☐

            9.3.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

            10.   Tööhõive ja sotsiaalsed tingimused

      10.1.   Raudteesektori töötajad soo ja vanusegruppide kaupa

      Palun esitage järgmine teave aruandeperioodi lõpu seisuga. Kui raudteeveo-ettevõtja osutab teenuseid lisaks raudteesektorile ka mõnes muus sektoris, võib töötajate arvu kindlaksmääramisel kasutada raudteeveoteenuste osutamisega seotud töötajate koguarvu hinnangulist osakaalu.

                  Kokku

                     (täistööaja ekvivalendina)

                  Mehed (%)

                  Naised (%)

                  < 30 aastat (%)

                  30–50 aastat (%)

                  > 50 aastat (%)

                  Turgu valitseva raudteeveo-ettevõtja või muude põhiliste raudteeveo-ettevõtjate töötajate arv kokku (17)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                     Sh:

                  vedurijuhid

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  Muude raudteeveo-ettevõtjate töötajate arv kokku

                  ☐☐☐☐☐☐

                     Sh:

                  vedurijuhid

                  ☐☐☐☐☐☐

                  Põhiliste taristuettevõtjate töötajate arv kokku

                  ☐☐☐☐☐☐

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  Muude taristuettevõtjate töötajate arv kokku

                  ☐☐☐☐☐☐

                  Muude raudteetranspordiga seotud teenuseid osutavate ettevõtjate töötajate arv (*) (18)

                  ☐☐☐☐☐☐

                     sh:

                  reisirongijaamad (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  kaubajaamad (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  veeremi hooldamine (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  taristu hooldamine (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  erikoolitusorganisatsioonid (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  rongijuhtide rentimine (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  energiavarustus (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  veeremiga seotud puhastusteenused (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

                  muu (*)

                  ☐☐☐☐☐☐

            10.2.   Töötajad lepinguliikide kaupa

      Palun esitage järgmine teave olukorra kohta aruandeperioodi lõpus.

                  Alalised töölepingud
                  A (19)

                     (%)

                  Ajutised töölepingud
                  B

                     (%)

                  Osalise tööajaga töötajad

                     (%)

                  Praktikandid

                     (%)

                  Turgu valitseva raudteeveo-ettevõtja või muude põhiliste raudteeveo-ettevõtjate töötajate arv kokku (20)

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                     Sh:

                  Vedurijuhid

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  Põhiliste taristuettevõtjate töötajate arv kokku

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

                  ☐☐,☐ %

            10.3.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  kui andmete kogumisel on kasutatud valimit või prognoose, lisage lühiülevaade kasutatud lähenemisviisist;

                  —

                  palun esitage üksikasjalik teave raudteetöötajatele mõeldud koolitusprogrammide või toimingute kohta;

                  —

                  täpsustage, kas pädev asutus on kasutanud talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (21) artikli 4 lõikega 5 antud õigusi avaliku teenuse osutaja töötajate puhul kohaldatavate õiguste ja sotsiaalsete standardite suhtes.

                  —

                  Kui tabelis 10.1 on esitatud andmed real „Muude raudteetranspordiga seotud teenuseid osutavate ettevõtjate töötajate arv”, selgitage lühidalt, missuguseid ettevõtjaid silmas peeti.

            11.   Teenindusrajatised

      11.1.   Põhiliste teenindusrajatiste omandivorm ja haldamine

      Käesoleva küsimustiku puhul lähtutakse teenindusrajatiste määratlusest, mis on esitatud direktiivi 2012/34/EL II lisas. Palun märkige iga omandivormi või ettevõtja kohta tema käitatavate rajatiste arv

                  Taristurajatis

                  Omandivorm

                  Käitaja

                  Turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja ja sellega seotud äriühingud (22)

                  Muud äriühingud

                  Turgu valitsev raudteeveo-ettevõtja ja sellega seotud äriühingud

                  Muud äriühingud

                  Taristuettevõtjad

                  Raudteeveo-ettevõtjad

                  Integreeritud ettevõtjad (23)

                  Valitsus (24)

                  Muu

                  Taristuettevõtjad

                  Raudteeveo-ettevõtjad

                  Integreeritud ettevõtjad

                  Valitsus

                  Muu

                     Reisirongijaamad kokku

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Jaamad, mis teenindavad üle 25 000 reisija päevas

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Jaamad, mis teenindavad üle 10 000–25 000 reisija päevas

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Jaamad, mis teenindavad 1 000–10 000 reisijat päevas

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Jaamad, mis teenindavad alla 1 000 reisija päevas

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Kaubajaamad

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Sorteerimisjaamad

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Hooldusrajatised

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Raudteega ühendatud mere- ja siseveesadamarajatised

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  Tankimisrajatised

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

                  ☐☐☐

            11.2.   Teenindusrajatistega seotud kaebuste arv

      Palun märkida juurdepääsu, kasutustasude suurust või osutatavate teenuste kvaliteeti käsitlevate kaebuste arv.

                  Kaebused, mida reguleeriv asutus praegu menetleb

                  ☐☐☐

                  Aruandeperioodi jooksul kaebuste kohta vastu võetud otsused

                  ☐☐☐

            11.3.   Kaebuste kirjeldus

      Palun kirjeldage lühidalt ja üldjoontes põhilisi juhtumeid (kuni kümme juhtumit), mille kohta aruandeperioodi jooksul on otsus vastu võetud. Märkige, kas mõnes kaebuses tõstatati küsimusi Euroopa raudteeõigustiku tõlgendamise kohta, ja kirjeldage olukorra parandamiseks kavandatud meetmeid.

                              1.

                              2.

                              3.

                              4.

                              5.

                              6.

                              7.

                              8.

                              9.

                              10.

            11.4.   Täiendavad märkused (*)
      Palun lisage siia kõik täiendavad märkused, sh järgmiste punktide kohta:

                  —

                  kui aruande kohaselt esitatud andmed ei ole määruse artiklis 4 osutatud üleminekuperioodi ajal täielikult kooskõlas aruande sisu ja/või vormiga, lisage asjakohane teave;

                  —

                  palun täpsustage, kas on esinenud juhtumeid, mille puhul on konsulteeritud teiste liikmesriikide reguleerivate asutustega.

         (1)  Arvestades mitmesuguseid võimalikke lähenemisviise, millest kasutustasu arvutamisel saab lähtuda, ei pea eri liikmesriikide poolt tabelis esitatud andmed olema tingimata võrreldavad ja neid kasutatakse eelkõige eri liikmesriikides valitsevate arengusuundumuste jälgimiseks.

         (2)  Nagu on kindlaks määratud direktiivi 2012/34/EL V lisa punktis 3.

         (3)  Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem.

         (4)  Käesolevas küsimustikus käsitatakse oluliste reisirongijaamadena jaamu, mis teenindavad ööpäevas üle 10 000 reisija ning oluliste kaubajaamadena jaamu, mille läbilaskevõime on üle 100 000 konteineri või miljoni tonni aastas.

         (5)  Tabelites 3.1 ja 3.2 märgitud kulude kogusumma peaks olema üldjoontes ühesugune.

         (6)  Siin märgitud summa peaks olema sama, mis tabelis 6.1. Ettevõtja poolt riigiasutusele tehtud kontsessioonimakseid tuleks käsitada avaliku teenindamise kohustuse nn negatiivsete hüvitistena.

         (7)  Siin märgitud summa peaks olema sama, mis tabelis 6.1.

         (8)  Ainult sõiduplaanis sisalduvad veoteenused.

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 913/2010, 22. september 2010, konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

         (10)  Ettevõtja poolt riigiasutusele tehtud kontsessioonimakseid tuleks käsitada avaliku teenindamise kohustuse nn negatiivse hüvitisena.

         (11)  Iga lepingu puhul veeremiga varustamise kord, nt avaliku sektori hankija omandisse kuuluv veerem või tema subsideeritud või tagatud veerem, raudteeveo-ettevõtja veerem või renditud veerem.

         (12)  Asjaomase riigi territooriumil aruandeperioodi jooksul läbitud reisijakilomeetrite põhjal. Veeru kogusumma peaks olema 100 %.

         (13)  Asjaomase riigi territooriumil aruandeperioodi jooksul läbitud reisijakilomeetrite põhjal. Veeru kogusumma peaks olema 100 %.

         (14)  Asjaomase riigi territooriumil aruandeperioodi jooksul läbitud tonnkilomeetrite põhjal. Veeru kogusumma peaks olema 100 %.

         (15)  Pärast seda, kui teave raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade kohta tehakse Euroopa Raudteeagentuuri koostalitlus- ja ohutusalase andmebaasis (ERADIS) kaudu kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks, ei ole liikmesriigid enam kohustatud käesolevat jagu täitma.

         (16)  Välja arvatud aruandeperioodi jooksul taasaktiveeritud tegevusload.

         (17)  Aruandlus peaks hõlmama vähemalt 50 % turust (reisijakilomeetrite ja tonnkilomeetrite koguarvu põhjal).

         (18)  Töötajad, keda ei ole arvatud eespool esitatud raudteeveo- ega taristuettevõtjate töötajate hulka.

         (19)  A + B = 100 %.

         (20)  Aruandlus peaks hõlmama vähemalt 50 % turust (reisijakilomeetrite ja tonnkilomeetrite koguarvu põhjal).

         (21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

         (22)  Sealhulgas integreeritud taristuettevõtjad ja valdusettevõtjad.

         (23)  Sealhulgas raudteeveo-ettevõtjad, kes ei ole turgu valitsevad raudteeveo-ettevõtjad, ja taristuettevõtjad, kes tegutsevad integreeritud ettevõtja osana.

         (24)  Riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse tasand.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 469/2011, 13. mai 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               17.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 129/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 469/2011,
   13. mai 2011,
   millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (2) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artikli 18 lõiget 1,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

               (1)

               Nõukogu kehtestas 10. detsembril 1999. aastal pärast uurimist (edaspidi „esialgne subsiidiumivastane uurimine”) määrusega (EÜ) nr 2597/1999 lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes (3). Dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne dumpinguvastane uurimine”) järel ja pärast seda, kui komisjoni määrusega (EÜ) nr 367/2001 (4) oli 24. veebruaril 2001. aastal võetud kasutusele ajutine dumpinguvastane tollimaks, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (5) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

               (2)

               8. märtsil 2006 avaldati kaks Indiast pärit PET-kile importi käsitlevat nõukogu määrust: määrus (EÜ) nr 367/2006, (6) millega säilitati pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist lõplik tasakaalustav tollimaks (edaspidi „aegumise läbivaatamise järgne subsiidiumivastane määrus”); ja määrus (EÜ) nr 366/2006, (7) millele eelnes osaline vahepealne läbivaatamine ja millega muudeti vaatlusaluse impordi suhtes kehtivaid lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse (edaspidi „dumpinguvastase määruse muutmismäärus”).

               (3)

               6. novembril 2007 kehtestati aegumise läbivaatamise järel nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (8) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

               (4)

               20. mail 2010 avaldati Euroopa Liidu Teatajas asjakohane teade (9). Selles teavitati huvitatud isikuid asjaolust, et vastavalt Üldkohtu 17. novembri 2009. aasta otsusele kohtuasjas T-143/06 (10) (edaspidi „kohtuotsus”) ei kohaldata äriühingu MTZ Polyfilms Ltd (edaspidi „MTZ Polyfilms”) poolt valmistatud PET-kile impordi suhtes Euroopa Liitu enam dumpinguvastase määruse muutmismäärusega ja määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ning et äriühingu MTZ Polyfilms impordi eest nende määruste kohaselt makstud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud tuleb tagasi maksta või neid vähendada. Ühtlasi avati teatega osaliselt uuesti muu hulgas Indiast pärit PET-kile importi käsitlev dumpinguvastaste meetmete läbivaatamisega seotud uurimine, et rakendada eespool nimetatud Üldkohtu otsust äriühingu MTZ Polyfilms osas.

               (5)

               Aegumise läbivaatamise järgse subsiidiumivastase määrusega kehtestatud tasakaalustava tollimaksu kehtivus aegus 9. märtsil 2011 (11) vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artikli 18 lõikele 1. Kooskõlas põhimõttega, et ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tingitud olukorra lahendamise eesmärgil ei või ühegi toote suhtes kehtestada üheaegselt dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, võeti määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra puhul vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 1 arvesse aegumise läbivaatamise järgse subsiidiumidevastase määrusega kehtestatud tasakaalustava tollimaksu suurust. Võttes arvesse tasakaalustava tollimaksu kehtivuse aegumist, tuleb nüüd dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohandada.

         2.   DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSU MÄÄRAD PÄRAST SAMA IMPORDI SUHTES KEHTESTATUD TASAKAALUSTAVA TOLLIMAKSU KEHTIVUSE AEGUMIST

               (6)

               Nagu põhjenduses 5 märgitud, tuleb pärast Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu kehtivuse aegumist 9. märtsil 2011 kohandada dumpinguvastase tollimaksu määrasid. Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks koosneb dumpingumarginaalist, millest on lahutatud ekspordisubsiidiumidega seotud subsiidiumimarginaal. Kuna tasakaalustava tollimaksu kehtivus on nüüd aegunud, tuleb dumpinguvastase tollimaksu määrad uuesti kindlaks määrata.

               (7)

               Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks dumpinguvastane tollimaks ületada kindlaksmääratud dumpingumarginaali, vaid peaks olema sellest marginaalist väiksem, kui selline madalam tollimaks oleks piisav liidu tootmisharu kahju kõrvaldamiseks. Seega peaks kehtestatava tollimaksu määr olema madalaima dumpingumarginaali tasemel ning kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

               (8)

               Sellega seoses tuleb märkida, et algses dumpinguvastases uurimises oli kahju kõrvaldav tase kõikidel juhtudel dumpingumarginaalist kõrgem, nagu on osutatud määruse (EÜ) 367/2001 põhjenduses 195 ja kinnitatud määruse (EÜ) nr 1676/2001 põhjenduses 74. Seega tuleks dumpinguvastane tollimaks kehtestada kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemel, mis India eri tootjate puhul on järgmine:

                           Äriühing

                           Dumpingumarginaal ja dumpinguvastase tollimaksu määr

                           Viide

                           Ester Industries Limited

                           29,3 %

                           Määrus (EÜ) nr 366/2006

                           Garware Polyester Limited

                           0 %

                           Rakendusmäärus (EL) nr 38/2011 (12)

                           Jindal Poly Films Limited

                           0 %

                           Määrus (EÜ) nr 1676/2001 (15)

                           Polyplex Corporation Limited

                           3,7 %

                           Määrus (EÜ) nr 366/2006

                           SRF Limited

                           15,5 %

                           Määrus (EÜ) nr 1424/2006 (13)

                           Uflex Limited

                           3,2 %

                           Määrus (EÜ) nr 366/2006 (16)

                           Vacmet India Limited

                           0 %

                           Rakendusmäärus (EL) nr 205/2011 (14)

                           Kõik muud äriühingud (v.a MTZ Polyfilms)

                           29,3 %

                           Määrus (EÜ) nr 366/2006

               (9)

               Kõikidele India eksportivatele PET-kile tootjatele, India ametiasutustele ja PET-kile tootjatele liidus on eespool kirjeldatud meetmetest teada antud.

               (10)

               Pärast meetmeid käsitleva teate saamist väitis mitu India äriühingut, et kuna tasakaalustavate meetmete osas ei taotletud aegumise läbivaatamist, on liidu tootmisharu olukord ilmselt hea ning seepärast tuleks ka dumpinguvastased meetmed lõpetada. Lisaks väitis üks eksportiv tootja, et valimi keskmine dumpingumarginaal tuleks uuesti arvutada, sest ühe valimisse kuulunud äriühingu – Garware Polyester Limited – suhtes hakati hiljuti pärast vahepealset läbivaatamist kohaldama korrigeeritud individuaalset dumpingumarginaali. Tuleb märkida, et mõlemad väited ulatuvad käesoleva määruse piiratud kohaldamisalast kaugemale; käesoleva määruse eesmärk on üksnes kohandada kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määra pärast seda, kui sama impordi suhtes samaaegselt kehtivad tasakaalustavad meetmed aeguvad. Kõik taotlused dumpinguvastaste tollimaksude määra muutmiseks olukorra väidetava muutumise tõttu tuleb esitada vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Seega tuleb need väited tagasi lükata.

               (11)

               Üks India eksportiv tootja väitis, et kuna tasakaalustavate tollimaksude tähtaeg on aegunud, peaks komisjon kohaldama DEPB-kava kasutavate India eksportijate suhtes nüüd hinnakorrektsiooni, millest ta esialgse uurimise ja vahepealse läbivaatamise ajal oli keeldunud. Olenemata sellest, kas sellist väidet saab käesoleva muutmismääruse raames uurida, tuleb märkida, et nagu määruse (EÜ) nr 367/2001 põhjenduses 50 ja dumpinguvastase määruse muutmismääruse põhjenduses 47 on kokkuvõtlikult selgitatud, ei rahuldatud DEPB-kavaga seotud hinnakorrektsiooni taotlust seetõttu, et asjaomased tootjad ei tõendanud, et DEPB-kava hüvitised oleksid kodumaiste ja ELi müügihindade võrreldavust mõjutanud. Kõnealune olukord ei ole tasakaalustavate tollimaksude aegumisega seoses muutunud ning seepärast tuleb see väide tagasi lükata.

               (12)

               Täiendavaid põhjendatud märkusi ei saadud. Seepärast tuleks tollimaksud korrigeerida dumpingumarginaalide tasemele, nagu eespool põhjenduses 8 esitatud tabelis märgitud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

      „2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

                  Äriühing

                  Lõplik tollimaks
                  (%)

                  TARICi lisakood

                              Ester Industries Limited

                              75–76, Amrit Nagar,

                              Behind South Extension Part-1,

                              New Delhi — 110 003,

                              India

                  29,3

                  A026

                              Garware Polyester Limited

                              Garware House,

                              50-A, Swami Nityanand Marg,

                              Vile Parle (East),

                              Mumbai 400 057,

                              India

                  0

                  A028

                              Jindal Poly Films Limited

                              56 Hanuman Road,

                              New Delhi 110 001,

                              India

                  0

                  A030

                              Polyplex Corporation Limited

                              B-37, Sector-1,

                              Noida 201 301,

                              Dist. Gautam Budh Nagar,

                              Uttar Pradesh,

                              India

                  3,7

                  A032

                              SRF Limited

                              Block C, Sector 45,

                              Greenwood City,

                              Gurgaon 122 003, Haryana,

                              India

                  15,5

                  A753

                              Uflex Limited

                              A-1, Sector 60,

                              Noida 201 301, (U.P.),

                              India

                  3,2

                  A027

                              Vacmet India Limited

                              Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A,

                              Civil Lines, Church Road,

                              Agra 282 002, Uttar Pradesh,

                              India

                  0

                  A992

                  Kõik muud äriühingud (v.a MTZ Polyfilms Limited – TARICi lisakood A031 (17))

                  29,3

                  A999

   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. mai 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         MARTONYI J.

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (3)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

      (4)  EÜT L 55, 24.2.2001, lk 16.

      (5)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

      (6)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

      (7)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

      (8)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

      (9)  ELT C 131, 20.5.2010, lk 3.

      (10)  Euroopa Kohtu lahendid 2009, lk II-04133.

      (11)  Teade kehtivuse lõppemise kohta, ELT C 68, 3.3.2011, lk 6.

      (12)  ELT L 15, 20.1.2011, lk 1.

      (13)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.

      (14)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 14.

      (15)  Jindal Poly Films Limited oli kõnealusel ajal tuntud nime all Jindal Polyester Limited.

      (16)  Uflex Limited oli kõnealusel ajal tuntud nime all Flex Industries Limited.

      (17)  Äriühingu MTZ Polyfilms Limited (New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, India) osas osutatakse teatele, mis avaldati ELTs C 131, 20.5.2010, lk 3.”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 406/2013, 2. mai 2013 , millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine prednisolooni osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               3.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 121/42

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 406/2013,
   2. mai 2013,
   millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine prednisolooni osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,
   võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

               (2)

               Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas.

               (3)

               Prednisoloon on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena veiste puhul (lihaskude, rasvkude, maks, neerud ja piim).

               (4)

               Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet prednisolooni kohta ka hobuslastele.

               (5)

               Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada prednisolooni jääkide piirnormid hobuslaste lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul.

               (6)

               Seepärast tuleks muuta prednisolooni kannet määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1, et lisada jääkide piirnormid hobuslaste kohta.

               (7)

               On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks.

               (8)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 3. juulist 2013.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 2. mai 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

      (2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

      LISA
      Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse kanne prednisolooni kohta järgmisega:

                     Farmakoloogiline toimeaine

                     Markerjääk

                     Loomaliik

                     Jääkide piirnormid

                     Sihtkoed

                     Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

                     Terapeutiline liigitus

                     „Prednisoloon

                     Prednisoloon

                     Veised

                     4 μg/kg

                     Lihaskude

                     KIRJE PUUDUB

                     Kortikoidid/glükokortikoidid”

                     4 μg/kg

                     Rasvkude

                     10 μg/kg

                     Maks

                     10 μg/kg

                     Neerud

                     6 μg/kg

                     Piim

                        Hobuslased

                     4 μg/kg

                     Lihaskude

                     8 μg/kg

                     Rasvkude

                     6 μg/kg

                     Maks

                     15 μg/kg

                     Neerud


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1201/2012, 13. detsember 2012 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2012/2013 rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               14.12.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 342/38

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1201/2012,
   13. detsember 2012,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2012/2013 rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2012/2013 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1103/2012 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

               (3)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 892/2012 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2012/2013 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 13. detsember 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 263, 28.9.2012, lk 37.

      (4)  ELT L 327, 27.11.2012, lk 22.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 14. detsembrist 2012

                  (eurodes)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 12 10 (1)

                  33,26

                  1,17

                  1701 12 90 (1)

                  33,26

                  4,63

                  1701 13 10 (1)

                  33,26

                  1,31

                  1701 13 90 (1)

                  33,26

                  4,93

                  1701 14 10 (1)

                  33,26

                  1,31

                  1701 14 90 (1)

                  33,26

                  4,93

                  1701 91 00 (2)

                  38,40

                  6,03

                  1701 99 10 (2)

                  38,40

                  2,82

                  1701 99 90 (2)

                  38,40

                  2,82

                  1702 90 95 (3)

                  0,38

                  0,29

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.