title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1195/2014, 29. oktoober 2014 , millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes

text:
               6.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 319/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1195/2014,
   29. oktoober 2014,
   millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 12,
   olles konsulteerinud liikmesriikidega
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Algatamine

               (1)

               15. veebruaril 2014 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”), et algatab vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 (edaspidi „algmäärus”) artiklile 10 subsiidiumivastase menetluse teatava Türgist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit vikerforelli liitu importimise kohta, avaldades teate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
                   (2). 4. septembril 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate parandus (3).

               (2)

               Komisjon algatas uurimise vastavalt kaebusele, mille esitas 3. jaanuaril 2014 Taani Vesiviljelusliit („kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu vikerforelli kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid teatava vikerforelli subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida komisjon luges piisavaks, et algatada uurimine.

               (3)

               Komisjon teavitas enne menetluse algatamist kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 7 Türgi ametiasutusi sellest, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatava Türgist pärit vikerforelli subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Komisjon kutsus Türgi ametiasutused konsultatsioonidele, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja leida sellele ühine lahendus.

               (4)

               Türgi ametiasutused nõustusid ja seejärel konsultatsioonid ka toimusid. Konsultatsioonide käigus ei jõutud ühise lahenduseni. Pärast konsultatsioone esitasid Türgi ametiasutused oma seisukohad. Komisjon võttis need teatavaks.

         2.   Paralleelne dumpinguvastane menetlus

               (5)

               15. veebruaril 2014 teatas komisjon ka seda, et algatab dumpinguvastase menetluse sama Türgist pärit toote liitu importimise kohta, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
                   (4).

               (6)

               Käesoleva subsiidiumivastase ja sellega paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus analüüsiti kahju sama liidu tootmisharu, samade representatiivsete liidu tootjate ja sama uurimisperioodi määratluse alusel ning selle tulemusel tehti identsed järeldused, kui ei ole märgitud teisiti. Seda peeti asjakohaseks, et ühtlustada kahju analüüsimist ja tagada järelduste kooskõla. Seetõttu võeti kummagi menetluse käigus kõiki kahju tekitamise kohta esitatud märkusi arvesse mõlema uurimise puhul.

         3.   Huvitatud isikud

               (7)

               Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult ka kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Türgi eksportivatele tootjatele, Türgi ametiasutustele ja teadaolevalt uurimisest huvitatud ühingutele ning kutsus neid uurimises osalema.

               (8)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. Märkusi ei esitatud.

         4.   Valikuuring

               (9)

               Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib läbi viia huvitatud isikute, eelkõige liidu tootjate, sõltumatute importijate ja Türgi eksportivatest tootjate valikuuringu vastavalt algmääruse artiklile 27.

         4.1.   Liidu tootjate valim

               (10)

               Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on moodustanud esialgse liidu tootjate valimi. Võttes arvesse algmääruse artikli 27 lõiget 1 ja pidades silmas, et liidu tootmisharu, millesse kuulub üle 700 väikese ja keskmise suurusega ettevõtte (VKE), on väga killustatud, koostas komisjon esialgse valimi suurima tüüpilise toodangumahuga ettevõtetest, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik põhjalikult uurida, võttes arvesse ka geograafilist paiknemist ning seda, et piisaval määral oleksid hõlmatud eri tootmisetapid ja liigid (elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootmine). Valimisse kuulus üheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustas kaebuses esitatud andmete põhjal üle 12 % liidu kogutoodangust. Komisjon kutsus huvitatud pooli avaldama arvamust esialgse valimi kohta. Tähtaja jooksul arvamust ei avaldatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.

         4.2.   Importijate valim

               (11)

               Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

               (12)

               Nõutud teabe esitasid kolm sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Seda oli nii vähe, et komisjon otsustas, et valikuuringut ei ole mõtet teha.

         4.3.   Eksportivate tootjate valim

               (13)

               Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgis asuvatel eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Türgi Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

               (14)

               Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kaheksateist Türgi eksportivate tootjate rühma. Nende äriühingute arvele langeb Türgi kogu teatava vikerforelli liitu suunatud deklareeritud eksport 2013. aastal.

               (15)

               Vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon neljast eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi, pidades silmas suurimat tüüpilist liitu eksportimise mahtu, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ja võttes arvesse ka geograafilist paiknemist. Valimisse kaasatud äriühingute rühma arvele langeb peaaegu 64 % liitu ekspordiks mõeldud deklareeritud müügist. Need äriühingud asuvad kahes piirkonnas.

               (16)

               Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Türgi ametiasutustega. Üks äriühing vaidlustas äriühingute valimi ja nõudis enda kaasamist valimisse. Ta väitis, et ta tegeleb ainuüksi forelli tootmise, töötlemise ja turustamisega (st tal puudub muu tegevus) juba alates 1971. aastast, olles vaatlusaluse toote esimene tootja Türgis. Ta teatas, et müüb suuri koguseid ka koduturul ning et on suurim tootja Marmara piirkonnas.

               (17)

               Komisjon meenutab, et äriühingud valiti valimisse suurimate mahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1, võttes arvesse tootjate arvu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuna kõnealuse valimi arvele langeb 64 % vaatlusaluse toote ekspordist liitu, on see Türgi tootmisharu suhtes representatiivne. Lisaks asuvad valimisse kaasatud äriühingud kahes piirkonnas kolmest esindatud piirkonnast, mida võib pidada uurimise seisukohalt piisavaks. Seepärast jääb komisjon seisukohale, et valimisse kaasatud äriühingute arvele langeb suurim tüüpiline impordimaht, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

         5.   Individuaalne kontrollimine

               (18)

               Üksteist äriühingut ja äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Uurimise praeguses etapis ei ole komisjon teinud ühtki otsust individuaalse kontrollimise taotluste kohta. Komisjon otsustab individuaalse kontrollimise alles uurimise lõppetapis.

         6.   Küsimustiku vastused

               (19)

               Komisjon saatis Türgi ametiasutustele, valimisse kaasatud liidu tootjatele, kolmele importijale ja valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate rühmadele küsimustiku.

               (20)

               Kolm äriühingut, mis kuuluvad ühte Türgi eksportivate tootjate rühma, palusid luba jätta küsimustikule vastamata. Üks neist väitis, et ta tegutseb peamiselt ahvena ja merikogre tootmisega ning vaatlusalust toodet toodab ta vähe. Üks äriühing käitab väikest selvekauplust ja tegeleb vaatlusaluse tootega vaid möödaminnes ning üks äriühing on seotud importija, kelle vaatlusaluse toote müügi maht uurimisperioodil oli väga väike. Komisjon otsustas väikest selvehalli käitava äriühingu vabastada küsimustikule vastamise kohustusest, kuid jäi kindlaks seisukohale, et ahvena ja merikogre tootmisega tegelev äriühing ning seotud importija peavad küsimustikule vastama, kuna nende toodangu maht (eksportiva tootja puhul) ja kauplemismaht (seotud importija puhul) on siiski märkimisväärsed.

               (21)

               Küsimustikule vastasid Türgi ametiasutused, kõik valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate rühmad ja individuaalset kontrollimist taotlenud äriühingud.

         7.   Kontrollkäigud

               (22)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsiidiumi, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgsel kindlakstegemisel vajalikuks. Algmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad:

                                       —

                                       Aqualande SAS, Roquefort, Prantsusmaa

                                       —

                                       Danaqua, Grindsted, Taani

                                       —

                                       Danforel A/S, Grindsted, Taani

                                       —

                                       Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Taani

                                       —

                                       LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Saksamaa

                                       —

                                       Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Saksamaa

                                       —

                                       Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze — Mylof, Rytel, Poola

                                       —

                                       Piszolla, S.L., Guadalajara, Hispaania

                                       —

                                       Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itaalia

                                       —

                                       Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Hispaania

                           b)

                              Türgi eksportivad tootjad:

                                       —

                                       seotud äriühingute rühm „GMS”, Bodrum, Türgi:

                                                   —

                                                   Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști

                                                   —

                                                   GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ

                                                   —

                                                   Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști

                                                   —

                                                   Hakan Komandit Șirketi

                                                   —

                                                   İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști

                                                   —

                                                   Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști

                                                   —

                                                   Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști

                                       —

                                       seotud äriühingute rühm „Kilic”, Bodrum, Türgi:

                                                   —

                                                   Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,

                                                   —

                                                   Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,

                                                   —

                                                   KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,

                                                   —

                                                   Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,

                                       —

                                       seotud äriühingute rühm „Özpekler”, Denizli, Türgi:

                                                   —

                                                   Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,

                                                   —

                                                   Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,

                                                   —

                                                   Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Türgi

                           c)

                              Türgi ametiasutused:

                                       —

                                       Türgi majandusministeerium, Ankara, Türgi

                                       —

                                       Türgi toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeerium, Ankara, Türgi

                           d)

                              Türgi eksportijatega seotud liidu importijad:

                                       —

                                       Spador S.R.L. („Spador”)

                                       —

                                       Ternäben Service GmbH („TSG”),

                                       —

                                       Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”)

                           e)

                              Liidu tootja (töötleja), kes on seotud Türgi eksportiva tootjaga (Ternäben)

                                       —

                                       Ternäben Spółka z.o.o., Poola („TPL”).

         8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (23)

               Subsiidiumi ja kahju uuriti ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (24)

               Vaatlusalune toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

                           —

                           värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:

                                       —

                                       terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

                                       —

                                       ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või

                                       —

                                       kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,

                     mis on pärit Türgist ja mille CN-koodid on praegu ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (25)

               Nagu juba märgitud põhjenduses 1, tehti vaatlusaluse toote määratluses parandus. Parandus ei mõjutanud uurimise ulatust, kuna oli redaktsioonilist laadi.

         2.   Samasugune toode

               (26)

               Uurimine näitas, et Türgis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval ja/või liitu eksporditaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed.

               (27)

               Komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

         3.   Toote määratlusega seotud väited

               (28)

               Mõned huvitatud isikud väitsid, et suitsuforell tuleks vaatlusaluste toodete seast välja jätta. Nende sõnul on neil toodetel teistsugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused võrreldes suitsutamata forelliga ning nende tootmisprotsess on erinev. Türgi ametiasutused väitsid ka, et suitsufilee tootjate kulude struktuur erineb märkimisväärselt teiste tootjate kulude struktuurist ning seetõttu on suitsutatud ja suitsutamata tooted eri tooted. Kõnealused isikud osutasid kahele varasemale samalaadsete toodete (suur teraspea-lõhe ja lõhe) kohta tehtud dumpinguvastasele uurimisele, mis jõudsid lõpule vastavalt 2004. aastal (5) ja 2005. aastal (6). Nende uurimiste puhul ei kuulunud suitsutatud tooted vaatlusaluste toodete hulka. Nimetatud isikud osutasid eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 437/2004 (7) põhjendusele 9, kus on mööndud, et suitsutamine muudab toote põhiomadusi. Seda silmas pidades tuleks suitsuforell käesoleva uurimise alt välja jätta.

               (29)

               Kuid uurimise tulemusel selgus, et vaatlusaluse toote liigid (elus, jahutatud, külmutatud ja suitsutatud tooted) on ühesuguste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega. Eelkõige on kõigil forellitoodetel ühesugused keemilised omadused, toiteväärtus ja muud olemuslikud omadused, mis töötlemise tulemusel ei kao, vaid ainult teisenevad, kujutades endast erinevaid vahendeid, mis aitavad kala säilitada enne edasist töötlemist, valmistamist, kuumtöötlemist ja kasutamist. Seepärast jõuti järeldusele, et suitsutamine ei muuda oluliselt toodete füüsikalisi, tehnilisi ega keemilisi omadusi.

               (30)

               Isikud ei ole esitanud oma seisukohta küsimuses, kas tootmisprotsesside ja kulustruktuuri erinevused mõjutatavad järeldust, et suitsutatud ja suitsutamata tooted on üks ja sama toode. Igatahes tootmisprotsesside erinevused ei mõjuta uurimise ulatust. Lisaks ei ole antud juhul suitsufilee puhul tootmisprotsess ega kulude struktuur oluliselt erinev muude forellitoodete tootmise protsessist ja kulude struktuurist. Iga tooteliigi peamine kulutegur on kasvatamise kulu, mille moodustab peamiselt sööda- (kalajahu ja kalaõli) ja energiakulu ning marja ja maimude maksumus. Seepärast tuleb sellekohased väited tagasi lükata.

               (31)

               Erinevalt käesolevast uurimisest ei hõlmanud eelmiste uurimiste aluseks olnud huvitatud isikute kaebused suitsutatud tooteid. Seetõttu suitsutatud tooteid ei uuritud, kuna need ei kuulunudki uurimise alla. Määruse (EÜ) nr 437/2004 põhjenduses 9 on käsitletud ühe huvitatud isiku väidet, et külmutatud terve kala ja filee tuleks menetlusest välja jätta. Uurimise käigus ei leitud mingit põhjust järeldada ega tehtud konkreetset järeldust, et suitsutatud tooted tuleks uurimise alt välja jätta. Sellekohane väide tuleb tagasi lükata, kuna käesoleva uurimise käigus leiti, et kõigil forellitoodetel on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused.

               (32)

               Eespool nimetatud põhjustel jäetakse esialgu arvese võtmata nõuded, et suitsutatud tooted tuleks uurimise alt välja jätta.

         C.   SUBSIIDIUM

   1.   Sissejuhatus

               (33)

               Kaebuse esitaja väitis, et Türgi ametiasutused subsideerivad oma vesiviljelussektorit. Kaebus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid mitmesuguse subsideerimise kohta nii õigusaktides kui ka mitmes poliitikadokumendis, mille alusel riik seda sektorit toetab.

               (34)

               Komisjon vaatas kaebuses nimetatud dokumendid ning Türgi ametiasutuste ja valimisse võetud eksportivate tootjate poolt uurimise ajal esitatud lisadokumendid läbi, analüüsis neid ning leidis, et kõikidest dokumentidest nähtub, et Türgi Vabariigis saab mitmele vesiviljelussektori valdkonnale osaks sooduskohtlemine.

               (35)

               Türgi ametiasutused otsustasid hakata vesiviljelussektorit subsideerima 2003. aastal. Viimase kümne aasta jooksul on Türgi tootjatele ja eksportijatele üle kantud suuri summasid avaliku sektori raha.

               (36)

               Türgi ametiasutuste ja komisjoni vahelistel uurimiseelsetel konsultatsioonidel, millele on osutatud põhjendustes 3 ja 4, ei eitanud Türgi ametiasutused ühegi uuritud kava olemasolu.

         2.   Uuritud kavad

               (37)

               Komisjon saatis Türgi ametiasutustele ja valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele küsimustiku ja soovis teavet järgmiste kavade kohta, mille raames oli väidetavalt antud vesiviljelussektoris subsiidiume:

                           —

                              riigi toetus vesiviljelussektoris tehtud investeeringutele

                                       —

                                       tollimaksuvabastus

                                       —

                                       käibemaksuvabastus

                                       —

                                       maksusoodustus

                                       —

                                       toetus sotsiaalkindlustusmaksetele (tööandja tasutav osa)

                                       —

                                       intressitoetus

                                       —

                                       maa eraldamine

                                       —

                                       tulumaksutoetus

                                       —

                                       toetus sotsiaalkindlustusmaksetele (töövõtja tasutav osa)

                           —

                              otsesed subsiidiumid forellitootjatele

                                       —

                                       otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele

                                       —

                                       otsesed subsiidiumid forelli mahetootmisele

                                       —

                                       noorkala eritoetus

                           —

                              forellitootjatele ette nähtud subsideeritud laenud ja kindlustus

                                       —

                                       Ziraat Bankası antud madala intressiga investeerimis- ja ärilaenud

                                       —

                                       põllumajanduskrediidiühistute antud madala intressiga investeerimis- ja ärilaenud

                                       —

                                       põllumajanduskindlustuspuul ja kindlustusmaksetoetus

                           —

                              nõustamissubsiidiumid

                           —

                              kalalaevasubsiidiumid

                                       —

                                       kütuse ostmisel kalalaevadele laevakütuse tarbimismaksu vähendus

                                       —

                                       kalalaevade kasutuselt kõrvaldamine

                           —

                              muud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

         3.   Riigi toetus vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele

   3.1.   Sissejuhatus

               (38)

               Türgi ametiasutused on kehtestanud toetuskava ettevõtjatele, kes teevad investeeringuid teatud sektorites ja piirkondades, sealhulgas vesiviljelussektoris. Kava eesmärk on:

                           —

                           suurendada toodangut ja tööhõivet;

                           —

                           julgustada tegema suuri investeeringuid, et aidata parandada rahvusvahelist konkurentsivõimet,

                           —

                           edendada välismaiste otseinvesteeringute tegemist;

                           —

                           toetada investeeringuid keskkonnakaitsesse ning teadus- ja arendustegevusse vastavalt mitmete allpool osutatud Türgi arengukavade ja aastaste tegevuskavade eesmärkidele.

         3.2.   Õiguslik alus

               (39)

               Riigi toetus vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele põhineb järgmistel Türgi õigusaktidel: dekreet nr 2012/3305 riikliku investeeringuabi kohta, avaldatud 19. juuni 2012. aasta ametlikus teatajas nr 28328, ja teatis 2012/1 riiklikku investeeringuabi käsitleva dekreedi rakendamise kohta, avaldatud 20. juuni 2012. aasta ametlikus teatajas nr 28329.

         3.3.   Uurimise järeldused

               (40)

               Kuigi dekreet nr 2012/3305 on uurimisperioodil asjaomane toetuskava, on samalaadsed sätted kehtinud ka alates 2006. aastast ja veelgi varem. See on oluline, kuna ostetud põhivaraga seotud subsiidiumid, nagu investeerimissubsiidium, võidakse panna uurimisperioodi arvele ka juhul, kui need on antud enne uurimisperioodi algust.

               (41)

               Uurimise käigus leiti, et kehtis mitu riiklikku toetuskava. Dekreedi nr 2012/3305 2A lisas on loetletud sektorid, mille suhtes võib kohaldada stiimuleid, nagu käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus, maksuvähendused, investeeringutoetus, tööandja sotsiaalkindlustusmaksutoetus, maa eraldamine, intressitoetus, tulumaksutoetus ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksutoetus. Nende sektorite seas on sõnaselgelt nimetatud vesiviljelust. Abi osatähtsus sõltub dekreedis nr 2012/3305 nimetatud kuue piirkonna majandusliku arengu tasemest.

               (42)

               Kuigi uurimise käigus leidis kinnitust piirkondlike investeerimisprogrammide olemasolu, ei saanud ükski valimisse kaasatud äriühing osa kõikidest toetuskavadest. Mõni äriühing sai kasu käibe- ja tollimaksuvabastusest, mis kehtib ühetaoliselt kõigis kuues Türgi piirkonnas. Kuid kuna valimisse kaasatud äriühingud ostsid masinad ja seadmed ELi äriühingutelt ELi ja Türgi tolliliidu raames, siis ei kuulunud need maksustamisele tollimaksuga. Kuna Türgis kehtib sisend- ja väljundkäibemaksu süsteem, seisnes uurimisperioodil saadud kasu ainult kahekuises ajavõidus, kuni maksuasutused äriühingule käibemaksu tagastasid. Tegeliku kasu moodustas vabastus kommertspangale intressi maksmisest kuni käibemaksu tagasisaamiseni. See kasu on kaduvväike ning seda rohkem ei analüüsitud.

               (43)

               Maksuvähendust võimaldati ühele valimisse kaasatud äriühingule, kes ostis seadmed, mis olid valmistatud eespool nimetatud investeeringutoetuste määruse raames. Tema suhtes kohaldati ettevõtte tulumaksu 4 % määra tavapärase 20 % asemel.

               (44)

               Sama äriühing osales ka programmis, mille raames antakse toetust sotsiaalkindlustusmaksete jaoks. Investeerimissoodustuse sertifikaadi omanikuna sai ta tööandja ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksutoetust. Pärast investeeringu tegemist vabastas sotsiaalkindlustusamet äriühingu loodud uued töökohad tööandja ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksust miinimumpalgalt makstava maksu ulatuses. Kava rahastas majandusministeerium.

         3.4.   Järeldus

               (45)

               Riiklikku investeerimistoetust käsitatakse esialgu algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina, mille puhul riigiabi antakse maksustiimulina, st kui valitsus peaks saama tulu, kuid loobub sellest või jätab selle sisse nõudmata.

               (46)

               Subsiidium on konkreetne ja tasakaalustatav, sest see on ette nähtud konkreetsetele majandussektoritele. Lisaks on subsiidiumisaajate ring piiratud teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad teatavates sektorites. Kui vaadata teatud sektorite suhtes kohaldatavate piirangute hulka ja omadusi ning võtta arvesse, et neid piiranguid kohaldatakse teatud sektorite suhtes, eelkõige jättes välja teatavat liiki ettevõtjad või terved sektorid, ei vasta subsiidium algmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille täitmisel subsiidium ei ole konkreetne.

               (47)

               Dekreedi 2A lisas on vesiviljelus sõnaselgelt nimetatud nende tegevusalade seas, mille suhtes võib kohaldada seda liiki maksuvabastust. Dekreedi 4. lisas on loetletud sektorid, mille suhtes ei tohi kohaldada kavaga ette nähtud stiimuleid.

               (48)

               Seega tuleb eespool nimetatud subsiidiume käsitada valitsusepoolse rahalise toetusena, mille läbi saadakse kasu vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2.

         3.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

               (49)

               Eespool nimetatud kavadest sai kasu üks äriühing, kuid selle äriühingu saadud kasu oli tühine.

         4.   Otsesed subsiidiumid forellitootjatele

   4.1.   Sissejuhatus

               (50)

               Peamine vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav subsiidiumikava on otsesed subsiidiumid, mida antakse iga toodetud kilogrammi forelli kohta. Need subsiidiumid vaadatakse kord aastas põllumajandussubsiidiumide iga-aastase läbivaatamise käigus läbi.

         4.2.   Õiguslik alus

               (51)

               Otsesed subsiidiumid on ette nähtud järgmiste Türgi õigusaktidega: 7. märtsi 2013. aasta dekreet nr 2013/4463 põllumajandussubsiidiumide kohta 2013. aastal, avaldatud 8. aprilli 2013. aasta ametlikus teatajas nr 28612 (dekreeti kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2013).

         4.3.   Uurimise järeldused

               (52)

               Uurimine kinnitas, et forellitootmisele on antud otseseid subsiidiume. Leiti, et uurimisperioodil oli subsiidiumi määraks kehtestatud 0,65 Türgi liiri 1 kg forelli kohta kuni 250-tonnise aastatoodangu puhul. Toodangule vahemikus 251–500 tonni aastas oli subsiidiumi suuruseks pool sellest summast (0,325 Türgi liiri 1 kg kohta) ja 500 tonni ületavale kogusele ei olnud subsiidiumi ette nähtud. Toetust anti neile vaatlusaluse toote tootjatele, kellel oli toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi litsents.

               (53)

               Selleks et toetus neile välja makstaks, peavad tootjad olema registreeritud toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi vesiviljelusettevõtjate registreerimise süsteemis. Nende juurde tehakse korrapäraselt etteteatamata kontrollkäike.

               (54)

               Kolm neljast valimisse kaasatud äriühingute rühmast, kes kasvatasid forelli ise, said uurimisperioodil otsesed subsiidiume. Kuid suurim rühm — Ternaeben — ei tegelenud ise forellikasvatusega, vaid ainult töötles sõltumatutelt tootjatelt ostetud forelli (peamiselt elusforelli ja külmutatud tervet kala). Seetõttu ei saanud see rühm otseseid subsiidiume. Selle tulemusena tekkis küsimus, kas Ternaeben sai otsestest subsiidiumitest kasu ning kas kasu said ka ülejäänud kolm valimisse võetud äriühingute rühma, kes lisaks forelli kasvatamisele ostsid seda ka sõltumatutelt äriühingutelt töötlemiseks.

               (55)

               Sellega seoses rõhutab komisjon, et vaatlusalune toode sisaldab nii otsese subsiidiumiga toetatud toorainet, st elusforelli, kui ka tootmisahela järgmise etapi tooteid (värske ja külmutatud terve kala, filee ja suitsuforell). Elusforelli tootmist subsideeritakse ning sellest kavast saavad kasu peaaegu kõik Türgi põllumajandustootjad, mistõttu kõik vaatlusaluse toote (st elusforelli ja tootmisahela järgmise etapi toodete) tootjad saavad sellest subsiidiumikavast kasu sõltumata sellest, kas nad kasvatavad forelli ise või ostavad selle sisse.

               (56)

               Seda, et vaatlusaluse toote tootjad saavad sellest kasu, on igatahes võimalik tõestada. Komisjon võrdles kolme valimisse kuuluva ning ise forelli kasvatava äriühingu forellikasvatusega seotud kulusid (sealhulgas mõistlikke ja mõõdukaid müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit) ning hinda, mida maksti sõltumatutele tarnijatele elus- ja jahutatud kala eest. Komisjon leidis, et kõigi kolme äriühingu puhul oli elusa ja jahutatud kala keskmine ostuhind väiksem kui keskmine kasvatuskulu.

               (57)

               Komisjon võrdles Ternaebeni rühma ja kolme valimisse kuuluva äriühingu keskmist kasvatuskulu (sealhulgas mõistlikke ja mõõdukaid müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit) keskmise Ternaebeni makstud jahutatud ja eluskala hinnaga. Leiti, et ülejäänud kolme valimisse kaasatud äriühingu puhul oli keskmine kasvatuskulu suurem kui keskmine Ternaebeni makstud ostuhind. Tema makstud keskmine ostuhind vastas teiste valimisse kuuluvate äriühingute omale.

               (58)

               Seetõttu leiab komisjon, et valimisse kaasatud äriühingud said otseste subsiidiumide kavast kasu ka siis, kui nad ostsid forelli sõltumatutelt äriühingutelt.

               (59)

               Kaebuse esitaja väite kohaselt maksti täiendavat toetust forelli mahetootmise eest ning maimude puhul iga kala eest. Uurimise käigus leiti, et forelli mahetootmise eest maksti tõepoolest täiendavat toetust, kuid ainus Türgis forelli mahetootmisega tegelev äriühing oli veidi aega tagasi läinud pankrotti. Seetõttu uurimisperioodi jooksul forelli mahetootmist ei subsideeritud.

               (60)

               Komisjon leidis ka, et kuni 2012. aastani oli ette nähtud ka toetus noorkala tootmisele, kuid see toetus kaotati alates 2013. aastast, kuna maimude tootmise maht hakkas Türgis rahuldama turu vajadusi.

         4.4.   Järeldus

               (61)

               Uurimise tulemuste põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et eespool nimetatud avaliku sektori toetus antakse otsetoetusena algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses ja Türgi forellitootjad saavad sellest otsest kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu seisneb avaliku sektori asutuste pakutavas tasuta või intressita toetuses (otseses rahastamises). Turul sellist tasuta rahastamist üldiselt ei esine.

               (62)

               Otseste toetuste kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne ja tasakaalustatav, kuna seda pakutakse vaid piiratud ringile ettevõtjatele. Sõnaselgelt on nimetatud vesiviljelusega tegelevaid ettevõtjaid ja forell on konkreetselt nimetatud liikide seas, mille suhtes kõnealust subsiidiumikava rakendatakse. Tegemist on konkreetse otsetoetusega, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, pakuvad neid toetusi ainult vesiviljelussektorile.

         4.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

               (63)

               Iga äriühingu uurimisperioodi jooksul saadud kasu moodustab omakasvatatud eluskala puhul otsese subsiidiumi keskmine summa, ostetud eluskala puhul aga subsiidiumide kogusumma ja Türgi forellitoodangu jagatisena arvutatud Türgi ametiasutuste makstud subsiidiumi keskmine summa.

               (64)

               Allpool esitatud tabelis on esitatud neist toetustest saadud kasu esialgsed summad, kusjuures kasuna käsitatakse summasid, mille asjaomased äriühingud said uurimisperioodi jooksul.

                           Otsesed ja kaudsed subsiidiumid

                           Äriühingu nimi

                           Subsiidiumimarginaal

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,6 %

                           Özpekler

                           6,8 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

         5.   Subsideeritud laenud

   5.1.   Sissejuhatus

               (65)

               Teatavad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused on andnud laenu vesiviljelussektoris tegutsevatele äriühingutele. Allpool on nimetatud neist üksustest peamised.

               (66)

               Põllumajanduskrediidiühistud on Türgi põllumajandustootjate (st põllumajandusliku tootmisega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikute) poolt asutatud eraõiguslikud üksused, mille eesmärk on aidata rahuldada nende äritegevuse rahalisi vajadusi.

               (67)

               Türgi Vabariigi põllumajanduspank (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankası („Ziraat Bankası”)) on riigile kuuluv pank, mille kõik aktsiad kuuluvad riigikassa alamsekretariaadile, ja ühtlasi avaliku sektori asutus. Põhjenduses 70 esitatud valitsuse programmi raames annab (ja andis uurimisperioodil) Ziraat Bankası põllumajandusettevõtjatele soodustingimustel laenu põllumajandustootmise ja -tööstuse edendamiseks. Sellega seoses määrab ministrite nõukogu igal aastal kindlaks programmi kestuse, korra ja põhimõtted ning riigikassa kannab ülejäänud intressimaksete summa intressimääraga diskonteerituna üle Ziraat Bankası panka. Sellest tuleb järeldada, et Ziraat Bankası täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.

               (68)

               Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise organisatsioon (KOSGEB) on avalik-õiguslik asutus, mille eesmärk on suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) rolli majanduslikus ja sotsiaalses arengus, pakkudes kvaliteetseid teenuseid ja tuge VKEde konkurentsivõime arendamiseks ja ettevõtluskultuuri levitamiseks. KOSGEB kuulub teaduse, tööstuse ja tehnoloogia ministeeriumi haldusalasse ja on teataval määral sõltumatu.

               (69)

               Türk Eximbank (edaspidi „Eximbank”) on täielikult riigi omandis olev pank ja ühtlasi avalik-õiguslik asutus, mis on jätkusuutliku ekspordi strateegia elluviimisel Türgi valitsuse peamine ekspordi stimuleerimise vahend. Panga põhimääruse kinnitas Türgi valitsus 21. augusti 1987. aasta dekreediga nr 87/11914 vastavalt seadlusele nr 3332. Eximbankil on valitsuse antud pädevus toetada väliskaubandust ning välismaal tegutsevaid Türgi alltöövõtjaid ja investoreid, et suurendada Türgi ettevõtjate eksporti ja tugevdada nende rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellest tuleb järeldada, et Eximbank täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.

         5.2.   Õiguslik alus

               (70)

               Subsideeritud laenud on ette nähtud järgmiste Türgi õigusaktidega: 16. veebruari 2013. aasta dekreet nr 2013/4271 Ziraat Bankası ja põllumajanduskrediidiühistute poolt 2013. aastal madala intressiga investeerimis- ja ärilaenude andmise kohta, avaldatud ametlikus teatajas nr 28561, dekreet nr 2010/27612 VKEdele madala intressimääraga laenude andmise kohta, avaldatud 15. juuni 2010. aasta ametlikus teatajas, ning seadus nr 3332 Türgi ekspordikrediidi panga (Eximbank) ekspordikrediidi kohta, avaldatud 31. märtsi 1987. aasta ametlikus teatajas nr 19417a.

         5.3.   Uurimise järeldused

               (71)

               Eximbanki ja KOSGEBi sooduslaene uuriti vastavalt kaebuses esitatud väidetele subsideeritud laenude andmise kohta. Uurimise käigus leidis kinnitust, et madala intressiga laene on antud, kuid seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid saanud põllumajanduskrediidiühistutelt laenu, ei tuvastatud.

               (72)

               Komisjon leidis, et üks valimisse kuuluv äriühing sai uurimisperioodi jooksul Ziraat Bankasılt dekreedi nr 4271/2013 kohaselt neli sooduslaenu. Ziraat Bankası andis vesiviljelusettevõtjatele masinate ja seadmete ostuks investeerimislaenu ja ühtlasi andis laenu tegevuskulude katmiseks.

               (73)

               Üks valimisse kaasatud äriühing sai lisaks Ziraat Bankası sooduslaenudele ka intressita laenu vastavalt dekreedile nr 2010/27612, mille alusel KOSGEB haldab mitmesuguseid VKEde toetusprogramme. Need programmid on avatud ka vesiviljelussektoris tegutsevatele VKEdele.

               (74)

               Lisaks leiti uurimise käigus, et üks valimisse kaasatud äriühing sai Eximbankil kaks ja teine kuus madala intressiga laenu. Eximbanki esindajad kinnitasid Türgi ametiasutuste juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et Eximbank annab Türgi eksportijatele laenu tavapärastest turutingimustest parematel tingimustel.

         5.4.   Järeldus

               (75)

               Eespool nimetatud madala intressiga laenusid käsitatakse esialgu subsiidiumina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses.

               (76)

               Uurimise tulemuste põhjal käsitab komisjon kasusaaja kasuna vesiviljelustootmisele võimaldatud laenude diskonteeritud intressimäärasid. Kuna nende laenude finantstingimused ei lähtu võrreldava tähtajaga turupõhiste laenude tingimustest, on laenusaajad saanud kasu kava raames antud riiklikult toetatud laenudest. Nende laenud intressimäär on madalam kui turul kehtiv intressimäär.

               (77)

               Need kavad on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, sest toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus toimib, piiravad sõnaselgelt toetust saavate ettevõtjate ringi.

               (78)

               Seetõttu käsitletakse kõiki eespool nimetatud laene tasakaalustatava subsiidiumina, mille läbi saadakse kasu ja mis on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses konkreetsed.

         5.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

               (79)

               Algmääruse artikli 6 punktis b on sätestatud, et sooduslaenust saadav kasu arvutati esialgu kui vahe makstud intressisumma ja selle summa vahel, mida äriühing maksaks turul reaalselt saada oleva võrreldava kommertslaenu eest. Komisjon võttis võrdlusaluseks Türgi laenude kaalutud keskmise intressimäära uurimisperioodil, kasutades Bloombergi elektroonilise kauplemissüsteemi WAIRCOMM indeksi.

               (80)

               Uurimisperioodil saadud kasu arvutati uurimisperioodi jooksul tegelikult makstud intressi ja võrdlusalusekohase intressi vahena.

               (81)

               Valimisse kuuluvate tootjate kohta selle metoodika järgi arvutatud subsiidiumimarginaalid on järgmised.

                           Sooduslaenud

                           Äriühingu nimi

                           Subsiidiumimarginaal

                           Kilic

                           0,1 %

                           Özpekler

                           0,3 %

         6.   Põllumajanduskindlustuspuul ja kindlustusmaksetoetus

   6.1.   Sissejuhatus

               (82)

               Põllumajanduskindlustuse seaduses ja põllumajanduskindlustuspuuli rakenduspõhimõtteid käsitlevas määruses on sätestatud valitsuse eesmärk pakkuda forellitootjaile kindlustuskatet kahju puhuks, mida põhjustab kalavarude ja saagi kaotamine erinevate haiguste, loodus- ja muude õnnetuste jms tõttu.

               (83)

               Põllumajanduskindlustuspuul hõlmab i) saagikindlustust, ii) kasvuhoonekindlustust, iii) veisekindlustust, iv) muude kariloomade kindlustust, v) kodulindude kindlustust ja vi) vesiviljeluskindlustust.

         6.2.   Õiguslik alus

               (84)

               Kõnealuse kava õiguslik alus on 23. jaanuari 2013. aasta põllumajanduskindlustuse seadus nr 5363 ja Türgi dekreet nr 2012/4138 põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksetoetusega hõlmatud riskide, toodete ja piirkondade kohta, avaldatud ametlikus teatajas nr 28537.

         6.3.   Uurimise järeldused

               (85)

               Subsiidiumikava olemasolu leidis uurimise käigus kinnitust. Põllumajanduskindlustuse seaduse nr 5363 artiklite 12 ja 13 ning dekreedi nr 2012/4138 (põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksetoetusega hõlmatud riskide, toodete ja piirkondade kohta) kohaselt võivad vesiviljelussektori tootjad saada riiklikku kindlustusmaksetoetust, mis on sätestatud dekreedi nr 2012/4138 artiklis 1/6.

               (86)

               Äriühing, kes soovib põllumajanduskindlustuspuulilt kindlustuskatet, esitab oma visiooni kindlustustingimuste kohta. Seejärel teeb põllumajanduskindlustuspuul tema juurde riskide hindamise eesmärgil kontrollkäigu ja esitab ettepaneku kindlustustingimuste, sh kindlustusmakse suuruse kohta. Kui põllumajandussektoris tegutsev äriühing võtab pakkumise vastu, maksavad ametiasutused poole tema kindlustusmaksest.

               (87)

               Komisjon leidis, et Türgi põllumajandustootjad tavaliselt ei kindlusta oma tooteid. Riiklikus kindlustusmaksetoetuste programmis osales vaid üks valimisse kuulunud äriühing, seegi ainult kolme kuu jooksul. Hiljem hakkas äriühing kasutama eraõigusliku kindlustusandja teenuseid.

         6.4.   Järeldus

               (88)

               Praktikas seisneb selle kava raames saadav kasu akvakultuurloomade elukindlustuskatte rahalise kulukuse vähenemises. See kava kujutab endast forellitootjatele otsetoetuse vormis antavat algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses riiklikku subsiidiumi ja algmääruse tähenduses rahalist toetust, mille puhul toetuse saaja kasu seisneb soodsas kindlustusmakses, mis on tunduvalt väiksem kui turul võrreldavate riskide kindlustamiseks pakutavad kindlustusmaksed. Seega saadakse kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu suurus võrdub turul pakutavate kindlustustingimustele vastavate kindlustusmaksete ja subsideeritud maksete vahega.

               (89)

               Tegemist on konkreetse subsiidiumiga, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, pakuvad seda toetust ainult põllumajandussektori ettevõtjatele konkreetselt vesiviljelussektori tootjate riskide vähendamiseks.

         6.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

               (90)

               Selle kava alusel sai kasu üks äriühing, kuid selle äriühingu saadud kasu oli tühine.

         6.6.   Nõustamissubsiidiumid

               (91)

               Selle kava raames pakutakse vajalikke teadmisi ja oskusteavet vesiviljelustootjatele tootmise ajakohastamiseks ja suurendamiseks ning tõhususe parandamiseks. Seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid kavast uurimisperioodi jooksul kasu saanud, ei tuvastatud.

         6.7.   Kütusesubsiidium ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise subsiidium

               (92)

               Need subsiidiumid on seotud kütuse ostmisega kalalaevadele ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamisega. Need subsiidiumid on ette nähtud konkreetselt kalandussektorile. Seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid uurimisperioodi jooksul neid subsiidiume saanud, ei tuvastatud.

         6.8.   Järeldus subsideerimise kohta

               (93)

               Komisjon arvutas kooskõlas algmääruse sätetega uurimisaluste äriühingute tasakaalustavate subsiidiumide summad kavade kaupa ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga rühma subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil.

               (94)

               Allpool esitatud üldiste subsiidiumimarginaalide kindlakstegemiseks arvutas komisjon kõigepealt protsentuaalse subsideerimise, s.o subsiidiumide summa osakaalu äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks.

               (95)

               Seejärel arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote terve kala ekvivalendi kohta ning arvutati alljärgnevad marginaalid protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest terve kala ekvivalendi kohta.

               (96)

               Komisjon arvutas välja valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali. See marginaal selgitati välja valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide põhjal.

               (97)

               Kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 28 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks subsiidiumimarginaali. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö määra. Koostöö määr on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust.

               (98)

               Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas rohkem kui 80 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon võtta subsiidiumi jääkmarginaali aluseks valimisse kuuluva äriühingu, kelle subsiidiumimarginaal on suurim.

                           Äriühingu nimi

                           Subsiidiumimarginaal

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           Valimi kaalutud keskmine

                           8,2 %

                           Üleriigiline subsiidiumimarginaal

                           9,7 %

         D.   KAHJU

   1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

               (99)

               Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet üle 700 tootja. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses.

               (100)

               Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 170 miljonit kilogrammi terve kala ekvivalendina vastavalt liikmesriikide ja liidu tootjate ühenduste ning äriühingute esitatud andmetele. Nagu on osutatud põhjenduses 10, valiti valimisse üheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 12 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

         2.   Liidu tarbimine

               (101)

               Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu kõikide tootjate liidu turul toimuva müügi kogumahu prognoosi ja Eurostati andmetel põhineva impordi kogumahu alusel.

               (102)

               Liidu tootjate müügimaht arvutati nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130.

               (103)

               Impordimahu kindlakstegemiseks saab kasutada Eurostati andmeid kuue CN-koodi alla kuuluvate toodete (elus, värske, jahutatud, külmutatud või suitsutatud kala tervete või roogitud kaladena või fileena) netokaalu kohta. Võrdlemise eesmärgil teisendati netokaal terve kala ekvivalendiks, jagades Eurostati impordikoguste andmed allpool esitatud teisendusteguritega. Need teisendustegurid on tootmisarus üldiselt kasutusel ja olid esitatud ka kaebuses.

                  Tabel 1

                  Teisendustegurid

                           Toote liik

                           Tegur

                           Eluskala

                           1,00

                           Värsked/jahutatud/külmutatud (roogitud)

                           0,85

                           Filee: värsked/jahutatud/külmutatud

                           0,47

                           Filee: suitsutatud

                           0,40

               (104)

               Asjakohased CN-koodid hõlmavad ka muud liiki kala, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla — forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita ja Oncorhynchus gilae). Uurimise käigus leiti, et muud liiki kala peale vaatlusaluse toote Türgis ei toodeta või toodetakse üksnes tühistes kogustes. See teave põhineb andmetel, mille Türgi tööstusharu esitas Euroopa Vesiviljelustootjate Föderatsioonile (FEAP), ja muudel avalikel teabeallikatel, (8) mida võimaluse korral võrreldi Türgi ametliku statistikaga. Järeldati, et Eurostati impordistatistika on piisavalt usaldusväärne ja täielik.

               (105)

               Selgus, et liidu tarbimine püsis aastatel 2010–2011 stabiilsena, langes 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga 5 % ning langes uurimisperioodil võrreldes 2012. aastaga veel 7 %. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 12 %.

                  Tabel 2

                  Liidu tarbimine (kilogrammides terve kala ekvivalendina)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Liidu kogutarbimine

                           183 399 382

                           183 932 215

                           173 599 493

                           162 108 475

                              Indeks

                              100

                              100

                              95

                              88

                              Allikas: FEAP, Eurostat

         3.   Asjaomasest riigist pärit import

   3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

               (106)

               Nagu on märgitud põhjenduses 103, määras komisjon impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal ja see on väljendatud kilogrammides terve kala ekvivalendina. Impordi turuosa määrati kindlaks Türgist imporditud koguste ja liidu kogutarbimise alusel.

               (107)

               Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.

                  Tabel 3

                  Impordi maht (kg terve kala ekvivalendina) ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Türgist pärit impordi maht (kg terve kala ekvivalendina)

                           15 664 502

                           21 510 620

                           22 113 656

                           27 008 376

                              Indeks

                              100

                              137

                              141

                              172

                           Turuosa

                           9 %

                           12 %

                           13 %

                           17 %

                              Indeks

                              100

                              137

                              149

                              195

                              Allikas: Eurostat.

               (108)

               Vaatamata tarbimise vähenemisele suurenes vaatlusaluse toote import liitu vaatlusalusel perioodil pidevalt. Kokku suurenes impordi maht vaatlusalusel perioodil 72 %, kusjuures selle turuosa suurenes 2010. aasta 9 %-lt vaatlusalusel perioodil 17 %-le ehk 8 protsendipunkti (95 %).

         3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

               (109)

               Komisjon määras impordi keskmise hinna kindlaks Eurostati andmete põhjal, jagades Türgist pärit impordi kogumahu (väljendatuna kilogrammides terve kala ekvivalendina) impordi koguväärtusega. Hinna allalöömine määrati kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate andmete põhjal.

               (110)

               Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

                  Tabel 4

                  Impordi hinnad (eurot/kg terve kala ekvivalendina)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Türgi

                           2,63

                           2,78

                           2,83

                           2,75

                              Indeks

                              100

                              106

                              108

                              105

                              Allikas: Eurostat.

               (111)

               Toote keskmine impordihind kasvas 2010. aastast kuni 2012. aastani 8 %, kuid langes uurimisperioodil võrreldes 2012. aastaga 3 %. Kokkuvõttes kasvas keskmine impordihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %.

               (112)

               Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes a) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja b) vastavaid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul tooteliikide kaupa, väljendatuna CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu).

               (113)

               Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas asjaomasest riigist tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 5–18 %.

               (114)

               Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks arvesse võtma ka kaubandustasandi erinevust. Uurimise tulemusel segus, et valimisse kaasatud liidu tootjate ja valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate kaubandustasand ei erinenud. Seetõttu tuleb see väide tagasi lükata.

               (115)

               Türgi eksportijaid esindav Egeuse eksportijate liit ja üks eksportiv tootja väitsid, et liidu tootmisharus pööratakse peatähelepanu maheforelli ja roosa forelli tootmisele, mis on oluliselt kallim kui Türgist eksporditud forell. Nad väitsid, et seetõttu neid hindu ei saa võrrelda. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 113, võrreldi hindu liikide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajaduse korral asjakohaseid kohandusi. Selle tulemusena võeti erinevate tooteliikide hinnaerinevusi nõuetekohaselt arvesse.

               (116)

               Egeuse eksportijate liit väitis ka, et liidu tootmisharus kasutatakse teistsuguseid tootmisprotsesse, mille tulemuseks on erinev välimus ja erinevad organoleptilised omadused ning säilivusaeg. Lisaks väideti, et liidu tootmisharu toodetud forell kuulub erinevase kaalukategooriasse võrreldes Türgis toodetud forelliga, ning kuna need tegurid mõjutavad hinda, tuleks neid kõiki ka arvesse võtta. Neid väiteid ei põhjendatud ja neid ei kinnitanud ka uurimise tulemused. Nagu on selgitatud põhjenduses 113, võrreldi hindu tooteliikide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajaduse korral asjakohaseid kohandusi. Erinevate tooteliikide hinnaerinevusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

               (117)

               Seepärast tuleb väited hinnavõrdluse kohta tagasi lükata.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

   4.1.   Üldised märkused

               (118)

               Algmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt hõlmas subsideeritud impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

               (119)

               Nagu on märgitud põhjenduses 10, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks valikuuringut.

               (120)

               Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses esitatud andmete ning FEAPi ja Eurostati andmete alusel. Andmed hõlmavad kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule. Andmed hõlmavad valimisse kuulunud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

               (121)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja subsiidiumimarginaali suurus.

               (122)

               Makromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

         4.2.   Makromajanduslikud näitajad

   4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

               (123)

               Liidu tootmisharu tootmismaht tehti kindlaks FEAPilt ja kaebuse esitajalt saadud andmete alusel. FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja need käivad igas liikmesriigis toodetud eluskala kohta. Kuna FEAPi andmed ei hõlma kogu uurimisperioodi, kasutati ka kaebuse esitaja esitatud hinnanguid. Lisaks, kuna FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja käivad eluskala kohta, ning selleks, et vältida topeltarvestust, liideti ELi eluskalatoodangu näitajatele ka see osa kõigist allikatest pärit impordist, mis oli ette nähtud edasitöötlemiseks (ilma suitsukala arvesse võtmata umbes 20 % impordi kogumahust vastavalt andmetele, mille esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastusena küsimustikule).

               (124)

               Nende andmete alusel oli vaatlusalusel perioodil kogu liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste järgmine.

                  Tabel 5

                  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Toodangu maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)

                           168 291 314

                           161 896 836

                           151 960 522

                           136 950 842

                              Indeks

                              100

                              96

                              90

                              81

                           Tootmisvõimsus (kilogrammi terve kala ekvivalendina)

                           220 309 323

                           215 689 275

                           209 607 237

                           183 616 771

                              Indeks

                              100

                              98

                              95

                              83

                           Tootmisvõimsuse rakendusaste

                           76 %

                           75 %

                           72 %

                           75 %

                              Indeks

                              100

                              98

                              95

                              98

                              Allikad: kaebuse esitaja, FEAP, valimisse kaasatud liidu tootjate andmed, valimisse kaasatud eksportivate tootjate andmed ja Eurostat.

               (125)

               Toodang vähenes igal vaatlusaluse perioodi aastal. Uurimisperioodil vähenes tootmine 19 % võrreldes 2010. aastaga ning vaatlusalusel perioodil vähenes tootmine rohkem kui tarbimine.

               (126)

               Tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks jagati valimisse kaasatud liidu tootjate tootmismaht tootmisvõimsuse rakendusastmega.

               (127)

               Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et paljud liidu tootjad on vaatlusaluse perioodi jooksul oma tootmisrajatiste tegevuse lõpetanud, mistõttu liidu kogutootmisvõimsus on vähenenud.

               (128)

               Liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil umbes 75 % ehk 1 protsendipunkt vähem kui ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

         4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

               (129)

               Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 6

                  Müügimaht ja turuosa

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Müügimaht liidu turul (kilogrammi terve kala ekvivalendina)

                           163 321 913

                           156 440 124

                           146 677 898

                           130 729 993

                              Indeks

                              100

                              96

                              90

                              80

                           Turuosa

                           89 %

                           85 %

                           84 %

                           81 %

                              Indeks

                              100

                              96

                              95

                              91

                              Allikad: kaebuse esitaja, FEAP, valimisse kaasatud liidu tootjate andmed ja Eurostat.

               (130)

               Liidu tootmisharu müügimaht määrati kindlaks toodangu kogumahu põhjal vastavalt põhjendusele 123, lahutades sellest liidu tootmisharu eksportmüügi.

               (131)

               Eksportmüügi maht saadi, teisendades Eurostati andmete kohase mahu terve kala ekvivalendiks. Seejuures peeti sama CN-koodi alla kuuluvate muude forelliliikide osatähtsust tühiseks, sest neid liike liidus ei toodetud või toodeti väga vähe. Seepärast leiti, et Eurostati andmed vikerforelli ekspordi kohta vaatlusalusel perioodil on piisavalt usaldusväärsed.

               (132)

               Seega vähenes liidu tootmisharu müügimaht ajavahemikus 2010. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt ning kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 20 %. See negatiivne suundumus on olnud järsem kui kogutarbimise vähenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 105.

               (133)

               Selle tulemusena langes ka liidu tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, vähenedes selle ajavahemiku jooksul kokku 8 protsendipunkti. Samal ajal import Türgist suurenes 72 % ja selle turuosa 8 protsendipunkti, nagu on märgitud põhjenduses 108. See näitaja on kooskõlas liidu tootmisharu turuosa vähenemise määraga.

         4.2.3.   Kasv

               (134)

               Ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni tarbimine liidus vähenes. Nõudlus liidu turul küll vähenes, kuid Türgist pärit import peaaegu kahekordistus ning selle tulemusena Türgist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes. Seega liidu kahaneval turul vähenes liidu tootmisharu turuosa ning suurenes asjaomase impordi turuosa. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht järsemalt kui turg, Türgi import aga suurenes nii absoluut- kui ka suhtarvudes.

         4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

               (135)

               Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 7

                  Tööhõive ja tootlikkus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Töötajate arv

                           3 692

                           3 413

                           3 144

                           2 862

                              Indeks

                              100

                              92

                              85

                              78

                           Tootlikkus (kilogrammi terve kala ekvivalendina töötaja kohta)

                           45 578

                           47 431

                           48 332

                           47 847

                              Indeks

                              100

                              104

                              106

                              105

                              Allikad: kaebuse esitaja ja FEAP ning valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (136)

               Liidu tootmisharu tööhõive määrati kindlaks toodangu kogumahu põhjal, jagades selle valimisse kaasatud liidu tootjate tootlikkusega. Arvestades tootmismahu vähenemist (tabel 5), vähenes liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil 22 %.

               (137)

               Kuna tööhõive vähenes kiiremini kui toodangu maht, suurenes tootlikkus töötaja kohta (mõõdetuna toodangu mahuna kilogrammides terve kala ekvivalendina töötaja kohta) vaatlusalusel perioodil 5 %.

         4.2.5.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

               (138)

               Kõik subsiidiumimarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Tasakaalustatavate subsiidiumide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa Türgist pärit impordi mahtu ja hindu arvesse võttes pidada tühiseks.

               (139)

               Kuna see on alles esimene vaatlusaluse toote subsideerimise uurimine, puuduvad andmed varasema subsideerimise või dumpingu mõju hindamiseks.

         4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

   4.3.1.   Hind ja seda mõjutavad tegurid

               (140)

               Liidu tootjate kaalutud keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 8

                  Müügihind liidus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele (eurot/kg terve kala ekvivalendina)

                           2,76

                           2,91

                           2,89

                           2,95

                              Indeks

                              100

                              105

                              105

                              107

                           Ühiku tootmiskulu (eurot/kg terve kala ekvivalendina)

                           2,73

                           2,84

                           2,89

                           2,98

                              Indeks

                              100

                              104

                              106

                              109

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed

               (141)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind kõigepealt suurenes 2010. aasta 2,76 eurolt kilogrammi kohta terve kala ekvivalendina 2011. aastal 2,91 eurole, seejärel vähenes 2012. aastal 2,89 euroni ja lõpuks suurenes uurimisperioodi jooksul 2,95 euroni. Kokkuvõttes kasvas valikusse kaasatud liidu tootjate müügihind vaatlusalusel perioodil 7 %. Samas ei olnud kasv piisav, et katta sama aja jooksul 9 % suurenenud tootmiskulusid. Seetõttu langes uurimisperioodi jooksul ühiku keskmine netomüügihind alla ühiku tootmiskulu.

               (142)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulud tõusid 2,73 eurolt kilogrammi kohta terve kala ekvivalendina 2010. aastal 2,84 eurole 2011. aastal. 2012. aastal olid need kulud 2,89 eurot, st kulude suurenemine aeglustus, kuid uurimisperioodil kiirenes tootmiskulude kasv taas, jõudes 2,98 euroni. Seega ületas tootmiskulu keskmist ühiku müügihinda, mistõttu muutus toomine liidus kahjumlikuks. Tootmiskulude olulisim element on sööda (kalajahu ja kalaõli) ning energia, marja ja maimude maksumus, mis vaatlusalusel perioodil suurenes ning tõstis ka keskmist tootmiskulu.

         4.3.2.   Tööjõukulu

               (143)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 9

                  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

                           26 585

                           26 958

                           28 276

                           27 757

                              Indeks

                              100

                              101

                              106

                              104

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (144)

               Ajavahemikus 2010. aastast kuni uurimisperioodini kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Seega oli üldine suurenemine vaatlusalusel perioodil suhteliselt väike, igatahes väiksem kui üldine tööjõukulu tõus (7,5 %) (9) ja inflatsioonimäär (9,6 %) (10) liidus samal ajavahemikul.

         4.3.3.   Laovaru

               (145)

               Forell on riknev toode ning külmutamata forelli säilivusaeg on alla kahe nädala. Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad ei hoia forelli laovaru pärast saagi koristamist ega tooda märkimisväärses ulatuses külmutatud kala, ei peeta laovaru suurust käesoleva uurimise raames oluliseks kahju näitajaks.

         4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

               (146)

               Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

                  Tabel 10

                  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

                           1,1 %

                           2,5 %

                           – 0,1 %

                           – 0,8 %

                              Indeks

                              100

                              230

                              – 13

                              – 88

                           Rahavoog (tuhandetes eurodes)

                           – 1 242

                           2 828

                           1 715

                           – 5 210

                              Indeks

                              100

                              428

                              338

                              – 220

                           Investeeringud (tuhandetes eurodes)

                           3 952

                           4 158

                           4 371

                           10 265

                              Indeks

                              100

                              105

                              111

                              260

                           Investeeringutasuvus

                           1,8 %

                           4,3 %

                           – 0,2 %

                           – 1,3 %

                              Indeks

                              100

                              238

                              – 13

                              – 74

                              Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

               (147)

               Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. 2010. ja 2011. aastal kasumlikkus küll veidi suurenes, kuid ületas ainult napilt nullkasumi piiri. 2012. aastal olukord halvenes ja kasumlikkus muutus negatiivseks. Uurimisperioodil kahjumlikkuse suurenemine jätkus. Nagu on selgitatud põhjenduses 142, on see tingitud tootmiskulude kasvust ajal, kui liidu tootmisharu ei suutnud hindu sellele vastavalt tõsta. Sel ajal lõpetas mitu liidu tootjat tegevuse.

               (148)

               Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog paranes aastail 2010 ja 2011, kuid seejärel hakkas halvenema. 2012. aastast uurimisperioodini netorahavoog halvenes järsult ning asjaomase perioodi kumulatiivne rahavoog jäi negatiivseks. Negatiivsele rahavoole eelnes kasumlikkuse vähenemine, kuigi negatiivne rahavoog 2010. aastal ja selle järsk vähenemine ajavahemikul 2012. aastast kuni uurimisperioodini oli tingitud ka konsolideerimise nimel tehtud investeeringutest, nagu on selgitatud põhjenduses 149.

               (149)

               2010.–2012. aastani suurenesid investeeringud õige pisut, kuid uurimisperioodil suurenesid need märgatavalt. Investeeringud olid seotud tootmisrajatiste ostmisega tegevuse lõpetanud äriühingutelt ja/või asjaomaste äriühingute konsolideerimisega, mitte aga olemasolevate varade asendamise ega täiendavate või uute seadmete soetamisega. Seega tulenes investeeringute hüppeline kasv konsolideerimisest. Seda kinnitab ka asjaolu, et vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsus 17 %.

               (150)

               Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis sama suundumust kui kasumlikkus, st ajavahemikul 2010–2011 see suurenes, kuid ületas ainult napilt nullkasumi piiri. Seejärel investeeringutasuvus langes, muutus 2012. aastal negatiivseks ja uurimisperioodil vähenes veelgi. Negatiivne suundumus tulenes sellest, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu, vaatamata tootmiskulude suurenemisele.

               (151)

               Mis puudutab kapitali kaasamist, siis valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus samasugusele tootele raha saada halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda. Süvenesid probleemid pankadepoolse rahastamisega. Uurimise käigus leiti, et üldiselt kapitali kaasamise võime halvenes.

         5.   Järeldus kahju kohta

               (152)

               Uurimine näitas selgelt, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kahju seisneb peamiselt turuosa kaotuses ja kasumlikkuse vähenemises. Samal ajal vaatlusaluse toote impordi turuosa kasvas ja lõi alla liidu tootmisharu hinnad liidu turul.

               (153)

               Teatud kahjunäitajad, nagu ühiku müügihind, keskmine tööjõukulu töötaja kohta, tootlikkus ning investeeringud suurenesid. Ühiku müügihinna kasv tulenes tootmiskulude suurenemisest. Müügihinna kasv ei suutnud siiski täielikult kompenseerida ühikukulu kasvu ja 2012. aastal muutus kasumlikkus negatiivseks. Nagu on selgitatud põhjenduses 144, suurenes liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähem kui tööjõukulu üldiselt ja liidu inflatsioonimäär. Liidu tootmisharu oli sunnitud vähendama oma töötajate arvu, mille tulemusel suurenes tootlikkus ühe töötaja kohta. Investeeringute suurenemine oli seotud tootmisrajatiste ostmisega tegevuse lõpetanud äriühingutelt ja konsolideerimisega, mitte aga olemasolevate varade asendamise ega uute seadmete soetamisega.

               (154)

               Enamiku kahjunäitajate suundumus oli negatiivne. Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus vähenesid. Kasumlikkus ja investeeringutasuvus, mis 2010. ja 2011. aastal olid napilt üle nullkasumi piiri, muutusid 2012. aastal negatiivseks ja langesid uurimisperioodi jooksul veelgi. Samal ajal tootmismaht, tootmisvõimsus, tööhõive ja turuosa vähenesid subsideeritud impordi survel.

               (155)

               Eelöeldut arvestades järeldas komisjon esialgu, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

         E.   PÕHJUSLIK SEOS

               (156)

               Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Need tegurid on järgmised:

                           a)

                           import muudest kolmandatest riikidest,

                           b)

                           liidu tootmisharu eksporditegevus,

                           c)

                           tarbimise muutumine,

                           d)

                           muude kalaliikide pakutav konkurents,

                           e)

                           haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud,

                           f)

                           suurte jaemüüjate hinnasurve,

                           g)

                           üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum.

         1.   Subsideeritud impordi mõju

               (157)

               Et teha kindlaks põhjusliku seose olemasolu Türgist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon subsideeritud impordi mahtu ja hinnataset ning seda, kui suur oli selle panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu.

               (158)

               Uurimine näitas, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistus. Selle tulemusel suurenes selle turuosa 8 protsendipunkti võrra — 2010. aasta 9 %-lt uurimisperioodi 17 %-le — ja seda vaatamata tarbimise vähenemisele. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa 8 protsendipunkti võrra.

               (159)

               Subsideeritud impordi keskmine hind tõusis ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodini 5 % võrra. Selle põhjuseks oli üldine tootmiskulude suurenemine. Impordi hinnad aga püsisid märkimisväärselt madalamal kui liidu tootmisharu hinnad. Subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla; uurimisperioodi keskmine hinna allalöömise marginaal oli 9 %. Kuna samal ajal suurenes vaatlusaluse toote subsideeritud import, mis avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu turul, ei olnud liidu tootmisharul võimalik oma hindu tõsta piisavalt, et katta suurenenud tootmiskulusid ja igal juhul mitte üle Türgi subsideeritud impordi hinna.

               (160)

               Leiti, et Türgist pärit subsideeritud import kasvas ja turuosa suurenes samal ajal liidu tootmisharu turuosa minetamise, tootmismahu, tootmisvõimsuse ja tööhõive vähenemise ning kasumlikkuse, rahavoogude ja investeeringutasuvuse langusega. Seepärast leiti, et subsideeritud import avaldas liidu tootmisharule survet, mis omakorda ei lasknud tal tõsta müügihindu vastavalt kulude suurenemisele ning põhjustas turuosa kaotust ning üldise majandus- ja finantsolukorra halvenemist.

               (161)

               Eeltoodu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjuseks tuleb pidada Türgist tuleva subsideeritud hinnaga impordi suurenemist ning et Türgi impordil oli peamine roll liidu tootmisharule olulise kahju põhjustamisel.

         2.   Muude tegurite mõju

   2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (162)

               Muudest kolmandatest riikidest (Tšiili, Norra, Bosnia ja Hertsegoviina ja teised) tuleva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 11

                  Import kolmandatest riikidest

                           Riik

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

                           Maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)

                           4 412 967

                           5 981 471

                           4 807 938

                           4 370 106

                              Indeks

                              100

                              136

                              109

                              99

                           Turuosa

                           2,4 %

                           3,3 %

                           2,8 %

                           2,7 %

                              Indeks

                              100

                              135

                              115

                              112

                           Keskmine hind (eurot/kg terve kala ekvivalendina)

                           2,63

                           2,85

                           2,80

                           2,94

                              Indeks

                              100

                              108

                              106

                              112

                              Allikas: Eurostat.

               (163)

               Vaatlusalusel perioodil oli ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi maht väike ja pisut isegi vähenes. See suurenes aastatel 2010 ja 2011, kuid seejärel vähenes veidi ja oli uurimisperioodi jooksul väiksem kui 2010. aastal, vaatlusaluse perioodi alguses. Turuosa suundumus oli sama. Turuosa suurenes aastatel 2010 ja 2011, kuid vähenes 2012. aastal ja uurimisperioodil. Üldiselt nende turuosa vaatlusalusel perioodil pisut suurenes — 2,4 %-lt 2,7 %-le. Samal ajal olid Türgist pärit impordi maht ja turuosa palju suuremad ning mõlemad jätkasid kasvamist.

               (164)

               Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas see kokku 12 %. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind oli madalam kui valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind, kuid kõrgem kui Türgi impordi hind, välja arvatud 2012. aastal, kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind oli Türgi impordi hinnast pisut madalam.

               (165)

               Võttes arvesse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli väike ja stabiilne, nende riikide impordi turuosa oli väike ja üsna stabiilne ning nende riikide impordi hinnatase vastas üldisele hinnatasemele liidus, jõudis komisjon järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

         2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

               (166)

               Liidu tootmisharu ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

                  Tabel 12

                  Liidu tootmisharu eksporditegevus

                           2010

                           2011

                           2012

                           Uurimisperiood

                           Ekspordi maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)

                           4 969 401

                           5 456 712

                           5 282 624

                           6 220 849

                              Indeks

                              100

                              110

                              106

                              125

                           Keskmine hind (eurot/kg terve kala ekvivalendina)

                           4,08

                           4,60

                           4,13

                           4,16

                              Indeks

                              100

                              113

                              101

                              102

                              Allikas: Eurostat.

               (167)

               Liidu tootmisharu ekspordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 25 %. Liidu tootmisharu peamine turg on liidu turg ja selle toodangust eksporditi 2010.–2011. aastal ainult ligikaudu 3 % ja uurimisperioodil 5 %. Liidu tootmisharu ekspordi müügihinnad olid ligikaudu 30 % kõrgemad kui keskmine müügihind liidus, tuues suuremat kasumit kui müük liidu turul.

               (168)

               Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         2.3.   Tarbimise muutumine

               (169)

               Liidu tarbimine püsis aastatel 2010–2011 stabiilsena, kuid vähenes 2011. aastast kuni uurimisperioodini 12 %. Seega oli vähenemine kokku 12 %. Kuigi tarbimine vähenes, suurenes subsideeritud Türgi impordi turuosa 8 protsendipunkti (95 %) ning liidu tootmisharu turuosa vähenes samuti 8 protsendipunkti. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa vähenemist seletada ainult tarbimise üldise vähenemisega. Subsideeritud impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul ning selle hinnad, mis lõid alla liidu tootmisharu müügihindu liidu turul, põhjustasid kahju ja vastavalt põhjenduses 160 esitatud järeldusele on neil määrav roll.

               (170)

               Neid asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tarbimise vähenemine võis küll põhjustada kahju liidu tootmisharule, aga ainuüksi sellega ei saa selgitada liidu tootmisharu kantud kahju ning seepärast ei kõrvalda see põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         2.4.   Muude kalaliikide pakutav konkurents

               (171)

               Egeuse eksportijate liit väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas konkurents teiste kalaliikidega, nagu pangaasius, suur teraspea-lõhe ja lõhe.

               (172)

               Erinevalt asjaomase toote impordi kasvust kahanes pangaasiuse import vaatlusalusel perioodil ligikaudu 24 %.

               (173)

               Mis puudutab teisi kalaliike, siis tuleb märkida, et avalikkusele kättesaadava teabe (Kopenhaageni ülikooli toiduainemajanduse instituudi uuring) (11) kohaselt on suur teraspea-lõhe ja lõhe üksteist asendavad tooted, mis konkureerivad samas turusegmendis. Seevastu käesoleva uurimise alla kuuluvat vikerforelli müüakse teises turusegmendis ning suure teraspea-lõhe ja lõhe hinna ning käesoleva uurimise alla kuuluva vikerforelli hinna vahel puudub otsene seos.

               (174)

               Seega tuleks need väited tagasi lükata.

               (175)

               Nendel põhjustel järeldas komisjon esialgu, et konkurents muude kalaliikidega ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

         2.5.   Haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud

               (176)

               Lisaks väitis Egeuse eksportijate liit, et liidu tootmisharule põhjustab olulist kahju ka haldus- ja regulatiivne koormus ning keeld tegeleda teatavates geograafilistes piirkondades vesiviljelusega.

               (177)

               Tõendeid nimetatud haldus- ja regulatiivsete nõuete seose kohta kahjuga ei esitatud. Eelkõige ei ole tõendatud, et haldus- ja reguleeriv raamistik ning keeld tegeleda teatavates geograafilistes piirkondades vesiviljelusega muutusid vaatlusalusel perioodil selliselt, et see põhjustas kahju. Tegelikult on nimetatud elemendid vaid liidu vesiviljelussektori üldise majandus- ja õiguskeskkonna koostisosad ning nendega ei saa põhjendada liidu tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

               (178)

               Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         2.6.   Suurte jaemüüjate hinnasurve

               (179)

               Egeuse eksportijate liit ja üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitsid, et liidu suurtel jaemüüjatel on hea läbirääkimispositsioon ning et liidu tootmisharule põhjustatud kahju ei tulenenud Türgist pärit impordist, vaid nende jaemüüjate hinnasurvest.

               (180)

               Ükski suur jaemüüja ei teatanud, et soovib uurimises osaleda. Igal juhul Türgist pärit impordi hindu subsideeriti ja need olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamad. Uurimisperioodil ulatus hindade allalöömise marginaal 5 %st kuni 18 %-ni. Seda arvesse võttes ei saa üldise majandus- ja finantsolukorra halvenemist ja eelkõige turuosa kaotust selgitada suurte jaemüüjate väidetava hinnasurvega: see võis kahju suurendada üksnes tühisel määral, kui sedagi.

               (181)

               Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et suurte jaemüüjate väidetav hinnasurve ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         2.7.   Üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum.

               (182)

               Egeuse eksportijate liit väitis, et vähemalt teatavate liidu tootjate tulemuste halvenemine oli tingitud pigem üleinvesteerimisest, mitte Türgi impordist. Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemine oli osaliselt tingitud rahastamiskulude suurenemisest, vahetuskursi kõikumisest ja kohtuvaidlustest põhjustatud kuludest.

               (183)

               Väited üleinvesteerimise ja kohtuvaidlustest tulenevate kulude kohta olid põhjendamata. Väidet, et need tegurid mõjutasid oluliselt valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkust, ei toeta ka uurimise tulemused.

               (184)

               Finantskulude suurenemist ja vahetuskursi kõikumist käsitlevad väited olid jäetud täpsustamata ja põhjendamata. Väidet, et need tegurid mõjutasid valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkust, ei toeta ka uurimise tulemused.

               (185)

               Seepärast tuleks kõnealused väited jätta tähelepanuta.

               (186)

               Nimetatud põhjustel on komisjon jõudnud esialgsele järeldusele, et väidetav üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenevad erakorralised kaod ei põhjustanud kahju ning need ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

         3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (187)

               Eespool esitatud analüüsi tulemusel selgus, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt. Kõnealune impordi suurenemine ja impordi hind, mis lõi liidu müügihindu alla, halvendas liidu tootmisharu olukorda. Selle põhjal järeldati, et Türgist pärit import oli peamine tegur, mille tõttu liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

               (188)

               Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus, konkureerimine muude kalaliikidega, haldus- ja regulatiivkoormus, geograafilised piirangud, üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Muud tegurid, näiteks liidu tarbimise muutumine ja suurte jaemüüjate hinnasurve, võisid küll avaldada mõju, kuid need ei kõrvalda kindlakstehtud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel uurimisperioodi jooksul.

               (189)

               Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit subsideeritud import ning et teised tegurid ei kõrvalda seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb tootmismahu, tootmisvõimsuse, müügimahu, turuosa ja tööhõive vähenemises vaatlusalusel perioodil, mil kasumlikkus ja investeeringutasuvus muutusid negatiivseks.

         F.   LIIDU HUVID

               (190)

               Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustavast subsideerimisest ei ole antud juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõiki, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (191)

               Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas subsideeritud import Türgist.

               (192)

               Meetmete kehtestamine aitaks taastada turul ausa konkurentsi. Liidu tootmisharu finantstulemuste näitajate langus on tingitud asjaolust, et tal on raske konkureerida asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordiga. Tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul tõsta tootmiskulude katmiseks hindu ja seega suurendada turuosa, tööhõivet ja toodangut ning parandada oma finantstulemuse näitajaid — kasumlikkust, rahavoogu ja investeeringutasuvust.

               (193)

               Kui meetmeid ei kehtestata, siis Türgist pärit impordi hinnasurve tõenäoliselt jätkub, mis avaldab negatiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele. Tulemuste edasine halvenemine tooks kaasa tootmise jätkuva vähenemise ja uute tootmisrajatiste sulgemise, mis seaks ohtu liidu tööhõive ja investeeringud.

               (194)

               Selle põhjal järeldas komisjon esialgselt, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

         2.   Sõltumatute importijate huvid

               (195)

               Algatamisteates palus komisjon importijatel ja neid esindavatel ühendustel endast teada anda. Nagu on märgitud põhjenduses 12, teatas endast kolm äriühingut, kes esitasid vormi valikuuringus osaleda soovivate sõltumatute importijate jaoks. Küsimustik saadeti kõigile kolmele endast teada andnud äriühingule, kuid vastus saadi ainult ühelt. Vastustest selgus, et kuigi see isik oli uurimisperioodi jooksul importinud väikese koguse forelli, ei tegelenud ta tavaliselt siiski mitte forelli, vaid muude kalatoodete importimisega. Kõnealuse äriühingu imporditud forellikogus ei olnud piisav selleks, et seda võiks kokkuvõttes lugeda tüüpiliseks.

               (196)

               Hiljem teatas endast veel üks importija, kes siiski ei vastanud küsimustikule. See importija väitis, et kui Türgist pärit impordile kehtestatakse tollimaks, siis ta lõpetab importimise. See väide jäi üldsõnaliseks ja importija ei esitanud teavet, mis võimaldaks hinnata mõju tema äritegevusele — kasumlikkusele ning impordi- ja edasimüügihinnale.

               (197)

               Kuigi ei saa välistada, et tasakaalustava tollimaksu kehtestamine avaldab sõltumatutele importijatele mõju, on selle tollimaksu eesmärk taastada liidu turul võrdsed tingimused. Leidub ka muid tarneallikaid ja kui tollimaks kehtestatakse, peaks liidu importijatel olema võimalik kasutada neid. Üldiselt ei selgunud uurimise käigus, et tollimaksu kehtestamine avaldaks mingit olulist negatiivset mõju liidu sõltumatute importijatele ja kauplejatele.

               (198)

               Eespool öeldut silmas pidades ja võttes arvesse, et sõltumatutelt importijatelt ja kauplejatelt muid andmeid ei saadud, tegi komisjon esialgse järelduse, et kokkuvõttes ei avalda meetmete võtmine sõltumatutele importijatele ja kauplejatele kahjulikku mõju.

         3.   Kasutajate, tarbijate ja tarnijate huvid

               (199)

               Algatamisteates palus komisjon kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaorganisatsioonidel endast teada anda. Komisjon võttis ühendust ka kõikide teadaolevate asjaomaste isikutega. Keegi ei andnud endast teada.

               (200)

               Pärast algatamisteates nimetatud tähtaja möödumist teatasid endast kaks isikut, kes väitsid, et tarnivad masinaid Türgi forellitootjatele ja -töötlejatele.

               (201)

               Üks isik väitis, et tollimaksude kehtestamine põhjustab hinnatõusu lõpptarbija jaoks. Kõnealune isik ei esitanud oma väite kohta tõendeid. Uurimise käigus ei selgunud, et tollimaksu kehtestamine avaldaks mingit olulist negatiivset mõju lõpptarbijatele. Nagu eespool märgitud, ei teinud tarbijaorganisatsioonid koostööd ega esitanud teavet, mille põhjal meetmete mõju saaks põhjalikumalt analüüsida. Tasakaalustavad tollimaksud võivad küll mõjutada impordihinda, kuid hinnatõus hajuks vähemalt osaliselt turustusahelas ning hinnatõus ei pruugi lõpptarbija jaoks olla märkimisväärne.

               (202)

               Lisaks on tasakaalustava tollimaksu eesmärk taastada võrdsed tingimused liidu turul, mitte aga takistada õiglase hinnaga importkauba importimist liitu.

               (203)

               Võttes arvesse eeltoodut ja seda, et kasutajate ja tarbijate organisatsioonid ei soovinud uurimises osaleda, ning pidades silmas meetmete laadi, jõudis komisjon seisukohale, et meetmete võtmisel ei oleks praegu olulist negatiivset mõju kasutajatele, tarbijatele ega tarnijatele.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (204)

               Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise käesolevas etapis puuduvad kaalukad tõendid järeldamaks, et ajutiste meetmete kehtestamine Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei ole liidu huvides.

         G.   AJUTISED TASAKAALUSTUSMEETMED

               (205)

               Komisjoni poolt subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised tasakaalustusmeetmed, et subsideeritud import ei saaks enam liidu tootmisharu kahjustada.

         1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (206)

               Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.

               (207)

               Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt subsideeritud impordi puudumisel.

               (208)

               Türgist pärit import hakkas märkimisväärselt suurenema 2008. aastal, enne vaatlusaluse perioodi algust. Seetõttu ei peeta kasumlikkust, mille liidu tootmisharu saavutas 2010. aastal, st vaatlusaluse perioodi alguses, tüüpiliseks. Kuna enne 2008. aastat ei olnud Türgist pärit impordi surve liidu turul suur, tuleb enne vaatlusaluse perioodi algust esinenud kasumimarginaali pidada mõistlikuks. Kaebuses esitatud andmete kohaselt saavutas Taani forellitööstus 2006. ja 2007. aastal keskmiselt 12 % või veelgi suurema kasumimarginaali. Selle põhjal leiti, et kahjustava subsiidiumi puudumisel võiks liidu tootmisharu kasumimarginaal ulatuda 12 %-ni käibest, mida võib pidada liidu tootmisharu jaoks sobivaks tasemeks.

               (209)

               Egeuse eksportijate liit ja üks eksportiv tootja väitsid, et sihtkasum peaks olema väiksem kui 12 %, kuna i) eelmiste uurimiste puhul (lõhe, suur teraspea-lõhe) oli sihtkasum väiksem, ii) liidu tootmisharu tegelik kasumimarginaal vaatlusaluse perioodi alguses oli väiksem ja iii) 12 % kasumimarginaal on ainult Taani forellitööstusel, mitte kogu liidu tootmisharul, mistõttu see ei ole tüüpiline. Eksportiv tootja väitis ka seda, et lähtuda tuleks 3 % kasumimarginaalist, kuna see on kogu toiduainetööstuse keskmine kasumimarginaal.

               (210)

               Esiteks, mis puudutab võrdlust suurt teraspea-lõhet ja lõhet hõlmanud uurimisega, siis tuleb märkida, et iga uurimise järeldused tehakse selle uurimise asjaolude alusel. Käesoleval juhul leidus uurimistoimikus teavet, mida peeti põhjendatuks ja mida seetõttu kasutati.

               (211)

               Teiseks peaks liidu turul samasuguse toote müügi puhul olema sihtkasum selline, mida kõnealuse sektori tootmisharus on võimalik ootuspäraselt saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumise korral. Kuna vaatlusalusel perioodil ja ka varem esines subsideeritud importi märkimisväärsetes kogustes, ei saa seda pidada tavapärasteks konkurentsitingimusteks. 12 % kasumlikkus saavutati ajal, kui Türgist pärit importi oli liidu turul suhteliselt vähe, ning sel põhjusel käsitatakse seda käesoleva juhtumi raames praegu mõistliku sihtkasumina.

               (212)

               Kolmandaks, Taani forellitööstust peeti liidu turu jaoks piisavalt tüüpiliseks, kuna Taani kuulub liidu peamiste forellitootjate hulka. Taani andmeid kasutati sihtkasumimäära kindlaksmääramiseks, kuna praegu ei ole muu teave kättesaadav.

               (213)

               Lisaks oli põhjendamata väide, et toiduainetööstuse kasumimarginaal ongi palju väiksem. Komisjon leidis, et Taani forellitööstuse saavutatud kasumimarginaal vastab igal juhul paremini tootmisharu iseärasustele ja on seetõttu asjakohasem. Toiduainetööstuse eri valdkonnad vastavad eri turusegmentidele, millel valitsevad väga erinevad turutingimused, millest ei saa tingimata teha järeldusi forellitootmise kohta.

               (214)

               Eespool nimetatud põhjustel jõudis komisjon järeldusele, et esialgu tuleks lähtuda sihtkasumimarginaalist, mis ulatub 12 %-ni käibest.

               (215)

               Selle põhjal arvutas komisjon välja samasuguse toote mittekahjustava hinna liidu tootmisharu jaoks. Selleks lahutati liidu müügihinnast uurimisperioodil saavutatud tegelik kasumimarginaal ning asendati see 12 % kasumimarginaaliga.

               (216)

               Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna (mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel) ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna võrdlusest. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

               (217)

               „I lisasse kantud äriühingute” ja „kõikide muude äriühingute” kahju kõrvaldamist võimaldav tase määratakse kindlaks samal viisil nagu nende äriühingute subsiidiumimarginaal (vt põhjendused 96 ja 97).

         2.   Ajutised meetmed

               (218)

               Türgist pärit vikerforelli (Oncorhynchus mykiss — elus, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud, tervete kaladena või ilma peata või fileena) impordi suhtes tuleks kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks vastavalt algmääruse artikli 12 lõike 1 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja subsiidiumimarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama madalamale subsiidiumimarginaalile.

               (219)

               Eelneva põhjal peaksid ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.

                           Äriühing

                           Subsiidiumimarginaal

                           Kahjumarginaal

                           Tasakaalustav tollimaks

                           GMS

                           7,0 %

                           27 %

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           26 %

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           20 %

                           9,5 %

                           Muud koostööd tegevad äriühingud

                           8,2 %

                           26 %

                           8,2 %

                           Kõik muud äriühingud

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

               (220)

               Eespool nimetatud tasakaalustusmeetmed kehtestatakse väärtuselise tollimaksuna, st protsendimäärana impordi väärtusest.

               (221)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti nende äriühingute puhul kindlaks uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud.

               (222)

               Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära.

               (223)

               Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (12). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

               (224)

               Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, tuleb individuaalsete tasakaalustavate tollimaksude rakendamise tagamiseks võtta erimeetmeid. Individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui impordil see arve puudub, maksustatakse äriühingut kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksuga.

               (225)

               Tasakaalustavate tollimaksude nõuetekohaseks rakendamiseks tuleks kõigi muude äriühingute jääktollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

         H.   LÕPPSÄTTED

               (226)

               Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

               (227)

               Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks järgmise vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) impordile:

               —

               eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

               —

               värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:

                           —

                           terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

                           —

                           ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või

                           —

                           kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,

         mis kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla ning on pärit Türgist.
   2.   Ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

               Äriühing

               Ajutine tasakaalustav tollimaks

               TARICi lisakood

                           —

                           Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti

                           —

                           GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

                           —

                           Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

                           —

                           Hakan Komandit Şirketi

                           —

                           İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

                           —

                           Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti

                           —

                           Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

               7,0 %

               B964

               BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

               9,7 %

               B965

               Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

               7,1 %

               B966

               Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

               9,5 %

               B967

               I lisasse kantud äriühingud

               8,2 %

               Kõik muud äriühingud

               9,7 %

               B999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
   2.   Määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artiklit 1 kohaldatakse neli kuud.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 29. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (2)  Teade Türgist pärit vikerforelli importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta (ELT C 44, 15.2.2014, lk 9).

      (3)  ELT C 297, 4.9.2014, lk 23.

      (4)  Teade teatava Türgist pärit vikerforelli importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 44, 15.2.2014, lk 18).

      (5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2004, 8. märts 2004, millega kehtestatakse Norrast ja Fääri saartelt pärineva suure teraspea-lõhe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 72, 11.3.2004, lk 23).

      (6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 628/2005, 22. aprill 2005, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (ELT L 104, 23.4.2005, lk 5), ja nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2006, 17. jaanuar 2006, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 15, 20.1.2006, lk 1).

      (7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2004, 8. märts 2004, millega kehtestatakse Norrast ja Fääri saartelt pärineva suure teraspea-lõhe impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 72, 11.3.2004, lk 23).

      (8)  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, Türgi toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeerium, Türgi mereandide tootjate liit.

      (9)  Eurostat: EL 28 tööjõukuluindeksi nimiväärtus — kvartaalsed andmed (NACE Rev. 2).

      (10)  Eurostat: EL 28 THHI — inflatsioonimäär — keskmine aastane muutuse määr ( %) 2010–2013.

      (11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S., & Ravensbeck, L. (2008). Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel. København: Museum Tusculanum (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      I LISA
      Koostööd tegevad Türgi eksportijad, kes ei kuulu valimisse ja keda ei kontrollita individuaalselt:

                  Nimi

                  TARICi lisakood

                  Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

                  B968

                  Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

                  B969

                  Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

                  B970

                  Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

                  B971

                  Alba Su Ürünleri A.Ş.

                  B972

                  Alfam Su Ürünleri A.Ş.

                  B973

                  Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

                  B974

                  Alka Su Ürünleri A.Ş.

                  B975

                  Azer Altin Su Ürünleri

                  B976

                  Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

                  B977

                  Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

                  B978

                  Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B979

                  Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

                  B980

                  Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

                  B981

                  Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

                  B982

                  Miray Su Ürünleri

                  B983

                  Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

                  B984

                  Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

                  B985

                  Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B986

                  TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

                  B987

                  Ugurlu Balık A.Ş.

                  B988

                  Yaşar Dış Tic. A.Ş.

                  B989

      II LISA
      Artikli 1 lõikes 4 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmist:

                  1.

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2.

                  avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arve alusel Euroopa Liitu eksportimiseks müüdud vikerforelli on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Türgis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

                  3.

                  Kuupäev ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkiri.