title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               13.6.2018,

               millega muudetakse määrust (EL) nr 1301/2014 ja määrust (EL) nr 1302/2014 energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi osas

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta,
                  1
                eriti selle artikli 5 lõiget 11,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796
                  2
                artiklis 19 on sätestatud, et Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) annab komisjonile soovitusi koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd“) ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 5, ja tagab KTKde kohandamise tehnilisele progressile, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele.

               (2)Otsuse (EL) 2017/1474
                  3
                artikli 3 lõike 5 punkti c kohaselt vaadatakse KTKd läbi, et leida lahendus veel lahendamata küsimustele.

               (3)22. septembril 2017 küsis komisjon vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 lõikele 2 ametilt soovitusi Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK (edaspidi „energiavarustuse KTK“) ja Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ KTK (edaspidi „vagunite KTK“) läbivaatamiseks.

               (4)Määruse (EL) nr 1301/2014
                  4
                lisa tuleks muuta, et lahendada energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokolligaseotud tehnilise kirjelduse lahendamata küsimused ning muuta tekst selgemaks.

               (5)Määruse (EL) nr 1302/2014
                  5
                lisa tuleks muuta energiaarvestussüsteemi osas, et tagada kahe tehnilise kirjelduse ühtsus.

               (6)4. oktoobril 2017 andis amet soovituse määruse (EL) nr 1301/2014 muudatuste kohta.

               (7)14. novembril 2017 andis amet soovituse määruse (EL) nr 1302/2014 muudatuste kohta, mis hõlmavad muu hulgas energiaarvestussüsteemiga seotud sätteid.

               (8)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni määrust (EL) nr 1301/2014 muudetakse järgmiselt.

               (1)Põhjendusest 6 jäetakse välja viimane lause.

               (2)Artikkel 3 jäetakse välja.

               (3)Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „Lisaks lisa punktis 7.2.4 määratletud maapealse energiaandmete kogumise süsteemi rakendamisele ja ilma et see piiraks komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014  lisa punkti 4.2.8.2.8 sätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et hiljemalt XX XXX[kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] on juurutatud maapealne arveldussüsteem, mis on suuteline vastu võtma energiaandmete kogumise süsteemi andmeid ning neid kinnitama arvete koostamiseks. Kõnealune maapealne arveldussüsteem on suuteline energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid teiste arveldussüsteemidega vahetama, nimetatud andmeid kinnitama ja tarbimisandmeid õigetele isikutele omistama. Eespool nimetatud meetmete puhul võetakse arvesse asjaomaseid energiaturgu käsitlevaid õigusakte.“

               (4)Määruse (EL) nr 1301/2014 lisa muudetakse vastavalt käesoleva rakendusmääruse I lisale.

               Artikkel 2

               Komisjoni määrust (EL) nr 1302/2014 muudetakse järgmiselt: määruse (EL) nr 1302/2014 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

               Artikkel 3

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 13.6.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1–43).

                     (3)

                        Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5–15).

                     (4)

                        Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

                     (5)

                        Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

    ---documentbreak---

               LISAD

                  I lisa

               Määruse (EL) nr 1301/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

               (1)punkti 2.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

               „Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ II lisa jaole 2.2 on elektritarbimise mõõtesüsteemi raudteeäärsed seadmed, millele käesolevas KTKs osutatakse kui maapealsele energiaandmete kogumise süsteemile, kirjeldatud käesoleva KTK punktis 4.2.17.“;

               (2)punkti 4.2.5 pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Paigalseisuvool (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

               (3)punkti 4.2.13 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „Kontaktõhuliin projekteeritakse minimaalselt kahele kõrvuti töötavale pantograafile. Pantograafi kõrvuti paiknevate kollektorpeade keskjoonte vaheline kaugus ei tohi ületada tabeli 4.2.13 veerus A, B või C sätestatud väärtuseid.“;

               (4)punkti 4.2.13 tabeli 4.2.13 esimeses reas jäetakse veergude päistes välja sõna „minimaalne“;

               (5)punkt 4.2.17 asendatakse järgmisega:

               „(1) Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8 on sätestatud nõuded rongisisesele energiaarvestussüsteemile, mis koostab ja edastab energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed maapealsesse energiaandmete kogumise süsteemi.

               (2) Maapealne energiaandmete kogumise süsteem võtab standardi EN 50463-3:2017 punktis 4.12 esitatud nõudeid järgides vastu energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, salvestab ja ekspordib neid, hoides ära andmelaostuse.

               (3) Maapealne energiaandmete kogumise süsteem peab vastama kõikidele andmevahetusnõuetele, mis on esitatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8.4 ja standardi EN 50463-4:2017 punktides 4.3.6 ja 4.3.7.“;

               (6)punkti 5.2.1.6 pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Paigalseisuvool (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

               (7)punkti 6.1.4.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

               „Paigalseisuvoolu vastavuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

               (8)punkti 6.1.5 alapunkt c asendatakse järgmisega:

               „c) pideva voolu tugevuse nimiväärtus;“

               (9)punkt 7.2.4 asendatakse järgmisega:

               „Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 1. jaanuariks 2022 on juurutatud maapealne energiaandmete kogumise süsteem, mis on suuteline esitama ja vastu võtma energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid kooskõlas käesoleva KTK punktiga 4.2.17.“;

               (10)punkti 7.3.1 alapunkt d asendatakse järgmisega:

               „Olemasolev allsüsteem võib lubada KTK-le vastavate veeremiüksuste liiklemist juhul, kui direktiivis 2008/57/EÜ sätestatud olulised nõuded on täidetud. Menetlus, mille abil tõendatakse, mil määral on tagatud vastavus KTK põhinäitajatele, peab vastama komisjoni soovitusele 2014/881/EL.“;

               (11)punkt 7.3.4 asendatakse järgmisega:

               „Menetlus, mille abil tõendatakse, mil määral on tagatud olemasolevate liinide vastavus käesoleva KTK põhinäitajatele, peab vastama komisjoni soovitusele 2014/881/EL.“;

               (12)punkt 7.4.2.11 jäetakse välja;

               (13)D liite joonis D.1 Pantograafi mehaaniline gabariit asendatakse järgmise joonisega:

               (14)E liite tabelisse E.1 lisatakse read 9 ja 10:

                        9

                        EN 50463-3

                        Raudteealased rakendused – Energiamõõtmised rongides – 3. osa: andmekäsitlus

                        2017

                        Maapealne energiaandmete kogumise süsteem (4.2.17)

                        10

                        EN 50463-4

                        Raudteealased rakendused – Energiamõõtmised rongides – 4. osa: side.

                        2017

                        Maapealne energiaandmete kogumise süsteem (4.2.17);

               (15)F liite tekst asendatakse järgmisega: „Välja jäetud.“;

               (16)G liite tabelis G.1. (Sõnastik) jäetakse välja rida „Neutraalsektsiooni isolaator“.

               II lisa

               Määruse (EL) nr 1302/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

               (1)4. peatükis „Veeremi allsüsteemi kirjeldus“ asendatakse punkt 4.2.8.2.8 „Rongisisene energiaarvestussüsteem“ järgmisega:

               „4.2.8.2.8 Rongisisene energiaarvestussüsteem

               4.2.8.2.8.1 Üldosa

               (1)Rongisisene energiaarvestussüsteem on elektrilise veeremiüksuse poolt kontaktõhuliinilt võetud või sinna tagasi saadetud (regeneratiivpidurduse ajal) kogu aktiivse ja reaktiivse elektrienergia mõõtmise süsteem.

               (2)Energiaarvestussüsteem hõlmab vähemalt järgmisi funktsioone: Energiaarvestuse funktsioon (EMF), nagu on sätestatud punktis 4.2.8.2.8.2, ja andmekäitlussüsteem (DHS), nagu on sätestatud punktis 4.2.8.2.8.3.

               (3)Asjakohane sidesüsteem saadab energiaarvete esitamiseks vajalike koondandmete kogumid (CEBD) maapealsesse andmekogumissüsteemi (DCS). Energiaarvestussüsteemi ja andmekogumissüsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming peavad vastama punkti 4.2.8.2.8.4 nõuetele.

               (4)Nimetatud süsteemi saab kasutada arveldamise eesmärgil; punkti 4.2.8.2.8.3 alapunkti 4 kohaseid kõnealuse süsteemi andmekogumeid tuleb kõigis liikmesriikides tunnustada arvelduste alusena.

               (5)Energiaarvestuse funktsiooni nimivool ja -pinge peavad vastama elektrilise veeremiüksuse nimivoolule ja -pingele; süsteem peab jätkama nõuetekohast toimimist ümberlülitamisel ühest veojõu toitesüsteemist teise.

               (6)Energiaarvestussüsteemis salvestatud andmeid tuleb kaitsta toite kadumise eest ja energiaarvestussüsteemi tuleb kaitsta omavolilise juurdepääsu eest.

               (7)Võrgus peab olema asukohafunktsioon, mille abil saab andmetöötlussüsteem välisest allikast pärit asukohaandmeid, kui seda on vaja üksnes arveldamise eesmärgil. Igal juhul peab energiaarvestussüsteem suutma toimida koos asukohafunktsiooniga. Kui asukohafunktsioon on olemas, peab see vastama J-1 liite viites 116 osutatud kirjelduses esitatud nõuetele.

               (8)Energiaarvestussüsteemi paigaldamine, rongisisese asukohafunktsiooni paigaldamine, rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas energiaarvestuse funktsiooni täpsusklass, kantakse tehnilisse dokumentatsiooni, mida on kirjeldatud käesoleva KTK alapunktis 4.2.12.2.

               (9)Käesoleva KTK alapunktis 4.2.12.3 kirjeldatud hooldusdokumentatsioon peab sisaldama kõiki korrapäraseid vastavustõendamise menetlusi, millega tagatakse rongisisese energiaarvestussüsteemi täpsustase kogu kasutusea jooksul.

               4.2.8.2.8.2 Energiaarvestuse funktsioon

               (1)Energiaarvestuse funktsioon tagab voolutugevuse ja pinge mõõtmise ning energiaarvestuse ja energiaandmete koostamise.

               (2)Energiaarvestuse funktsiooni energiaandmete puhul peab kasutama 5 minuti pikkust võrdlusperioodi, mis määratakse iga võrdlusperioodi lõpus kindlaks koordineeritud maailmaaega mõõtva kellaga; aluseks võetakse ajatempel 00:00:00. On lubatud kasutada lühemaid mõõtmisperioode, kui andmeid on võimalik rongisiseselt koondada 5 minuti pikkuse võrdlusperioodi andmeteks.

               (3)Energiaarvestuse funktsiooni täpsus aktiivenergia mõõtmisel peab olema kooskõlas J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktidega 4.2.3.1–4.2.3.4.

               (4)Igale seadmele, mis sisaldab ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni, peab olema märgitud järgmine: metroloogiline kontroll ja seadme täpsusklass vastavalt J-1 liite viite 117 punktides 4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2 osutatud klasside määratlusele.

               (5)Täpsuse vastavushindamine on sätestatud punktis 6.2.3.19a.

               4.2.8.2.8.3 Andmekäitlussüsteem

               (1)Andmekäitlussüsteemi abil saadakse energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, ühendades energiaarvestuse funktsiooni abil saadud andmed aja- ja geograafilise asukoha andmetega ning salvestades need andmed, et neid saaks saata sidesüsteemi kaudu maapealsesse energiaandmete kogumise süsteemi.

               (2)Andmekäitlussüsteem peab andmeid koondama ilma neid rikkumata ja peab sisaldama andmesalvestit, mille mälumaht võimaldab pidevalt salvestada vähemalt 60 päeva jooksul pidevalt kogutud koondandmeid. Kasutatava võrdlusperioodi pikkus peab olema sama, mida kasutab energiaarvestuse funktsioon.

               (3)Andmekäitlussüsteem peab võimaldama rongisiseselt päringuid esitada auditeerimise ja andmete taastamise eesmärgil.

               (4)Andmetöötlussüsteem koostab energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, koondades iga võrdlusperioodi kohta järgmised andmed:

               –kordumatu energiaarvestussüsteemi tarbimiskoha tunnus (CPID), nagu see on määratletud J-1 liite viites 118 osutatud kirjelduses;

               –iga perioodi lõpuaeg, milles näidatakse aasta, kuu, päev, tunnid, minutid ja sekundid;

               –asukohaandmed iga perioodi lõpu seisuga;

               –iga perioodi tarbitud/regenereeritud aktiivenergia ja (kui see on asjakohane) reaktiivenergia vatt-tundides (aktiivenergia puhul) ja vartundides (reaktiivenergia puhul) või nende kümne astmetega ühikutes.

               (5)Andmekäitlussüsteemi kogutud ja käideldud andmete vastavushindamine on sätestatud punktis 6.2.3.19a.

               4.2.8.2.8.4 Energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming

               (1)Energiaarvestussüsteemi ja energiaandmete kogumise süsteemi vaheline andmevahetus peab vastama järgmistele nõuetele:

               –energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenuskiht) peavad vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.3.1.

               –Kõnealuste rakendusteenuste puhul peavad kasutaja juurdepääsuõigused vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.3.3.

               –Rakendusteenuste struktuur (andmekiht) peab vastama XML-skeemile, nagu on määratletud J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktis 4.3.4.

               –Kõnealuste rakendusteenuste jaoks kasutatav sõnumimehhanism (sõnumikiht) peab vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktis 4.3.5 osutatud meetoditele ja XML-skeemile.

               –Sõnumimehhanismi jaoks kasutatavad rakendusprotokollid peavad vastama J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.6.

               –Energiaarvestussüsteem peab kasutama vähemalt üht sidestruktuuri vastavalt J-1 liite viites 119 osutatud kirjelduse alapunktile 4.3.7“;

               (1)4. peatükis „Veeremi allsüsteemi kirjeldus“ asendatakse punkti 4.2.12.2 alapunkt 14 järgmisega:

               „14) rongisisese energiaarvestussüsteemi ja selle asukohafunktsiooni (valikuline) paigaldamine vastavalt alapunkti 4.2.8.2.8 nõuetele; rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas pinge ja voolu mõõtmise täpsusklasside ning energia arvutamisega seotud funktsioonide kirjeldus“;

               (2)6. peatüki „Vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamine ja EÜ vastavustõendamine“ punkti 6.2.3.19 alla lisatakse järgmine punkt:

               „6.2.3.19a rongisisene energiaarvestussüsteem (punkt 4.2.8.2.8)

               (1)Energiaarvestuse funktsioon

               Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsust tuleb hinnata selle iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel, kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2 ja 5.4.4.3.1. Katsetamisel kasutatavate sisendite arv ja võimsusteguri vahemik peab vastama J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse tabelis 3 esitatud väärtustele.

               Mõju, mida temperatuur avaldab iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsusele, tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 117 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1.

               Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme temperatuuritegurit tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 120 osutatud kirjelduse alapunktides 5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2.

               (2)Andmekäitlussüsteem

               Andmekäitlussüsteemi andmete koostamist ja käitlemist hinnatakse katsetega, kasutades  J-1 liite viites 121 kirjeldatud meetodit.

               (3)Rongisisene energiaarvestussüsteem

               Energiaarvestussüsteemi hinnatakse katsetega, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 122 osutatud kirjelduses.“;

               (3)7. peatükis „Rakendamine“ lisatakse punkti 7.1.1.4 järele järgmine punkt:

               7.1.1.4a Üleminekumeede rongisisese energiaarvestussüsteemi nõude kohta

               Üleminekuperioodil, mis lõpeb 1. jaanuaril 2022, ei ole punktis 4.2.8.2.8 sätestatud meetmed kohustuslikud selliste projektide jaoks, mis XXXX [käesoleva määruse avaldamise kuupäeval] on edasijõudnud arengujärgus projektid, täitmiseni jõudnud lepingud ja olemasoleval projektil põhinev veerem, nagu on sätestatud käesoleva KTK punktis 7.1.1.2.

               Kui punktis 4.2.8.2.8.4 sätestatud nõudeid ei kohaldata, kohaldatakse liideseprotokollidega ja edastatavate andmete formaadiga seotud riiklikke eeskirju ja tehnilistes dokumentides esitatakse rong-maa-rong-side kirjeldus. ;

               (4)7. peatükile järgnevas loetelus „LIITED“ asendatakse tekst „D liide. Rongisisene energia mõõtmise süsteem“ tekstiga „D liide. Välja jäetud“;

               (5)D liite tekst asendatakse järgmisega: „Välja jäetud.“;

               (6)I liite teises tabelis „Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus (avatud punktid)“ jäetakse välja järgmine rida:

                        „Rongisisene

                        energiaarvestussüsteem

                        4.2.8.2.8

                        ja

                        D liide

                        Rong-maa-side: liideseprotokollidega ja edastatavate andmete formaadiga seotud kirjeldus.

                        Rong-maa-rong-side kirjeldus esitatakse tehnilistes dokumentides.

                        Tuleks järgida standardit EN 61375-2-6.

               (7)J-1 liites „Standardid või normdokumendid” asendatakse viited 103, 104 ja 105 järgmistega:

                        103

                        EI KASUTATA

                        104

                        EI KASUTATA

                        105

                        EI KASUTATA

               (8)J-1 liitesse „Standardid või normdokumendid” lisatakse järgmised viited:

                        106

                        EI KASUTATA

                        107

                        EI KASUTATA

                        108

                        EI KASUTATA

                        109

                        EI KASUTATA

                        110

                        EI KASUTATA

                        111

                        EI KASUTATA

                        112

                        EI KASUTATA

                        113

                        EI KASUTATA

                        114

                        EI KASUTATA

                        115

                        EI KASUTATA

                        116

                        Rongisisese asukohafunktsiooni nõuded

                        4.2.8.2.8.1

                        EN 50463-3:2017

                        4.4

                        117

                        Energiaarvestuse funktsiooni täpsus aktiivenergia mõõtmisel:

                        Nõuded

                        Klassid

                        Hindamise metoodika

                        4.2.8.2.8.2

                        6.2.3.19a

                        EN 50463-2:2017

                        4.2.3.1, 4.2.3.2,  4.2.3.3ja 4.2.3.4

                        4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2

                        5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1, tabel 3, 5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1

                        118

                        Energiaarvestuse funktsioon: tarbimispunkti määratlemine. Määratlus

                        4.2.8.2.8.3

                        EN 50463-1:2017

                        4.2.5.2

                        119

                        Rongisisese energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokoll. Nõuded

                        4.2.8.2.8.4

                        EN 50463-4:2017

                        4.3.3.1, 4.3.3.3, 4.3.4, 4.3.5, 4.3.6 ja 4.3.7

                        120

                        Energiaarvestuse funktsioon: iga seadme keskmine temperatuuritegur – hindamise metoodika

                        6.2.3.19a

                        EN 50463-2:2017

                        5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2

                        121

                        Andmekäitlussüsteemi koostatud ja käideldud andmete vastavushindamine – hindamise metoodika

                        6.2.3.19a

                        EN 50463-3:2017

                        5.4.8.3, 5.4.8.5 ja 5.4.8.6

                        122

                        Rongisisene energiaarvestussüsteem – katsed

                        6.2.3.19a

                        EN 50463-5:2017

                        5.3.3 ja 5.5.4“.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega kehtestatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu suhtes kohaldatavad haldus- ja teadusnõuded kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               20.12.2017,

               millega kehtestatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu suhtes kohaldatavad haldus- ja teadusnõuded kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001,
                  1
                eelkõige selle artiklit 20 ja artikli 35 lõiget 3,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Määrusega (EL) 2015/2283 on kehtestatud eeskirjad liidus uuendtoidu turule laskmise ja kasutamise kohta.

               (2)Määruse (EL) 2015/2283 artikli 20 kohaselt peab komisjon võtma vastu rakendusaktid, millega sätestatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu suhtes kohaldatavad haldus- ja teadusnõuded.

               (3)Ilma et see piiraks määruse (EL) 2015/2283 artiklite 5, 15 ja 16 kohaldamist, peab komisjon kontrollima, kas teatis kuulub kõnealuse määruse kohaldamisalasse ja teatise või taotluse kehtivust.

               (4)Määruse (EL) 2015/2283 artiklis 14 osutatud teatised peavad sisaldama piisavat teavet ja teadusdokumente, et komisjonil oleks võimalik kontrollida nende kehtivust ning liikmesriikidel ja toiduohutusametil oleks võimalik hinnata kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu varasemat ohutut kasutamist.

               (5)Määruse (EL) 2015/2283 artiklis 16 osutatud taotlused peavad sisaldama piisavat teavet ja teadusdokumente, et komisjonil oleks võimalik kontrollida nende kehtivust ning toiduohutusametil oleks võimalik viia läbi põhjalik riskihindamine.

               (6)Kui taotleja esitab teatise või taotluse lisada, välja jätta või muuta kolmandast riigist pärit lubatud traditsioonilise toidu kasutustingimusi, spetsifikatsiooni, täiendavaid märgistamise erinõudeid või turustamisjärgse seire nõudeid, ei pruugi taotlejal olla vaja esitada kõiki ohutuse hindamiseks nõutavaid andmeid, kui ta esitab piisavad tõendatavad põhjendused.

               (7)Komisjoni, liikmesriikide ja toiduohutusameti vaheline teabevahetus peab võimaldama vajaduse korral esitada komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud vastuväiteid toiduohutusega seoses.

               (8)Toiduohutusameti arvamus peab sisaldama piisavat teavet, et veenduda, kas kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu kavandatav kasutus on tarbijatele ohutu.

               (9)Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 3 kohaselt peab komisjon võtma vastu rakendusaktid, millega sätestatakse kõnealuse määruse artiklis 20 osutatud nõuded.

               (10)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
               Kohaldamisala ja reguleerimisese

               Käesoleva määrusega sätestatakse määruse (EL) 2015/2283 artikli 20 rakendamise eeskirjad kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduga seotud haldus-ja teadusnõuete ning kõnealuse määruse artikli 35 lõikes 3 osutatud üleminekumeetmete osas.

               Seda kohaldatakse määruse (EL) 2015/2283 artiklites 14 ja 16 osutatud teatiste ja taotluste suhtes.

               Artikkel 2
               Mõisted

               Lisaks määruse (EÜ) nr 178/2002
                  2
                artiklites 2 ja 3 ning määruses (EL) 2015/2283 sätestatud mõistetele kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)„teatis“ – eraldi toimik, mis sisaldab määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohaselt esitatud teavet ja teadusandmeid.

               b)„taotlus“ – eraldi toimik, mis sisaldab määruse (EL) 2015/2283 artikli 16 kohaselt esitatud teavet ja teadusandmeid.

               Artikkel 3
               Teatise struktuur, sisu ja esitamine

               1.Teatis esitatakse komisjonile elektrooniliselt ja see koosneb järgmistest osadest:

               a)kaaskiri;

               b)tehniline toimik;

               c)toimiku kokkuvõte.

               2.Lõike 1 punktis a osutatud kaaskiri tuleb koostada I lisas esitatud vormi kohaselt.

               3.Lõike 1 punktis b osutatud tehniline toimik peab sisaldama:

               a)artikli 5 kohaseid haldusandmeid;

               b)artikli 6 kohaseid teadusandmeid.

               4.Kui taotleja esitab teatise, et muuta kolmandast riigist pärit lubatud traditsioonilise toidu kasutustingimusi, spetsifikatsiooni, märgistamise erinõuedeid või turustamisjärgse seire nõudeid, ei pruugi taotlejal olla vaja esitada kõiki artikli 6 kohaselt nõutavaid andmeid, kui ta esitab tõendatavad põhjendused, milles selgitatakse, et kavandatavad muudatused ei mõjuta olemasoleva ohutushinnangu tulemusi.

               5.Lõike 1 punktis c osutatud toimiku kokkuvõte peab sisaldama tõendeid, et kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu kasutus vastab määruse (EL) 2015/2283 artiklis 7 sätestatud tingimustele.

               Artikkel 4
               Taotluse struktuur, sisu ja esitamine

               1.Taotlus esitatakse komisjonile esitada elektrooniliselt ja see koosneb järgmistest osadest:

               a)kaaskiri;

               b)tehniline toimik;

               c)toimiku kokkuvõte;

               d)määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuetekohaselt põhjendatud vastuväited toiduohutusega seoses;

               e)taotleja vastus asjakohaselt põhjendatud vastuväidetele toiduohutusega seoses.

               2.Lõike 1 punktis a osutatud kaaskiri tuleb koostada II lisas esitatud vormi kohaselt.

               3.Lõike 1 punktis b osutatud tehniline toimik peab sisaldama:

               a)artikli 5 kohaseid haldusandmeid;

               b)artikli 6 kohaseid teadusandmeid.

               4.Kui taotleja esitab taotluse, et muuta lubatud uuendtoidu kasutustingimusi, spetsifikatsiooni, märgistamise erinõudeid või turustamisjärgse seire nõudeid, ei pruugi taotlejal olla vaja esitada kõiki käesoleva määruse artikli 6 kohaselt nõutavaid andmeid, kui ta esitab tõendatavad põhjendused, milles selgitatakse, et kavandatavad muudatused ei mõjuta olemasoleva riskihinnangu tulemusi.

               5.Lõike 1 punktis c osutatud toimiku kokkuvõte peab sisaldama tõendeid, et kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu kasutus vastab määruse (EL) 2015/2283 artiklis 7 sätestatud tingimustele.

               Artikkel 5
               Teatises või taotluses esitatavad haldusandmed

               Lisaks määruse (EL) 2015/2283 artiklis 14 osutatud teabele peavad teatised ja taotlused sisaldama järgmisi haldusandmeid:

               a)toimiku eest vastutava ja komisjoniga teabevahetuseks volitatud isiku nimi, aadress ja kontaktandmed;

               b)toimiku esitamise kuupäev;

               c)toimiku sisukord;

               d)toimikule lisatud dokumentide üksikasjalike loetelu, sealhulgas pealkirja-, köite- ja leheküljeviited;

               e)loetelu dokumendi nendest osadest, mida tuleb käsitada konfidentsiaalsena kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 23 ning käesoleva määruse III lisas sätestatud eeskirjadega.

               Artikkel 6
               Teatises või taotluses esitatavad teadusandmed

               1.Kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise teatise või taotluse toetuseks esitatud toimik peab võimaldama hinnata kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu varasemat ohutut kasutamist.

               2.Taotleja esitab andmete kogumisel järgitud korda käsitlevate dokumentide koopia.

               3.Taotleja esitab ohutushindamise strateegia kirjelduse ning põhjendab konkreetsete uuringute või andmete kasutamist või väljajätmist.

               4.Taotleja esitab kokkuvõtva järelduse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu ohutuse kohta kavandatud kasutuste korral. Tuleb teha üldine hindamine potentsiaalse ohu kohta inimtervisele, pidades silmas inimeste teadaolevat või tõenäolist kokkupuudet kõnealuse toiduga.

               Artikkel 7
               Teatise kehtivuse kontrollimine

               1.Kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu kohta teatise saamisel kontrollib komisjon viivitamata, kas asjaomane toit kuulub määruse (EL) 2015/2283 kohaldamisalasse ja teatis vastab käesoleva määruse artiklites 3, 5 ja 6 sätestatud nõuetele.

               2.Komisjon võib nõuda taotlejalt lisateavet teatise kehtivuse kohta ning teatada taotlejale ajavahemiku, mille jooksul kõnealune teave tuleb esitada.

               3.Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ja ilma, et see piiraks määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 14 kohaldamist, võib lugeda teatise kehtivaks ka siis, kui see ei sisalda kõiki käesoleva määruse artiklites 3, 5 ja 6 sätestatud elemente, tingimusel, et taotleja on esitanud tõendatava põhjenduse iga puuduva elemendi kohta.

               4.Komisjon teatab taotlejale, liikmesriikidele ja toiduohutusametile, miks teatist kehtivaks ei loeta.

               Artikkel 8
               Taotluse kehtivuse kontrollimine

               1.Kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu loataotlust saades kontrollib komisjon viivitamata, kas taotlus vastab artiklites 4 ja 6 esitatud nõuetele.

               2.Komisjon võib nõuda taotlejalt lisateavet taotluse kehtivuse kohta ning teatada taotlejale ajavahemiku, mille jooksul kõnealune teave tuleb esitada.

               3.Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ja ilma, et see piiraks määruse (EL) 2015/2283 artikli 16 kohaldamist, võib lugeda taotluse kehtivaks ka siis, kui see ei sisalda kõiki käesoleva määruse artiklites 4 ja 6 sätestatud elemente, tingimusel, et taotleja on esitanud tõendatava põhjenduse iga puuduva elemendi kohta.

               4.Komisjon teatab taotlejale, liikmesriikidele ja toiduohutusametile, kas taotlus loetakse kehtivaks või mitte. Kui taotlust kehtivaks ei loeta, esitab komisjon põhjused, miks taotlus on kehtetu.

               Artikkel 9
               Põhjendatud vastuväited toiduohutusega seoses

               1.Kehtiva teatise saamisel võib määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku kolme esimese kuul jooksul toimuda komisjoni, liikmesriikide ja toiduohutusameti vaheline konsulteerimine.

               2.Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 2 kohaselt liikmesriigi või toiduohutusameti poolt komisjonile esitatud põhjendatud vastuväited toiduohutusega seoses peavad sisaldama järgmist teavet:

               a)kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu nime ja kirjeldust;

               b)teaduslikku seisukohta, milles selgitatakse, miks kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit võib inimtervisele ohtlik olla.

               Artikkel 10
               Toiduohutusameti arvamusele lisatav teave

               1.Toiduohutusameti arvamus peab sisaldama järgmist teavet:

               a)kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu identifitseerimisandmed ja kirjeldus;

               b)hinnang varasemale ohutule kasutamisele kolmandas riigis;

               c)üldine riskihinnang, milles kinnitatakse, kui võimalik, kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu ohutust ning rõhutatakse, kui asjakohane, määramatust ja piiranguid;

               d)järeldused.

               2.Kui komisjon esitab toiduohutusametile arvamuse taotluse, võib ta taotleda täiendava teabe esitamist.

               Artikkel 11
               Üleminekumeetmed

               Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõikes 2 osutatud teatised esitatakse komisjonile hiljemalt 1. jaanuaril 2019.

               Artikkel 12
               Jõustumine ja kohaldamine

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 20.12.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

                     (2)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

    ---documentbreak---

               ET

               LISA

               I LISA

               Määruse (EL) 2015/2283 artiklis 14 esitatud nõuete kohase teatise kaaskirja vorm kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu jaoks

               EUROOPA KOMISJON

               Peadirektoraat

               Direktoraat

               Üksus

               Kuupäev: ________

               Teema: kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise teatis vastavalt määrusele (EL) 2015/2283.

               (Palun valige vastav märkeruut)

               Uue traditsioonilise toidu lubamise teatis.

               Juba loa saanud traditsioonilise toidu kasutustingimuste lisamise, väljajätmise või muutmise teatis. Palun esitage viide kõnealusele teatisele.

               Juba loa saanud traditsioonilise toidu spetsifikatsiooni lisamise, väljajätmise või muutmise teatis. Palun esitage viide kõnealusele teatisele.

               Juba loa saanud traditsioonilise toidu täiendavate märgistamise erinõuete lisamise, väljajätmise või muutmise teatis. Palun esitage viide kõnealusele teatisele.

               Juba loa saanud traditsioonilise toidu turustamisjärgse seire nõuete lisamise, väljajätmise või muutmise teatis. Palun esitage viide kõnealusele teatisele.

               Taotleja(d) või tema/nende esindaja(d) liidus

               (nimi/nimed, aadress(id), …) __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               esitab/esitavad käesoleva teatise liidu uuendtoitude loetelu ajakohastamiseks.

               Traditsioonilise toidu identifitseerimisandmed:

               __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               Konfidentsiaalsus
                  1
               . Kui see on asjakohane, teatage, kas taotlus sisaldab konfidentsiaalseid andmeid vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 23.

               Jah

               Ei

               Toidugrupid, kasutustingimused ja märgistamisnõuded

                        Toidugrupp

                        Kasutamise eritingimused

                        Täiendav märgistamise erinõue

                        -

               Lugupidamisega

               Allkiri ____________________________________

               Lisad:

               Täielik tehniline toimik

               Toimiku kokkuvõte

               Toimiku selliste osade loetelu, mille puhul taotletakse konfidentsiaalsena käsitlemist ning kõnealus(t)e taotluste tõendatavad põhjendused

               Taotleja(te) haldusandmete koopia

               II LISA

               Määruse (EL) 2015/2283 artiklis 16 esitatud nõuete kohase taotluse kaaskirja vorm kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu jaoks

               EUROOPA KOMISJON

               Peadirektoraat

               Direktoraat

               Üksus

               Kuupäev: ________

               Teema: kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise taotlus vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklis 16 sätestatud nõuetele

               Taotleja(d) või tema/nende esindaja(d) Euroopa Liidus

               (nimi/nimed, aadress(id), …) __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               esitab/esitavad käesoleva taotluse liidu uuendtoitude loetelu ajakohastamiseks.

               Traditsioonilise toidu identifitseerimisandmed:

               __________________________________________________________________________

               __________________________________________________________________________

               Konfidentsiaalsus
                  2
               . Kui see on asjakohane, teatage, kas taotlus sisaldab konfidentsiaalseid andmeid vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 23.

               Jah

               Ei

               Toidugrupid, kasutustingimused ja märgistamisnõuded

                        Toidugrupp

                        Kasutamise eritingimused

                        Täiendav märgistamise erinõue

               Lugupidamisega

               Allkiri ____________________________________

               Lisad:

               Täielik taotlus

               Taotluse kokkuvõte

               Taotluse selliste osade loend, mille puhul taotletakse konfidentsiaalsena käsitlemist ning kõnealus(t)e taotluste tõendatavad põhjendused

               Ohutusega seoses esitatud nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidete dokumenteeritud andmed

               Taotleja(te) haldusandmete koopia

               III LISA

               Teabe konfidentsiaalsuse põhjendus

               Käesolevat lisa ajakohastatakse teatise või taotluse esitamise protsessi jooksul iga kord, kui taotleja esitab teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse.

               Kui tootmisprotsess sisaldab konfidentsiaalseid andmeid, tuleb esitada tootmisprotsessist mittekonfidentsiaalne kokkuvõte.

                        Teave, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse

                        Põhjendus

                        Jaotis x.y (esitatud PP.KK.AAAA)

                        Lisa X (esitatud PP.KK.AAAA)

                        Jaotis x.y. (esitatud PP.KK.AAAA)

                        Lisa X (esitatud PP.KK.AAAA)

                     (1)

                        Taotlejad peaksid kasutama III lisas esitatud vormi, et näidata, millist teavet nad soovivad lasta konfidentsiaalsena käsitleda, ning esitama kõik vajalikud üksikasjad konfidentsiaalsustaotluse põhjendamiseks.

                     (2)

                        Taotlejad peaksid kasutama III lisas esitatud vormi, et näidata, millist teavet nad soovivad lasta konfidentsiaalsena käsitleda, ning esitama kõik vajalikud üksikasjad konfidentsiaalsustaotluse põhjendamiseks.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               22.10.2018,

               millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 22 lõiget 1,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008
                  2
                artikli 25l lõike 3 punktiga b on lubatud kõnealuse määruse XIIIa lisa 7. jaos osutatud viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) looduslikku sööta kaubakalakasvatuse etapis täiendada. Sööda täiendamine (eelkõige seoses kolesteroolitarbega) on kõnealuste krevettide jaoks edasikasvatusrajatises ja haudemajades nende varasematel eluetappidel olulise tähtsusega. Seepärast on vaja nende krevettide söödale lisada kolesterooli ka nende varasemates eluetappides.

               (2)Vastavalt määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 27 lõike 1 punktile f võib mahepõllumajandusliku toidu töötlemiseks kasutada mineraale (sh mikroelemente), vitamiine, aminohappeid ja mikrotoitaineid ainult ulatuses, mis vastab nende ainete õigusaktides sätestatud kasutusele toiduainetes. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele kohtuasjas C-137/13
                  3
                on kõnealuste ainete kasutamine mahepõllumajandusliku toidu töötlemiseks õigusaktides ette nähtud ainult juhul, kui liidu õiguse säte või liidu õigusega kooskõlas olev riigisisene õigusnorm näeb otseselt ette nimetatud ainete lisamise toiduainele, et seda toiduainet saaks turustada.

               (3)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848
                  4
                kohaselt võimaldatakse kasutada mineraale (sh mikroelemente), vitamiine, aminohappeid või mikrotoitaineid imiku mahepiimasegus ja jätkupiimasegus ning teraviljapõhistes töödeldud mahetoitudes ja imikutoitudes, kui nende kasutamine on lubatud asjakohaste liidu õigusaktidega. Selleks et vältida lünka imiku- ja väikelaste toidus kõnealuste ainete kasutamise praeguses tõlgenduses ja tagada kooskõla tulevaste mahepõllumajandust käsitlevate õigusaktidega, on asjakohane lubada nimetatud aineid imiku- ja väikelaste toitudes kasutada.

               (4)Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 artikliga 42 on lubatud kuni 31. detsembrini 2018 tuua teatavatel tingimustel mahepõllumajanduslikku kasvatusüksusesse kuni 18 nädala vanuseid mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud noorkanu ei ole saada.

               (5)Mahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et täita munakanade kasvatajate vajadusi. Selleks et anda rohkem aega munade tootmiseks mõeldud noorkanade mahepõllumajanduslikuks tootmiseks ja kehtestada selleks üksikasjalikud eeskirjad, tuleks kuni 18 nädala vanuste mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanade kasutamise erandlike tootmiseeskirjade kohaldamist pikendada kuni 31. detsembrini 2020.

               (6)Vastavalt määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklile 43 on 2018. kalendriaastal mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul sigade ja kodulindude puhul 5 %.

               (7)Mahepõllumajanduslikku proteiinsööta ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et rahuldada mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatud sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine ei suuda ikka veel nõudlust rahuldada. Seepärast on asjakohane kuni 31. detsembrini 2020 pikendada ajavahemikku, mil on lubatud kasutada piiratud koguses mittemahepõllumajanduslikku proteiinsööta.

               (8)Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 30 lõikega 2 on ette nähtud teabe edastamine eeskirjade eiramise ja rikkumisjuhtude kohta, mis mõjutavad toote mahepõllumajanduslikku seisundit. Kogemustest ilmneb, et praegu kasutatavaid vahendeid teabe edastamiseks juhul, kui liikmesriik tuvastab sellest riigist pärit tootega seotud eeskirjade eiramisi ja rikkumisi, on vaja täiustada. Tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks tuleks sellist teavet edastada määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 94 lõikes 1 osutatud süsteemi kaudu.

               (9)Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikes 3 sätestatud korrale on mitmed liikmesriigid esitanud teistele liikmesriikidele ja komisjonile toimikud teatavate ainete kohta, et lubada nende kasutamist ja kanda need määruse (EÜ) nr 889/2008 I, II ja VIIIa lisasse. Mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm“) ja komisjon vaatasid need toimikud läbi.

               (10)Oma soovitustes väetiste kohta
                  5
                jõudis eksperdirühm muu hulgas järeldusele, et sellised ained nagu suhkruroost suhkru tootmisel tekkiv tööstuslik lubi ja ksüliit vastavad mahepõllumajandusliku tootmise eesmärkidele ja põhimõtetele. Seega tuleks need ained kanda määruse (EÜ) nr 889/2008 I lisasse.

               (11)Oma soovitustes taimekaitsevahendite kohta
                  6
                jõudis eksperdirühm muu hulgas järeldusele, et sellised ained nagu Allium sativum (küüslauguekstrakt), COS-OGA, Salix spp. Cortex (pajukooreekstrakt) ja naatriumvesinikkarbonaat vastavad mahepõllumajandusliku tootmise eesmärkidele ja põhimõtetele. Seepärast tuleks need ained kanda määruse (EÜ) nr 889/2008 II lisasse.

               (12)Oma soovitustes selliste toodete ja ainete kohta, mida kasutatakse mahepõllumajanduslikes toodetes või lisatakse neile teatavates tootmisetappides, ning komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009
                  7
                I lisa A osa kohase töötlemisviisi kohta veinisektoris
                  8
                jõudis eksperdirühm muu hulgas järeldusele, et sellised ained nagu kartulivalgud, pärmi proteiini ekstraktid ja „Aspergillus niger’ist saadud kitosaan“ selitamiseks (määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa punkt 10), inaktiveeritud pärm, pärmi ja pärmikestade autolüsaadid lisamiseks (kõnealuse lisa punkt 15), pärmi mannoproteiinid ja Aspergillus niger’ist saadud kitosaan kasutuseks (kõnealuse lisa punktid 6, 35 ja 44) vastavad mahepõllumajandusliku tootmise eesmärkidele ja põhimõtetele. Seepärast tuleks need ained kanda määruse (EÜ) nr 889/2008 VIIIa lisasse.

               (13)Oma soovitustes puhastus- ja desinfitseerimistoodete kohta
                  9
                jõudis eksperdirühm muu hulgas järeldusele, et naatriumhüdroksiid peaks olema kättesaadav ka mahepõllumajandusliku mesinduse jaoks.

               (14)Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (15)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

               1) Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Kärjeraamide, tarude ja kärgede puhastamiseks ja desinfitseerimiseks võib kasutada naatriumhüdroksiidi.

               Kärjeraamide, tarude ja kärgede kaitsmiseks eelkõige kahjurite eest on lubatud kasutada ainult rodentitsiide (kasutamiseks ainult lõksudes) ja II lisas loetletud asjakohaseid tooteid.“;

               2) artikli 25l lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

               „b) XIIIa lisa 7. jaos viidatud viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) söödakogus võib sisaldada kuni 25 % ulatuses säästvast kalandusest pärit kalajahu ja kuni 10 % säästvast kalandusest pärit kalaõli. Kõnealuste krevettide koguseliste toitumisvajaduste rahuldamiseks võib nende söödale lisada mahepõllumajanduslikku kolesterooli. Kui mahepõllumajanduslikku kolesterooli ei ole saada, võib kasutada ka villast, karpidest või muudest allikatest saadud mittemahepõllumajanduslikku kolesterooli. Kõnealuste krevettide sööda kolesterooliga täiendamise võimalust kasutatakse nii kaubakalakasvatuse etapis kui ka varasematel eluetappidel edasikasvatusrajatistes ja haudemajades.“;

               3) artikli 27 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

               „f) mineraale (sh mikroelemente), vitamiine, aminohappeid ja mikrotoitaineid tingimusel, et:

               i) nende kasutamine tavatarbimiseks ette nähtud toidus on liidu õiguse kohaselt või liidu õigusega kooskõlas olevas liikmesriigi õiguses otseselt nõutav, millest tulenevalt ei ole kõnealust toitu võimalik üldse turule viia tavatarbimiseks ette nähtud toiduna, kui sellele ei ole lisatud neid mineraale, vitamiine, aminohappeid või mikrotoitaineid, või

               ii) tegemist on turule viidud toiduga, millel on eriomadused või mõju tervisele või toitumisele või seoses konkreetsete tarbijarühmade vajadustega:

               - toodetes, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013* artikli 1 lõike 1 punktides a ja b, kui nende kasutamine on lubatud kõnealuse määrusega ja nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 alusel asjaomaste toodete kohta vastu võetud õigusaktidega,

               - komisjoni direktiiviga 2006/125/EÜ** reguleeritavates toodetes, kui nende kasutamine on nimetatud direktiivi kohaselt lubatud, või

               - komisjoni direktiiviga 2006/141/EÜ*** reguleeritavates toodetes, kui nende kasutamine on nimetatud direktiivi kohaselt lubatud.

               * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

               ** Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

               *** Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/141/EÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1). “;

               4) artikli 42 punktis b asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2018“ kuupäevaga „31. detsembrini 2020“;

               5) artikli 43 teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul kõnealuste liikide puhul on 5 % 2018., 2019. ja 2020. kalendriaastal.“;

               6) artiklisse 92a lisatakse lõige 1a:

               „1a. Kui liikmesriik tuvastab käesoleva määruse kohaste eeskirjade eiramisi või rikkumisi seoses sellest liikmesriigist pärit tootega, mis kannab määruse (EÜ) nr 834/2007 IV jaotises ning käesoleva määruse III jaotises või XI lisas osutatud märgiseid, ning kui sellistel eeskirjade eiramistel või rikkumistel on mõju ühele või mitmele teisele liikmesriigile, teavitab ta sellest viivitamata asjaomast liikmesriiki või asjaomaseid liikmesriike, teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva määruse artikli 94 lõikes 1 osutatud süsteemi kaudu.“;

               7) I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

               8) II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga;

               9) VIIIa lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 22.10.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

                     (3)

                        Euroopa Kohtu 5. novembri 2015. aasta otsus kohtuasjas C-137/13, ECLI:EU:C:2014:2335.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

                     (5)

                        Lõpparuanne väetiste kohta (II)
                  https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_en
                  .

                     (6)

                        Lõpparuanne taimekaitsevahendite kohta (III)
                  https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_en
                  .

                     (7)

                        Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

                     (8)

                        Lõpparuanne veini kohta
                  https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_en
                  .

                     (9)

                        Lõpparuanne puhastus- ja desinfitseerimistoodete kohta
                  https://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/docs/body/final_report_egtop_on_cleaning_disinfection_en.pdf

    ---documentbreak---

               ET

               I LISA

               „I LISA

               Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 6d lõikes 2 osutatud väetised, mullaomaduste parandajad ja toitained

               Märkused:

               A: lubatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 ja üle kantud vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõike 3 punktile c

               B: lubatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 834/2007

                        Luba

                        Nimetus

                        Liittooted või ainult järgmisi aineid sisaldavad tooted

                        Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

                        A

                        Laudasõnnik

                        Virtsa ja taimse päritoluga ainete (allapanu) segust koosnev toode.

                        Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.

                        A

                        Kuivatatud laudasõnnik ja kuivatatud linnusõnnik

                        Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.

                        A

                        Kompostitud virts, k.a linnusõnnik ja laudasõnniku kompost

                        Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.

                        A

                        Vedel virts

                        Kasutamine pärast kontrollitud kääritamist ja/või asjakohast lahjendamist.

                        Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.

                        B

                        Majapidamisjäätmete kompostitud või kääritatud segu

                        Toode, mis on saadud tekkeallika järgi eraldatud majapidamisjäätmetest, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud.

                        Ainult taimset ja loomset päritolu majapidamisjäätmed.

                        Ainult juhul, kui need on toodetud liikmesriigi poolt aktsepteeritavas suletud ja järelevalvatavas kogumissüsteemis.

                        Suurimad sisaldused milligrammides kuivaine kilogrammi kohta:

                        kaadmium: 0,7; vask: 70; nikkel: 25; plii: 45; tsink: 200; elavhõbe:

                        0,4; kroom (kokku): 70; kroom (VI): ei ole tuvastatav

                        A

                        Turvas

                        Kasutamiseks üksnes aianduses (köögiviljanduses, lillekasvatuses, puuviljeluses, puukoolis).

                        A

                        Seenekasvatuse jäätmed

                        Substraadi algne koostis peab piirduma käesolevas lisas loetletud toodetega.

                        A

                        Putukate ja usside väljaheide (vermikompost)

                        A

                        Guaano

                        A

                        Taimsete ainete kompostitud või kääritatud segu

                        Toode, mis on saadud tekkeallika järgi eraldatud majapidamisjäätmetest, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud.

                        B

                        Biogaasi käärimissaadused, mis sisaldavad koos käesolevas lisas loetletud taimse või loomse materjaliga käärinud loomseid kõrvalsaadusi

                        3. kategooria loomsed kõrvalsaadused (sh metsloomade loomsed kõrvalsaadused) ja 2. kategooria seedetrakti sisu (2. ja

                        3. kategooria vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009
                           1
                         määratlusele) ei tohi pärineda tööstuslikust tootmisest.

                        Menetlused peavad olema kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011
                           2
                        .

                        Ei kasutata taime söödavatel osadel

                        B

                        Järgmised loomsed saadused või kõrvalsaadused:

                        verejahu

                        kabja- ja sõrajahu

                        sarvejahu

                        kondijahu või želatiinisisalduseta kondijahu

                        kalajahu

                        lihajahu

                        sule- ja karvajahu, jahvatatud karusnaha- ja nahatükid

                        vill

                        karusnahk (1)

                        karvad

                        piimatooted

                        hüdrolüüsitud valgud (2)

                        (1)Maksimaalne kroom(VI) sisaldus milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: ei ole tuvastatav

                        (2)Ei kasutata taime söödavatel osadel

                        A

                        Väetistena kasutatavad taimsed saadused ja kõrvalsaadused

                        Näiteks õlikoogijahu, kakaoubade kestad, linnaseidud

                        B

                        Taimset päritolu hüdrolüüsitud valgud

                        A

                        Merevetikad ja merevetikatooted

                        Ainult juhul, kui need on saadud otse:

                        (I)füüsikalisel töötlemisel, k.a dehüdraatimine, külmutamine ja jahvatamine

                        (II)ekstraheerimisel vees või happe ja/või leelise lahuses

                        (III)kääritamine

                        A

                        Saepuru ja puidulaastud

                        Pärast langetamist keemiliselt töötlemata puu

                        A

                        Puukoorekompost

                        Pärast langetamist keemiliselt töötlemata puu

                        A

                        Puutuhk

                        Pärast langetamist keemiliselt töötlemata puu

                        A

                        Looduslik fosfaat

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003
                           3
                         (väetiste kohta) I lisa A.2 osa punktis 7 määratletud toode.

                        Sisaldab kuni 90 mg kaadmiumi 1 kg P205 kohta.

                        A

                        Alumiiniumisisaldusega kaltsiumfosfaat

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa A.2 osa punktis 6 määratletud toode.

                        Sisaldab kuni 90 mg kaadmiumi 1 kg P205 kohta.

                        Kasutamiseks üksnes leeliselisel pinnasel (pH > 7,5).

                        A

                        Toomasräbu

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa A.2 osa punktis 1 määratletud tooted.

                        A

                        Töötlemata kaaliumsool või kainiit

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa A.3 osa punktis 1 määratletud tooted.

                        A

                        Kaaliumsulfaat, mis võib sisaldada magneesiumsoola

                        Toode, mis on saadud töötlemata kaaliumsoolast füüsilise ekstraheerimise teel, võib sisaldada ka magneesiumsooli.

                        A

                        Destilleerimisjääk ja destilleerimisekstrakt

                        Välja arvatud ammooniumdestillaat.

                        A

                        Kaltsiumkarbonaat

                        (kriit, mergel, jahvatatud lubjakivi, lubivetikatest lubiväetis, (maerl), fosfaatkriit)

                        Ainult loodusliku päritoluga.

                        A

                        Magneesium- ja kaltsiumkarbonaat

                        Ainult loodusliku päritoluga,

                        nt magneesiumkriit, jahvatatud magneesium, lubjakivi.

                        A

                        Magneesiumsulfaat (kiseriit)

                        Ainult loodusliku päritoluga.

                        A

                        Kaltsiumkloriidi lahus

                        Õunapuulehtede töötlemiseks kaltsiumivaeguse puhul.

                        A

                        Kaltsiumsulfaat (kips)

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa D osa punktis 1 määratletud tooted.

                        Ainult loodusliku päritoluga.

                        A, B

                        Suhkrutootmisel tekkiv tööstuslik lubi

                        Suhkrupeedist ja suhkruroost suhkru tootmise kõrvalsaadus.

                        A

                        Vaakummeetodil soola tootmisel tekkiv tööstuslik lubi

                        Mägedes leiduvatest soolajärvedest vaakummeetodil soola tootmise kõrvalprodukt.

                        A

                        Looduslik väävel

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa D.3 osas määratletud tooted.

                        A

                        Mikroelemendid

                        Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa E osas loetletud anorgaanilised mikrotoitained.

                        A

                        Naatriumkloriid

                        Ainult kivisool.

                        A

                        Kivijahu ja savid

                        B

                        Leonardiit (suure humiinhappesisaldusega orgaaniline sete)

                        Ainult juhul, kui see on saadud kaevandamise kõrvalsaadusena

                        B

                        Ksüliit

                        Ainult juhul, kui see on saadud kaevandamise kõrvalsaadusena (nt pruunsöe kaevandamise kõrvalsaadus)

                        B

                        Kitiin (koorikloomade kestadest saadud polüsahhariid)

                        Ainult juhul, kui see on saadud nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002
                           4
                         artikli 3 punkti e kohaselt määratletud säästva kalapüügi teel või mahepõllumajandusliku vesiviljeluse teel

                        B

                        Mageveekogudest pärit orgaaniliselt rikas sete, mis on tekkinud hapnikuta tingimustes

                        (nt sapropeel)

                        Ainult mageveekogude majandamise kõrvalsaadusena või endistest mageveekogudest saadud orgaanilised setted

                        Vajaduse korral peaks ekstraheerimine toimuma veekeskkonda kõige vähem kahjustaval viisil

                        Ainult pestitsiididega, püsivate orgaaniliste saasteainetega ja bensiinilaadsete ainetega saastamata allikatest pärit setted

                        Suurimad sisaldused milligrammides kuivaine kilogrammi kohta:

                        kaadmium: 0,7; vask: 70; nikkel: 25; plii: 45; tsink: 200; elavhõbe: 0,4; kroom (kokku): 70; kroom (VI): ei ole tuvastatav

               “

               II LISA

               „II LISA

               Pestitsiidid – artikli 5 lõikes 1 osutatud taimekaitsevahendid

               Kõik käesolevas lisas loetletud ained peavad vastama vähemalt rakendusmääruse (EL) nr 540/2011
                  5
                lisas esitatud kasutustingimustele. Mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavad rangemad kasutustingimused on täpsustatud iga tabeli teises veerus.

               1.
                     Taimse või loomse päritoluga ained

                        Nimetus

                        Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

                        Allium sativum (küüslauguekstrakt)

                        Asadiraktiin, ekstraheeritud Azadirachta indica'st (sirelmeelia)

                        Põhiained (sh letsitiinid, sahharoos, fruktoos, äädikas, vadak, kitosaanvesinikkloriid
                           6
                         ja Equisetum arvense jne)

                        Ainult määruse (EÜ) nr 1107/2009
                           7
                         artiklis 23 määratletud põhiained, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 esitatud „toidu“ määratlusega ning mis on taimse või loomse päritoluga.

                        Ained, mida ei kasutata herbitsiididena, vaid üksnes kahjuri- ja haigustõrjeks.

                        Mesilasvaha

                        Ainult lõikehaavade peitsimise vahendina / haava kaitsva vahendina

                        COS-OGA

                        Hüdrolüüsitud valgud, v.a želatiin

                        Laminariin

                        Vetikaid tuleb kasvatada mahepõllumajanduslikult kooskõlas artikliga 6d või koristada säästvalt kooskõlas artikliga 6c.

                        Feromoonid

                        Ainult lõksudes ja püünistes.

                        Taimeõlid

                        Lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiididena.

                        Püretriinid, ekstraheeritud Chrysanthemum cinerariaefolium'ist

                        Püretroidid (ainult deltametriin või lambdatsühalotriin)

                        Ainult lõksudes koos spetsiifiliste atraktantidega; ainult Batrocera oleae ja Ceratitis capitata Wiedemann'i tõrjeks

                        Kvassia, ekstraheeritud Quassia amara'st

                        Ainult insektitsiidi, repellendina

                        Lõhna abil toimivad taimse või loomse päritoluga repellendid / lambarasv

                        Ainult taime mittesöödavatel osadel ja juhul, kui taimset materjali ei söödeta lammastele või kitsedele.

                        Salix spp.. Cortex (ehk pajukoore ekstrakt)

               2.
                     Mikroorganismid või mikroorganismide toodetud ained

                        Nimetus

                        Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

                        Mikroorganismid

                        Mitte GMOdest pärit

                        Spinosaad

               3.
                     Muud kui 1. ja 2. osas loetletud ained

                        Nimetus

                        Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused või -piirangud

                        Alumiiniumsilikaat (kaoliin)

                        Kaltsiumhüdroksiid

                        Fungitsiidina kasutades ainult viljapuudel, kaasa arvatud puukoolid, Nectria galligena tõrjeks.

                        Süsinikdioksiid

                        Vaseühendid järgmisel kujul: vaskhüdroksiid, vaskoksükloriid, vaskoksiid, bordoo vedelik ja kolmealuseline vasksulfaat

                        Kuni 6 kg vaske hektari kohta aastas.

                        Mitmeaastaste taimede puhul võivad liikmesriigid erandina eelmisest lõigust sätestada, et vase 6 kg piirmäära võib vastaval aastal ületada, kui sellest ja eelnevast neljast aastast koosneva 5-aastase perioodi jooksul tegelikult kasutatud keskmine kogus ei ületa 6 kg.

                        Diammooniumfosfaat

                        Ainult aktraktandina lõksudes

                        Etüleen

                        Lubatud kasutada ainult sisetingimustes taimekasvuregulaatorina. Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.

                        Rasvhapped

                        Lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiididena.

                        Raud (III) ortofosfaat

                        Kasvatatavate taimede vahele maapinnalt laotatavad preparaadid

                        Kiiselguur (diatomiit)

                        Lubiväävel (kaltsiumpolüsulfiid)

                        Parafiinõli

                        Kaaliumvesinikkarbonaat ja naatriumvesinikkarbonaat (e kaaliumbikarbonaat / naatriumbikarbonaat)

                        Kvartsliiv

                        Väävel

               “

               III LISA

               „VIIIa LISA

               Tooted ja ained, mida on lubatud artiklis 29c osutatud veinisektori mahetoodete puhul kasutada või osutatud toodetele lisada

                        Töötlemise tüüp vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osale

                        Toote või aine nimetus

                        Eritingimused, piirangud vastavalt määrustes (EÜ) nr 1234/2007 ja (EÜ) nr 606/2009 esitatud piiridele ja tingimustele

                        Punkt 1: õhutamine või gaasilise hapnikuga küllastamine

                        —õhk

                        —gaasiline hapnik

                        Punkt 3: tsentrifuugimine ja filtrimine

                        —perliit

                        —tselluloos

                        —kobediatomiit

                        üksnes filtrimisel inertse abiainena

                        Punkt 4: kasutamine selleks, et luua inertne atmosfäär ja töödelda toodet õhust eraldatult

                        —lämmastik

                        —süsinikdioksiid

                        —argoon

                        Punktid 5, 15 ja 21: kasutamine

                        — pärmseened (1)

                        Punkt 6: kasutamine

                        —diammooniumfosfaat

                        —Tiamiinvesinikkloriid

                        —inaktiveeritud pärm, pärmi ja pärmikestade autolüsaadid

                        Punkt 7: kasutamine

                        —vääveldioksiid

                        —kaaliumbisulfit või kaaliummetabisulfit

                        (a)vääveldioksiidisisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa A alaosa punkti 1 alapunkti a kohaselt 100 milligrammi sellise punase veini ühes liitris, mille jääksuhkru tase on alla 2 grammi liitri kohta;

                        (b)vääveldioksiidisisaldus ei ületa määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa A alaosa punkti 1 alapunkti b kohaselt 150 milligrammi sellise valge ja roosa veini ühes liitris, mille jääksuhkru tase on alla 2 grammi liitri kohta;

                        (c)kõigi muude veinide puhul vähendatakse määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa kohast, alates 1. augustist 2010 kohaldatavat vääveldioksiidisisalduse ülempiiri 30 milligrammi võrra liitri kohta.

                        Punkt 9: kasutamine

                        — veinivalmistuses kasutatav süsi

                        Punkt 10: selitamine

                        —toiduželatiin(2)

                        —nisust või hernest saadud taimne valk(2)

                        —kalaliim (2)

                        —ovoalbumiin (2)

                        —tanniinid (2)

                        —kartulivalgud (2)

                        —pärmi proteiini ekstraktid (2)

                        —kaseiin

                        —Aspergillus niger'ist saadud kitosaan

                        —kaaliumkaseinaat

                        —ränidioksiid

                        —bentoniit

                        —pektolüütilised ensüümid

                        Punkt 12: kasutamine hapestamiseks

                        —piimhape

                        —L(+)-viinhape

                        Punkt 13: kasutamine hapetustamiseks

                        —L(+)-viinhape

                        —kaltsiumkarbonaat

                        —neutraalne kaaliumtartraat

                        —kaaliumvesinikkarbonaat

                        Punkt 14: lisamine

                        —— Süüria männi vaik

                        Punkt 17: kasutamine

                        — piimhappebakterid

                        Punkt 19: lisamine

                        — L-askorbiinhape

                        Punkt 22: barboteerimine

                        — lämmastik

                        Punkt 23: lisamine

                        — süsinikdioksiid

                        Punkt 24: lisamine veini stabiliseerimiseks

                        — sidrunhape

                        Punkt 25: lisamine

                        — tanniinid (2)

                        Punkt 27: lisamine

                        — metaviinhape

                        Punkt 28: kasutamine

                        — kummiaraabik(2)

                        Punkt 30: kasutamine

                        — kaaliumbitartraat

                        Punkt 31: kasutamine

                        — vask(II)tsitraat

                        Punkt 31: kasutamine

                        — vasksulfaat

                        Punkt 35: kasutamine

                        — pärmi mannoproteiinid

                        Punkt 38: kasutamine

                        — tammelaastud

                        Punkt 39: kasutamine

                        — kaaliumalginaat

                        Punkt 44: kasutamine

                        — Aspergillus niger'ist saadud kitosaan

                        Punkt 51: kasutamine

                        — inaktiveeritud pärm

                        Töötlemise tüüp vastavalt määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa punkti A alapunkti 2 alapunktile b

                        — kaltsiumsulfaat

                        üksnes vino generoso või vino generoso de licor'i puhul

               (1) Üksikute pärmitüvede puhul: saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik. (2) Saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik.

               “

                     (1)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

                     (2)

                        Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

                     (3)

                        ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

                     (4)

                        Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

                     (5)

                        Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

                     (6)

                        Saadud säästva kalapüügi teel või mahepõllumajandusliku vesiviljeluse teel

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).