title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 914/2013, 23. september 2013 , millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes 2013. aastal kohaldatavad eelarve ülemmäärad

text:
               24.9.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 252/14

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 914/2013,
   23. september 2013,
   millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes 2013. aastal kohaldatavad eelarve ülemmäärad
   EUROOPA KOMISJON,
   Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007, ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (1) eriti selle artikli 51 lõike 2 esimest lõiku, artikli 69 lõike 3 esimest lõiku, artikli 123 lõike 1 esimest lõiku, artikli 131 lõike 4 esimest lõiku ning artikli 142 punkti c,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriikide jaoks, kes võtavad 2013. aastal kasutusele määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava, tuleks 2013. aastaks kehtestada eelarve ülemmäärad iga kõnealuse määruse artiklites 52, 53 ja 54 osutatud toetuse kohta.

               (2)

               Liikmesriikide jaoks, kes kasutavad 2013. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 1 või artikli 131 lõikes 1 sätestatud võimalust, tuleks 2013. aastaks kehtestada määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 5. peatükis osutatud eritoetuse eelarve ülemmäärad.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikega 4 on artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud tootmisega seotud toetus piiratud 3,5 protsendiga kõnealuse määruse artiklis 40 osutatud riiklikest ülemmääradest. Selguse huvides peaks komisjon avaldama ülemmäärad, mis tulenevad liikmesriikide teatatud asjakohaste meetmetega seotud summadest.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punkti a kohaselt on vastavalt kõnealuse määruse artikli 69 lõikele 7 arvutatud summad sätestatud komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1120/2009 III lisas, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (2) III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Selguse huvides peaks komisjon avaldama liikmesriikide teatatud summad, mida nad kavatsevad kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a.

               (5)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtse otsemaksete kava 2013. aasta eelarve ülemmäärad, mis on saadud määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest kõnealuse määruse artiklites 52, 53, 54 ja 68 osutatud toetustele kehtestatud ülemmäärade mahaarvutamisel. Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest mahaarvatav summa kõnealuse määruse artiklis 68 sätestatud eritoetuse rahastamiseks vastab liikmesriigi teatatud eritoetuse kogusumma ja kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punkti a kohase eritoetuse rahastamise teatatud summade vahele. Kui ühtset otsemaksete kava rakendav liikmesriik otsustab anda artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetust, tuleb komisjonile teatatud summa lisada ühtse otsemaksete kava ülemmäärale, kuna kõnealuse toetuse vorm seisneb põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtuse ja/või arvu suurendamises.

               (6)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikele 1 tuleks 2013. aastaks kehtestada aastased toetussummad liikmesriikidele, kes rakendavad kõnealuse määruse V jaotise 2. peatükiga sätestatud ühtse pindalatoetuse kava.

               (7)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 126 kohase eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2013. aastal.

               (8)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2013. aastal.

               (9)

               Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohase eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks 2013. aastal.

               (10)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 51 lõikes 2 osutatud eelarve ülemmäärad 2013. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse I lisas.
   2.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 3 ja artikli 131 lõikes 4 osutatud eelarve ülemmäärad 2013. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse II lisas.
   3.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud toetuste eelarve ülemmäärad 2013. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse III lisas.
   4.   Summad, mida liikmesriigid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a saavad kasutada kõnealuse määruse artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuse katmiseks, on kehtestatud käesoleva määruse IV lisas.
   5.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises osutatud ühtse otsemaksete kava eelarve ülemmäärad 2013. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse V lisas.
   6.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikes 1 osutatud aastased toetussummad 2013. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse VI lisas.
   7.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Rumeenia ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 126 osutatud eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2013. aastal on kehtestatud käesoleva määruse VII lisas.
   8.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Poola ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2013. aastal on kehtestatud käesoleva määruse VIII lisas.
   9.   Bulgaaria, Ungari ja Poola käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohase eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks 2013. aastal on kehtestatud käesoleva määruse IX lisas.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 23. september 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

      (2)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 1.

      I LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 52, 53 ja 54 kohaselt antavate otsetoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2013

                  (tuhandetes eurodes)

                  BE

                  ES

                  FR

                  AT

                  PT

                  FI

                  Lamba- ja kitsetoetus

                  21 892

                  600

                  Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul

                  7 184

                  200

                  Ammlehmatoetus

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Täiendav ammlehmatoetus

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      II LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Belgia

                  8 600

                  Bulgaaria

                  28 500

                  Tšehhi Vabariik

                  31 826

                  Taani

                  40 975

                  Eesti

                  1 253

                  Iirimaa

                  25 000

                  Hispaania

                  248 054

                  Prantsusmaa

                  478 600

                  Itaalia

                  321 950

                  Läti

                  5 130

                  Leedu

                  13 304

                  Ungari

                  131 898

                  Madalmaad

                  38 900

                  Austria

                  13 900

                  Poola

                  106 558

                  Portugal

                  34 111

                  Rumeenia

                  44 257

                  Sloveenia

                  14 424

                  Slovakkia

                  13 500

                  Soome

                  57 055

                  Rootsi

                  3 469

                  Ühendkuningriik

                  29 800

                  Ühtse otsemakse kava ülemäärale lisatud liikmesriikide teatatud summad artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetuse andmiseks.
                  Sloveenia: 5 800 000 eurot

      III LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud toetuste eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Belgia

                  4 461

                  Bulgaaria

                  28 500

                  Tšehhi Vabariik

                  31 826

                  Taani

                  17 075

                  Eesti

                  1 253

                  Iirimaa

                  25 000

                  Hispaania

                  179 954

                  Prantsusmaa

                  297 600

                  Itaalia

                  152 950

                  Läti

                  5 130

                  Leedu

                  13 304

                  Ungari

                  46 164

                  Madalmaad

                  31 420

                  Austria

                  13 900

                  Poola

                  106 558

                  Portugal

                  21 210

                  Rumeenia

                  44 257

                  Sloveenia

                  8 624

                  Slovakkia

                  13 500

                  Soome

                  57 055

                  Rootsi

                  3 469

                  Ühendkuningriik

                  29 800

      IV LISA

         Summad, mida liikmesriigid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a saavad kasutada kõnealuse määruse artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuse katmiseks

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Belgia

                  8 600

                  Taani

                  23 250

                  Iirimaa

                  23 900

                  Hispaania

                  144 390

                  Prantsusmaa

                  84 000

                  Itaalia

                  144 900

                  Madalmaad

                  31 700

                  Austria

                  11 900

                  Portugal

                  21 700

                  Sloveenia

                  5 800

                  Soome

                  6 190

      V LISA

         Ühtse otsemaksete kava eelarve ülemmäärad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Belgia

                  517 901

                  Taani

                  1 031 277

                  Saksamaa

                  5 852 938

                  Iirimaa

                  1 339 769

                  Kreeka

                  2 233 227

                  Hispaania

                  4 913 824

                  Prantsusmaa

                  7 607 272

                  Itaalia

                  4 202 935

                  Luksemburg

                  37 671

                  Malta

                  5 503

                  Madalmaad

                  890 551

                  Austria

                  679 111

                  Portugal

                  476 907

                  Sloveenia

                  141 450

                  Soome

                  518 883

                  Rootsi

                  767 437

                  Ühendkuningriik

                  3 958 242

      VI LISA

         Ühtse pindalatoetuse kava aastased toetussummad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Bulgaaria

                  553 245

                  Tšehhi Vabariik

                  832 828

                  Eesti

                  99 912

                  Küpros

                  53 499

                  Läti

                  138 041

                  Leedu

                  356 545

                  Ungari

                  1 140 921

                  Poola

                  2 760 813

                  Rumeenia

                  1 213 143

                  Slovakkia

                  354 697

      VII LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 126 osutatud eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks liikmesriikide käsutusse antavate vahendite maksimumsummad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Tšehhi Vabariik

                  44 245

                  Läti

                  3 308

                  Leedu

                  10 260

                  Ungari

                  41 010

                  Poola

                  159 392

                  Rumeenia

                  7 072

                  Slovakkia

                  19 289

      VIII LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 127 osutatud eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks liikmesriikide käsutusse antavate vahendite maksimumsummad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Tšehhi Vabariik

                  414

                  Ungari

                  4 756

                  Poola

                  6 715

                  Slovakkia

                  690

      IX LISA

         Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 129 osutatud eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks liikmesriikide käsutusse antavate vahendite maksimumsummad

         Kalendriaasta 2013

                  Liikmesriik

                  (tuhandetes eurodes)

                  Bulgaaria

                  226

                  Ungari

                  391

                  Poola

                  11 040


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 953/2014, 5. september 2014 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.9.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 267/2

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 953/2014,
   5. september 2014,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. september 2014

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/12, 6. jaanuar 2016, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine

text:
               7.1.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 4/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/12,
   6. jaanuar 2016,
   millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
   võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus”), eriti selle artiklit 19 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:
   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Määrusega (EL) nr 513/2013 (3) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite (edaspidi „moodulid”) ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) Euroopa Liitu (edaspidi „liit”) suunatud impordi suhtes.

               (2)

               Eksportivate tootjate rühm volitas Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (edaspidi „CCCME”) pakkuma komisjonile eksportivate tootjate nimel hinnakohustust, mida kaubanduskoda ka tegi. Hinnakohustuse tingimustest selgub, et see seisneb iga eksportiva tootja jaoks eraldi hinnakohustuses, mida koordineerib praktilistel põhjustel CCCME.

               (3)

               Otsusega 2013/423/EL (4) kiitis komisjon selle hinnakohustuse heaks ajutise dumpinguvastase tollimaksu osas. Määrusega (EL) nr 748/2013 (5) muutis komisjon määrust (EL) nr 513/2013, et teha hinnakohustuse heakskiitmisest tulenevad vajalikud tehnilised muudatused seoses ajutise dumpinguvastase tollimaksuga.

               (4)

               Rakendusmäärusega (EL) nr 1238/2013 (6) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit või sealt saadetud moodulite ja elementide (edaspidi „vaatlusalune toode”) liitu suunatud impordi suhtes. Rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2013 (7) kehtestas nõukogu ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi suhtes.

               (5)

               Pärast seda, kui eksportivate tootjate rühm (edaspidi „eksportivad tootjad”) ning CCCME esitasid teatise hinnakohustuse muudetud versiooni kohta, kinnitas komisjon rakendusotsusega 2013/707/EL (8) muudetud hinnakohustuse (edaspidi „hinnakohustus”) heakskiitmise lõplike meetmete kohaldamise ajaks.

               (6)

               Rakendusotsusega 2014/657/EL (9) kiitis komisjon heaks eksportivate tootjate rühma ja CCCME ettepaneku selgituste kohta seoses hinnakohustuste rakendamisega Hiinast pärit või sealt saadetud vaatlusaluse toote, nimelt moodulite ja elementide suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8541 40 90 alla (TARICi koodid 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), ning mille on tootnud eksportivad tootjad (edaspidi „hõlmatud tooted”).

               (7)

               Rakendusmäärusega (EL) 2015/866 (10) tühistas komisjon kõnealusele kolmele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu. Rakendusmäärusega (EL) 2015/1403 (11) tühistas komisjon veel ühele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu.

               (8)

               Põhjenduses 4 osutatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid ning hinnakohustust ja põhjendustes 3, 5 ja 6 osutatud seotud otsuseid nimetatakse koos „kehtivateks meetmeteks”.

         2.   Hinnakohustuse asjaomased sätted

               (9)

               Komisjoni heaks kiidetud hinnakohustuse kohaselt kohandatakse hõlmatud toote minimaalset impordihinda kvartali kaupa, võttes aluseks moodulite rahvusvahelised hetkehinnad, sh Hiina hinnad, nagu need on deklareeritud Bloombergi andmebaasis (edaspidi „kehtiv võrdlusalus”).

               (10)

               Hinnakohustuse kohaselt „võib aga kasutada võrdlusalusena ka hetkehindu, v.a Hiina hinnad, kui need on Bloombergi andmebaasis olemas”.

         3.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

               (11)

               29. jaanuaril 2015 sai komisjon liidu moodulite ja elementide tootjate ühenduselt EU ProSun (edaspidi „taotluse esitaja”) osalise vahepealse läbivaatamise taotluse. Osalise vahepealse läbivaatamise ulatus piirdus võrdlusalusega, mida kasutati võrdlusena minimaalse impordihinna kohandamise mehhanismis, mis on kehtestatud hinnakohustuses.

               (12)

               Taotlus põhines väidetel, et kehtiv võrdlusalus ei ole enam moodulite hindade arengu seisukohalt asjakohane. Taotluse esitaja esitas järgmised piisavad tõendid selle kohta, et olid muutunud asjaolud, mille põhjal kiideti heaks kehtiv võrdlusalus, ja et need muutused on püsivad.

                           a)

                           Pärast hinnakohustuse heakskiitmist ja eelkõige alates 2014. aastast oli oluliselt suurenenud nende Hiina andmeesitajate arv, kelle esitatud hinnaandmed sisaldusid kehtivas võrdlusaluses.

                           b)

                           Selle tulemusena oli Hiina andmeesitajate osakaal kehtivas võrdlusaluses suurenenud ja see oli oluliselt mõjutanud selle võrdlusaluse dünaamikat.

                           c)

                           Lisaks olid Hiina andmeesitajate deklareeritud hinnad tavaliselt madalamad kui muude andmeesitajate deklareeritud hinnad.

               (13)

               Taotluse esitaja sõnul näitasid tõendid selgelt, et kehtiv võrdlusalus ei ole enam moodulite hindade arengu seisukohalt asjakohane. Seepärast palus taotluse esitaja asendada minimaalse impordihinna kohandamise mehhanismi kehtiva võrdlusaluse Bloombergi avaldatud rahvusvahelise keskmise hinnajadaga, kust on välja jäetud Hiina andmeesitajate deklareeritud hinnad.

         4.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

               (14)

               Pärast liikmesriikide teavitamist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavad tõendid sellise osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, mis piirdub impordihinna kohandamise mehhanismi aluseks oleva võrdlusaluse uurimisega.

               (15)

               Selle läbivaatamise eesmärk on uurida, kas kehtiv võrdlusalus on moodulite hindade arengu seisukohalt asjakohane ja vastab endiselt oma eesmärgile, mis on sätestatud kehtivates meetmetes.

               (16)

               Hiina valitsuse esindajad kutsuti osalema uurimiseelsetel konsultatsioonidel vastavalt subsiidiumivastasele alusmäärusele ja need konsultatsioonid toimusid.

               (17)

               5. mail 2015 algatas komisjon kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 3 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 19 lõikele 2. Ta avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
                   (12).

         5.   Uurimisega seotud isikud

               (18)

               Komisjon saatis Bloomberg New Energy Finance'ile (edaspidi „Bloomberg”) küsimustiku, et saada uurimise jaoks vajalikku teavet.

               (19)

               Komisjon kutsus kõiki, kes olid Bloombergile deklareerinud moodulite hindu, andma endast märku, esitama komisjonile oma esildised Bloombergile ja avaldama oma seisukohad läbivaatamise kohta.

               (20)

               Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

         6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

               (21)

               Komisjon sai Bloombergilt vastuse oma küsimustikule. Samuti sai komisjon esildised mitmelt andmeesitajalt, kes olid Bloombergile deklareerinud moodulite hindu, ja mitu osapoolt nii liidust kui ka mujalt avaldas läbivaatamise vastu huvi.

               (22)

               Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas läbivaatamise jaoks vajalikuks. Bloombergi valdustesse Šveitsis Zürichis ja Hiinas Hongkongi erihalduspiirkonnas tehti kontrollkäigud.

         7.   Uurimine

               (23)

               Komisjon uuris, kas kehtiv võrdlusalus on moodulite hindade arengu seisukohalt asjakohane ja vastab endiselt oma eesmärkidele, mis on sätestatud kehtivates meetmetes.

         7.1.   Kehtiv võrdlusalus ja alamjadad

               (24)

               Kehtiv võrdlusalus on kõikide hindade keskmine hinnajada, mille moodustavad kogu maailmas deklareeritud moodulite hetkehinnad. Bloomberg avaldab veel kaks moodulite hetkehindade alamjada, mis kuuluvad kõikide hindade keskmise hinnajada juurde, ning mis on tähtsad uurimise seisukohalt:

                           a)

                              Hiina keskmine hinnajada, mis sisaldab Hiina andmeesitajate deklareeritud hindu, ning

                           b)

                              rahvusvaheline keskmine hinnajada, mis sisaldab muid deklareeritud hindu.

               (25)

               Andmeid hinnajadade ja alamjadade kohta kogutakse ja avaldatakse üldjuhul iganädalaselt. Kõik hinnajadad avaldatakse USA dollarites. Kõiki noteeritud hindasid kontrollivad regulaarselt Bloombergi päikeseenergia sektori spetsialistid, kes võivad hindade kohta selgituste saamiseks võtta ühendust mis tahes andmeesitajaga, kui tema esitatud andmed on määratletud vahemikest sageli väljapool või põhjustavad lõpptulemustes kõrvalekaldeid.

               (26)

               Bloomberg arvutab keskmise hinna nädala kohta, kui talle on esitatud vähemalt kolm noteeringut. Kui andmeesitaja saadab mitu noteeringut, arvutab Bloomberg nende keskmise ja kasutab seda ühe noteeringuna.

               (27)

               Ebatavaliselt kõrgete või madalate noteeringute vältimiseks märgistab Bloomberg automaatselt kõik sellised noteeringud, mis on 20 % suuremad või väiksemad selle perioodi keskmisest, mis valiti välja analüüsija jaoks, kelle ülesanne on küsida andmeesitajalt selgitusi. Analüüsija otsustab, kas noteeringut kasutada või mitte. Sellisel juhul arvutatakse keskmine ülejäänud noteeringute põhjal.

               (28)

               Kõik andmeesitajad peavad aktiivselt tegutsema moodulite tootmise või hankimisega ning Bloomberg peab nende osalemise manuaalselt heaks kiitma enne seda, kui neil lubatakse oma noteeringuid esitada.

         7.2.   Hiina andmeesitajate arvu ja osakaalu suurenemine

               (29)

               Taotluse esitaja teatas, et pärast hinnakohustuse heakskiitmist ja eelkõige alates 2014. aastast oli oluliselt suurenenud kehtivas võrdlusaluses sisalduvate Hiina andmeesitajate arv.

               (30)

               Samuti väitis taotluse esitaja, et „Hiina osalus Bloombergile andmete üldises esitamises on alates 2013. aastast peaaegu kolmekordistunud ning selline suurem osalemine on 2014. aastal oluliselt mõjutanud [kehtiva võrdlusaluse] arengut”.

               (31)

               Kuigi taotluse esitaja esitas taotluses täieliku teabe aastate 2013 ja 2014 kohta, põhinesid tema väited vaid kahe isoleeritud kolmekuulise perioodi, st mai–juuli 2013 ja oktoober–detsember 2014, omavahelisel võrdlemisel.

               (32)

               Komisjon võttis kõik taotleja esitatud iganädalased osalemisandmed 2013. ja 2014. aasta kohta ja analüüsis neid, liites kokku osalejate arvu kalendrikvartalite lõikes. Komisjon leidis, et:

                           a)

                           Hiina andmeesitajate keskmine arv kvartali kohta oli kehtivas võrdlusaluses ajavahemikul 2013–2014 tõepoolest suurenenud ligikaudu 20 vastaja võrra (56 %).

                           b)

                           Samal ajal vähenes ajavahemikul 2013–2014 mujalt kui Hiinast pärit andmeesitajate keskmine arv kvartali kohta rohkem kui 100 andmeesitaja võrra (– 46 %).

               (33)

               Seega suurenes kehtivas võrdlusaluses Hiina andmeesitajate osakaal nii mujalt kui Hiinast pärit andmeesitajate arvu vähenemise kui ka Hiinast pärit andmeesitajate arvu suurenemise tõttu.

               (34)

               Lisaks suurenes Hiina andmeesitajate osakaal suhteliselt madalalt tasemelt tasemele, mis peegeldab paremini Hiina osatähtsust maailma päikeseenergiaturul. Bloombergi kohaselt moodustas 2014. aastal Hiina fotoelektriliste elementide ja moodulite toodang 78 % kogu maailma toodangust.

               (35)

               Joonisel 1 on esitatud andmeesitajate osalus kehtivas võrdlusaluses ja selle kahes alamjadas kvartalite lõikes.

                  Allikas: läbivaatamistaotlus

         7.3.   Hiina ja muude kui Hiina hindade areng

               (36)

               Taotluse esitaja märkis, et Hiina keskmine hinnajada on tavaliselt madalam kui rahvusvaheline keskmine hinnajada. Komisjon märgib, et Hiina keskmine hinnajada on tavaliselt madalam kui rahvusvaheline keskmine hinnajada.

               (37)

               Taotluse esitaja märkis veel, et „rahvusvaheline keskmine hinnajada on jäänud pärast [hinnakohustuse] heakskiitmist üldiselt stabiilseks”.

               (38)

               Uurimise käigus on selgunud, et vastupidiselt taotluse esitaja väitele ei ole rahvusvaheline keskmine hinnajada jäänud pärast hinnakohustuse heakskiitmist stabiilseks. Tegelikult oli nii rahvusvaheline keskmine hinnajada kui ka Hiina keskmine hinnajada 2013. ja 2014. aastal sarnased (üldjuhul +/– 0,01 USD piires). Joonisel 2 võrreldakse neid kahte hinnajada kõikide hindade keskmise hinnajadaga alates 2013. aasta algusest kuni 2014. aasta lõpuni.

                  Allikas: Bloomberg, uurimine

         7.4.   Puudus oluline negatiivne mõju kehtivale võrdlusalusele

               (39)

               Taotluse esitaja väited, mis on esitatud jaotistes 7.2 ja 7.3, võimaldasid järeldada, et nii Hiina andmeesitajate arvu kui ka nende osakaalu suurenemine kõikide hindade keskmises hinnajadas, avaldas „olulist negatiivset mõju” kehtivale võrdlusalusele. Seetõttu, võttes aluseks kehtiva võrdlusaluse, on minimaalse impordihinna kohandused siiani olulisel määral kajastanud selliste Hiina andmeesitajate suurenenud arvu, kes deklareerisid Bloombergile madalamaid hindu.

               (40)

               Komisjon on kontrollinud kõiki uurimise käigus kogutud asjakohaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid. Uurimise käigus tehtud tähelepanekud on esitatud jaotistes 7.2 ja 7.3:

                           a)

                           esiteks on suurenenud Hiina andmeesitajate arv, kes saadavad oma andmed avaldamiseks Hiina keskmises hinnajadas;

                           b)

                           teiseks, nagu näidatud joonisel 1, vähenes paralleelselt Hiina andmeesitajate arvu suurenemisega ka mujalt kui Hiinast pärit andmeesitajate arv märkimisväärselt;

                           c)

                           kolmandaks on Hiina andmeesitajate osakaalu suurenemine seotud nii Hiina andmeesitajate arvu suurenemise kui ka mujalt kui Hiinast pärit andmeesitajate arvu vähenemisega;

                           d)

                           neljandaks on Hiina andmeesitajate osakaal suurenenud suhteliselt madalalt tasemelt tasemele, mis peegeldab paremini Hiina osatähtsust maailma päikeseenergiaturul ning

                           e)

                           kokkuvõtteks, nagu on näha jooniselt 2, järgivad nii kehtiva võrdlusaluse Hiina keskmine kui ka rahvusvaheline keskmine hinnajada 2013. ja 2014. aastal sama suundumust.

         7.5.   Järeldused

               (41)

               Komisjon järeldab, et

                           a)

                           kehtiv võrdlusalus on moodulite hindade arengu seisukohalt maailmas endiselt asjakohane, sest see sisaldab Hiina andmeesitajate deklareeritud hindu;

                           b)

                           samuti seepärast, et mõlemad hinnajadad on arenenud sama suundumuse alusel, mis tähendab, et Hiina keskmine hinnajada on rahvusvahelisest keskmisest tõepoolest madalam, kuid Hiina keskmine ei ole vähenenud kiiremini kui rahvusvaheline keskmine; ning seepärast, et

                           c)

                           Hiina andmeesitajate osakaal kehtivas võrdlusaluses on suurenenud suhteliselt madalalt tasemelt tasemele, mis peegeldab paremini Hiina osatähtsust maailma päikeseenergiaturul;

                           d)

                           seetõttu täidab kehtiv võrdlusalus endiselt oma eesmärki, mis on sätestatud kehtivates meetmetes.

               (42)

               Seepärast otsustas komisjon käesoleva läbivaatamise lõpetada.

         7.6.   Kirjalikud esildised

               (43)

               Uurimise järeldused on edastatud huvitatud isikutele. Huvitatud isikutele anti võimalus saada ära kuulatud ja esitada oma märkused vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artiklile 20 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 30. Taotluse esitaja ja Hiina Rahvavabariigi valitsus esitasid oma märkused.

      Taotluse esitaja märkused

               (44)

               Esiteks märkis taotluse esitaja, et „kuigi Hiina osalus Bloombergi indeksis suurenes märkimisväärselt […], muutus Hiina ülemaailmne turuosa vähe või üldse mitte, mis tähendab seda, et selle ajavahemiku Bloombergi hinnaindeksi kõikide hindade keskmine ei peegeldanud ülemaailmse turuosa reaalset arengut”.

               (45)

               Komisjon leiab samuti, et Hiina ülemaailmne turuosa ei ole ajavahemikul 2013–2014 märkimisväärselt muutunud. See toetab aga järeldust, mille kohaselt on kehtiva võrdlusaluse representatiivsus paranenud, nagu juba märgitud põhjenduses 34. Samuti on nende hinnajadade eesmärk näidata hindade, aga mitte turuosade muutumist.

               (46)

               Teiseks väitis taotluse esitaja, et „Hiina keskmine hinnajada, mis oli tunduvalt madalam rahvusvahelise keskmise hinnajada tasemest, vähenes märkimisväärselt, st rohkem kui 5 % võrreldes rahvusvahelise keskmise hinnajada langusega samal perioodil”.

               (47)

               Kui vaadelda kogu ajavahemikku 2013–2014 (taotluse esitaja esitatud andmeperiood), leiab komisjon, et see väide ei vasta tõele. Tegelikkuses ei olnud ajavahemikul 2013–2014 ükski kolmest asjaomasest hinnaseeriast selges languses, nagu näha põhjenduse (38) jooniselt 2 ja allpool esitatud tabelist 1.

               (48)

               Vastupidiselt taotluse esitaja väidetele on iga kolme hinnaseeria algus- ja lõpp-punkt üksteisele väga lähedal (maksimaalne lahknevus 0,01 USD ülemise väärtuse ja 0,02 USD alumise väärtuse puhul) ning on vahepealsel ajavahemikul kõik üles ja alla kõikunud. Kõikumine järgib sama suundumust, saavutades kõrgeima taseme 2013. aasta 3. ja 4. kvartalis. Samuti on võrreldavad kõrgeima ja madalaima andmepunkti vahelised erinevused (0,09 USD kõikide hindade keskmine, 0,06 USD rahvusvaheline keskmine ja 0,08 USD Hiina keskmine).

                  Tabel 1

                  Keskmine hinnaseeria USA dollarites vati kohta, 2013–2014

                           Kvartal

                              Kõikide hindade keskmine

                              Rahvusvaheline keskmine

                              Hiina keskmine

                           2013 K1

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           2013 K2

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           2013 K3

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           2013 K4

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           2014 K1

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           2014 K2

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           2014 K3

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           2014 K4

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Allikas: Bloomberg, uurimine

               (49)

               Nendest andmetest ei nähtu aga mingil viisil, et mis tahes manipulatsioonid indeksiga oleksid olnud võimalikud. Vastab tõele, et Hiina ettevõtete suurema osalemise tulemusena on kõikide hindade keskmine hinnajada veidi järsemas languses võrreldes rahvusvahelise keskmise hinnajadaga. Kuid see väide ei saa kahtluse alla seada kõikide hindade keskmise hinnajada kasutamise õigsust. Kuna hinnajada sisend on nüüd representatiivsem ja arvestab varasemast enam Hiina turuosaga maailmaturul, on tegemist vaid osutatud asjaolu loogilise tagajärjega. Teiste sõnadega: kõikide hindade keskmine hinnajada täidab oma eesmärki praegu paremini kui siis, kui see kasutusele võeti.

               (50)

               Samuti ei vasta tõele, et Hiina keskmise hinnajada langus võrreldes rahvusvahelise keskmisega oli suurem kui 5 %. Hiina keskmine hinnajada vähenes küll 2,8 %, samal ajal kui rahvusvaheline keskmine suurenes 1,2 %. Seega on erinevus kokku 4 %.

               (51)

               Lisaks leiab komisjon, et taotluse esitaja väited põhinevad vaid kahe eraldiseisva kvartali võrdlemisel, st 2013. aasta 3. kvartal ja 2014. aasta 4. kvartal. Komisjoni analüüsis võetakse arvesse hinnaseeriate muutumist ajavahemikul 2013–2014, st kogu perioodi, mille kohta taotluse esitaja teabe esitas.

               (52)

               Taotluse esitaja väitis, et „[…] Hiina andmeesitajate arvu suurenemine pidi kehtivat võrdlusalust muutma sellise tasemeni, kus see oleks siis, kui Hiina andmeesitajate arv ei oleks suurenenud”.

               (53)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi, sest taotluse esitaja ei esitanud piisavaid tõendeid oma väite kinnitamiseks.

               (54)

               Taotluse esitaja väitis, et komisjon ei analüüsinud „[…] Hiina andmeesitajate suurenenud osalemise mõju [kehtivale] võrdlusalusele […],”„osalemise üldisest muutusest tulenevat hinnamõju ega ka kahest komponendist eraldi tulenevat hinnamõju […],” ega seda, „[…] kas lisaks Hiina hinnaandmete suuremale kajastamisele esines veel muid asjaolusid, mis võisid tulemusi mõjutada.”

               (55)

               Komisjon lükkab selle väite tagasi, sest selline analüüs tehti ja vastavad järeldused on esitatud jaotistes 7.2 ja 7.3.

               (56)

               Lisaks väitis taotluse esitaja, et komisjon ei analüüsinud seda, „[…] kas kehtiva võrdlusaluse asemel rahvusvahelise keskmise hinnajada kasutamise korral oleks kõnealusel ajavahemikul saavutatud oluliselt teistsugune tulemus”. Taotluse esitaja nõuab, et selline analüüs tehtaks.

               (57)

               Komisjon lükkab selle väite ja täiendava analüüsi taotluse tagasi, sest see jääb algatamisteates ette nähtud käesoleva vahepealse läbivaatamise ulatusest väljapoole, nagu sellele on viidatud ka põhjenduses 15. Käesoleva läbivaatamise eesmärk ei ole uurida, kas muude võrdlusaluste kasutamise korral kehtiva võrdlusaluse asemel oleks kõnealusel ajavahemikul saavutatud oluliselt teistsuguseid tulemusi.

               (58)

               Komisjon rõhutab, et õige võrdlusalus on objektiivne, läbipaistev ja võimalikult suure katvusega. Käesoleval juhul ei ole põhjendatud Hiina tootjate väljajätmine, arvestades nende 78 % suurust osatähtsust maailma päikeseenergiaturul.

               (59)

               Taotluse esitaja väitis, et põhjenduse 40 neljandas tähelepanekus „antakse enne sõna [hinnakohustus] mõista, et [kehtiv] võrdlusaluse indeks ei ole representatiivne, mis on juba iseenesest piisav põhjus, et võtta kasutusele teistsugune võrdlusalus, sest kohustuse jõustumisele eelneva kvartali puhul on tegemist baasperioodiga”. Lisaks märkis taotluse esitaja, et Hiina andmeesitajate hindade kaasamine ei taga iseenesest veel kehtiva võrdlusaluse representatiivsust, võttes arvesse moodulite ülemaailmseid hindasid.

               (60)

               Komisjon ei ole selle väitega nõus, sest kehtivas võrdlusaluses on paranenud vaid Hiina andmeesitajate representatiivsus, mis peegeldab paremini Hiina osatähtsust maailma päikeseenergiaturul.

               (61)

               Lõpetuseks taotles taotluse esitaja, et komisjon jätkaks uurimist täiendava teabe hankimiseks. Kuid taotluse esitaja ei ole uusi asjaolusid esitanud lisaks nendele, mis sisaldusid põhjenduses 12 osutatud läbivaatamise taotluses. Seega puudub komisjonil alus uurimise jätkamiseks.

      Hiina Rahvavabariigi valitsuse märkused

               (62)

               Hiina Rahvavabariigi valitsus esitas vaid märkusi, mis toetasid komisjoni otsust käesoleva läbivaatamise lõpetamiseks.

         7.7.   Kirjalike esildiste ja läbivaatamise kokkuvõte

               (63)

               Vaatamata huvitatud isikute kirjalikele esildistele jäävad käesoleva uurimise järeldused kehtima. Seepärast lõpetab komisjon käesoleva läbivaatamise.

               (64)

               Käesolev määrus on kooskõlas dumpinguvastase määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 ja subsiidiumivastase määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 6. jaanuar 2016

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

      (3)  ELT L 152, 5.6.2013, lk 5.

      (4)  ELT L 209, 3.8.2013, lk 26.

      (5)  ELT L 209, 3.8.2013, lk 1.

      (6)  ELT L 325, 5.12.2013, lk 1.

      (7)  ELT L 325, 5.12.2013, lk 66.

      (8)  ELT L 325, 5.12.2013, lk 214.

      (9)  ELT L 270, 11.9.2014, lk 6.

      (10)  ELT L 139, 5.6.2015, lk 30.

      (11)  ELT L 218, 19.8.2015, lk 1.

      (12)  ELT C 147, 5.5.2015, lk 4.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/36, 12. jaanuar 2015 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               13.1.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 7/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/36,
   12. jaanuar 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 12. jaanuar 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1239 seoses teatavate eeskirjadega, mida kohaldatakse riisisektoris litsentsidega hõlmatud kogustega seotud ajavahemike ja teadete suhtes (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               17.8.2017,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1239 seoses teatavate eeskirjadega, mida kohaldatakse riisisektoris litsentsidega hõlmatud kogustega seotud ajavahemike ja teadete suhtes

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007,
                  1
                eriti selle artikli 223 lõike 3 punkte b ja c,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1239
                  2
                on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses muu hulgas riisi hõlmava impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga. Kõnealuses määruses on sätestatud ka üksikasjalikud eeskirjad seoses teadetega, mida liikmesriigid peavad esitama komisjonile.

               (2)On vaja täpsustada teatavaid eeskirju ajavahemike kohta ning ka tariifikvootidega hõlmatud tootekoguseid käsitlevate teadete kohta.

               (3)Asjakohane on lisada liikmesriikide kohustus teatada komisjonile litsentsidega hõlmatud riisikogused, kuna see nõue oli sätestatud varasemates määrustes.

               (4)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1239 vastavalt muuta.

               (5)Selguse ja õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma samal päeval kui delegeeritud määrus, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2016/1237
                  3
                seoses teadetega riisisektoris.

               (6)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) 2016/1239 muudetakse järgmiselt.

               1) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

               a) lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3. Kui käesolevas määruses on kehtestatud menetluse ajavahemik ning selle algus- või lõppkuupäev satub laupäevale, pühapäevale või riigipühale, nagu on määratletud määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71,

               (a)kohaldatakse alguskuupäevana järgmist tööpäeva algusega kl 00.00, võttes arvesse ametiasutuse ametlikku tööpäeva algusaega;

               (b)erandina kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punktist b ja artiklist 4 kohaldatakse lõppkuupäevana järgmist tööpäeva, mis lõpeb kl 13.00 Brüsseli aja järgi.“;

               b) lisatakse lõige 4:

               „4. Erandina lõikest 3, kui käesoleva määruse kohaldamisel on ette nähtud ajavahemik tariifikvoodi raames litsentsitaotlustega hõlmatud tootekogustest teatamiseks või tariifikvoodi raames kasutamata kogustest teatamiseks, siis lõpeb kõnealune ajavahemik viimase päeva viimase tunniga, olenemata sellest, kas asjaomane päev on laupäev, pühapäev või riigipüha.“

               2) Lisatakse järgmine artikkel 19 a:

               „Artikkel 19 a

               Riisi käsitlevad teated

               Liikmesriigid esitavad komisjonile iga päev:

               (a)muude kui imporditariifikvootide haldamiseks ettenähtud impordilitsentside puhul väljaantud litsentsidega hõlmatud üldkogused päritolu ja tootekoodi kaupa;

               (b)ekspordilitsentside puhul väljaantud litsentsidega hõlmatud üldkogused tootekoodi kaupa.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 17.8.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

                     (2)
                  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1239, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses impordi- ja ekspordilitsentside süsteemiga (ELT L 206, 30.7.2016, lk 44).

                     (3)
                  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1237, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise eeskirjade osas ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 selliste litsentside puhul esitatud tagatiste vabastamist ja kaotamist käsitlevate eeskirjade osas, muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 2535/2001, (EÜ) nr 1342/2003, (EÜ) nr 2336/2003, (EÜ) nr 951/2006, (EÜ) nr 341/2007 ja (EÜ) nr 382/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2390/98, (EÜ) nr 1345/2005, (EÜ) nr 376/2008 ja (EÜ) nr 507/2008 (ELT L 206, 30.7.2016, lk 1).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               10.7.2017,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008,
                  1
                eriti selle artikli 62 lõike 2 punkte a ja b ning artikli 78 punkte b ja c,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014
                  2
                artiklis 21 on sätestatud nõuded seoses loomapidamistoetuse taotlustega ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega. Lühikese tootmistsükliga liikide ja suure taastootmisvõimega loomade puhul võib loomade arv, mille kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013
                  3
                artikliga 33 ette nähtud meetme kohane loomapidamistoetuse maksetaotlus on esitatud, taotlusaasta jooksul oluliselt muutuda. Seetõttu võib loomapidamistoetuse maksetaotluses deklareeritud loomade arv ja nende loomade arv, kelle heaolu tingimused tegelikult paranesid, oluliselt erineda. Sellest tulenevalt saab loomapidamistoetuse maksetaotluses deklareeritud loomade arv olla üksnes ligilähedane. Lühikese tootmistsükliga liikide puhul peaks liikmesriikidel olema seetõttu lubatud kehtestada süsteem, mis võimaldab toetusesaajal taotleda toetust iga looma puhul, kes loetakse rahastamiskõlblikuks selle kuupäeva seisuga või perioodi jooksul, mille määrab kindlaks liikmesriik. Elektroonilise andmebaasi puudumisel peaks olema võimalik teha tegelik loomade arv kindlaks tapasertifikaatide või muude tõendavate dokumentide alusel, mis on esitatud pädevale asutusele pärast loomapidamistoetuse maksetaotluse esitamist.

               (2)Kõikide meetmete või tegevuste liikide puhul ei ole valikukriteeriumide kohaldamine kohustuslik. Seetõttu peaksid toetusetaotlustele tehtavad halduskontrollid hõlmama ainult vajalikuks osutuva elemendi kontrollimist.

               (3)Kulude mõistlikkust kontrollitakse toetusetaotlusele tehtava halduskontrolli etapis ja kindlaksmääratud hindamissüsteemi alusel. Siiski tuleks juhul, kui põhjendamatute kulude risk on väike või kui kulude sisu ei ole võimalik kindlaks määrata enne tegevuse rakendamist, kohaldada erieeskirju.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
                  4
                artikli 67 lõike 1 kohaselt võib toetuse summa määrata kindlaks ühikuhindade standardiseeritud astmiku, kindlasummalise makse või ühtse määra alusel. Sellistel juhtudel ei tohiks halduskontroll hõlmata toetusesaaja kantud kulude ja tehtud maksete summade kontrollimist.

               (5)Selleks et tagada kooskõla haldus- ja kontrollieeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1303/2013 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 480/2014,
                  5
                ning võtta arvesse rahastamisvahendi vormis antud toetuse eripära, tuleks rahastamisvahendite kontrollieeskirju kohandada.

               (6)Kohapeal kontrollitavad kulud ei tohiks olla väljamakstavad kulud, vaid kulud, mille katmist taotletakse makseasutuselt. Kuna väljamakstavad kulud saab kindlaks määrata alles pärast seda, kui kõik kontrollid on lõpule viidud, muudaks nende kulude kontrollimine saavutatava kontrollimäära arvutamise ettearvamatuks. Lisaks ei tohiks kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulud sisaldada kulusid, mida makseasutus on teinud üksnes ettemakseteks, kuna need kulud ei vasta toetusesaaja kantud kuludele. Lisaks tuleks rahastamisvahenditega seotud kulude puhul arvestada minimaalset kontrollimäära vaid niivõrd, kuivõrd see on tegelikult pädeva asutuse poolt kontrollitud. Selleks et igal kalendriaastal oleks minimaalne kontrollimäär täidetud, peaksid kontrollid olema toimunud kuupäevaks, mis on rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikliga 9 ette nähtud kontrolliandmete ja -statistika edastamiseks.

               (7)Et kontrolle mitte asjatult dubleerida, peaksid kohapealsed kontrollid hõlmama vaid neid elemente, mis halduskontrolli alla ei kuulunud.

               (8)Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklitele 48 ja 51 tuleb kontrolli käigus teha muu hulgas kindlaks vastavus rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, siduvatele kohustustele ja muudele kohustustele. Rakendusmääruse artikli 50 lõike 4 punkti a kohaselt tuleb kohapeal kontrollitava heakskiidetud tegevuste valimi puhul arvesse võtta vajadust kontrollida eri liiki ja eri ulatusega tegevuste asjakohast kombinatsiooni. Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklitega 54–59 ette nähtud meetmepõhised sätted kontrollide sisu või sageduse kohta on seetõttu tarbetud.

               (9)Et halduskaristuste puhul käsitletaks kohapealseteks kontrollideks välja valitud ja välja valimata tegevusi võrdselt, peaksid kontrollitavad kulud kuuluma mõlemal juhul kulutaotluse alla.

               (10)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

               (11)Käesoleva määrusega tehtud muudatusi tuleks kohaldada 1. jaanuaril 2018 algava taotlusaasta või toetusperioodide kohta esitatud toetuse- või maksetaotluste suhtes. Võttes siiski arvesse raskusi, mis tekkisid liikmesriikidel 2015. taotlusaastal, kui nad pidid viima oma süsteemid vastavusse rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikliga 13 ette nähtud loomapidamistoetuste maksetaotluste esitamise tähtajaga ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 640/2014
                  6
                ette nähtud vähendamiste, väljaarvamiste ja karistuste süsteemiga, tuleks sätet, mille kohaselt võib lühikese tootmistsükliga liikide loomade tegeliku arvu määrata kindlaks tapasertifikaatide või muude tõendavad dokumentide alusel, mis esitatakse pädevale asutusele pärast loomakasvatustoetuste maksetaotluste esitamist, kohaldada nende loomapidamistoetuste maksetaotluste suhtes, mis on esitatud 1. jaanuaril 2016 algavate taotlusaastate kohta.

               (12)Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklisse 21 lisatakse lõige 4a:

               „4a. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 33 alusel toetust saavate lühikese tootmistsükliga liikide puhul võivad liikmesriigid rakendada arvutipõhise andmebaasi puudumisel menetlusi, mille puhul kasutatakse loomapidamistoetuse maksetaotluste puhul tapasertifikaatides või muudes tõendavates dokumentides sisalduvaid andmeid. Need andmed annavad kindluse ja neid võib rakendada iga üksiku loomaga seotud toetusmeetme nõuetekohaseks haldamiseks.

               Esimeses lõigus osutatud menetlused võivad hõlmata süsteemi, mille kohaselt toetusesaaja taotleb toetust seoses kõikide loomadega, kes liikmesriigi kindlaksmääratud ajavahemikul või kuupäeval on rahastamiskõlblikud tapasertifikaatides või muudes tõendavates dokumentides sisalduvate andmete alusel.

               Sel juhul võtab liikmesriik vajalikud meetmed, tagamaks et kooskõlas vastava toetusmeetme puhul kohaldatavate sätetega on teises lõigus osutatud kuupäev või ajavahemik toetusesaaja jaoks üheselt kindlaks tehtav ja talle teada.“

               (2)Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

               i)punkt c asendatakse järgmisega:

               „c) vastavus valikukriteeriumidele, kui kohaldatakse neid kriteeriume;“

               ii) punkt e asendatakse järgmisega:

               „e) määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktis a osutatud kulude (välja arvatud sissemaksed ja amortisatsioonikulud) korral kantud kulude mõistlikkuse kontrollimine. Kulusid hinnatakse asjakohase hindamissüsteemi abil, kasutades näiteks võrdluskulusid, eri pakkumiste võrdlemist või hindamiskomiteed. Kuni 30 %-lise toetusmääraga või määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 alusel toetatavate tegevuste puhul võib kulude mõistlikkust kontrollida toetusetaotluste halduskontrolli etapis. Selliste tegevuste puhul, mille rahastamiskõlblikud kulud on kuni 5 000 eurot, võib kulude mõistlikkuse kindlaks määrata korraldusasutuse poolt eelnevalt kokkulepitud esialgse eelarve alusel.“;

               (b)lõikes 3 asendatakse punktid a ja b järgmisega:

               „a) lõpetatud tegevuse võrdlus tegevusega, milleks toetus anti;

               b) kantud kulud ja tehtud maksed, välja arvatud juhud, kui kohaldati määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktis b, c või d osutatud vormi või meetodit.“;

               (c)lisatakse lõige 6:

               „6. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohalda käesoleva artikli lõikeid 1–5 ei rahastamisvahendisse tehtavale osamaksele ega lõppsaajale makstavale toetusele. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014* artiklit 9.

               ----------

               * Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).“

               (3)Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

               i)esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „Kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulutused moodustavad vähemalt 5 % artiklis 46 osutatud ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatavatest kulutustest, mille tasumist tuleb makseasutuselt taotleda igal kalendriaastal ning mis ei hõlma tegevusi, mille jaoks on taotletud üksnes ettemakseid.“;

               ii) lisatakse kolmas lõik:

               „Finantsinstrumentide puhul arvestatakse esimeses lõigus osutatud kohapealse kontrolliga hõlmatud kulutuste alla üksnes kohapealsete kontrollide alla kuuluvad lõppsaajatele tehtud maksed.“;

               (b)lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „Lõikes 1 osutatud miinimumtaseme saavutanuks loetakse üksnes need kontrollid, mis on toimunud kuupäevaks, mis on artikliga 9 ette nähtud kontrolliandmete ja -statistika edastamiseks.“

               (4)Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Kohapealsete kontrollidega tehakse kindlaks, kas tegevus toimub kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega ning kas on täidetud kõik toetuse andmiseks vajalikud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, siduvad kohustused ja muud kohustused, mida kontrollkäigu raames kontrollitakse ja mis halduskontrolli alla ei kuulunud. Kohapealsete kontrollidega tagatakse, et tegevus vastab EAFRD toetuse saamise tingimistele.“;

               (b)lisatakse lõige 5:

               „5. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendite puhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 1–4 ei rahastamisvahendisse tehtavale osamaksele ega lõppsaajale makstavale toetusele. Samas kohaldatakse siiski määruse (EL) nr 1306/2013 artikleid 58 ja 59 ning delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklit 9.“

               (5)Artiklid 54–59 jäetakse välja.

               (6)Artiklisse 60 lisatakse lõige 4:

               „4. Erandina artikli 48 lõike 2 punktist e võib kohaliku tegevusrühma tegevuste puhul, mis hõlmavad ühise teema alla kuuluvaid projekte, kontrollida kulude mõistlikkust sama projektide rühma maksetaotluste halduskontrollide teostamise etapis.“

               (7)Artiklit 61 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõike 1 teine lause jäetakse välja;

               (b)lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2. Pädev asutus tagab halduskontrollide ja vajaduse korral vahendavate finantsasutuste ja toetusesaaja juurde tehtud kontrollkäikudega, et maksed vahendavale finantsasutustele on kooskõlas liidu õigusega ning pädeva asutuse ja vahendava finantsasutuse vahel sõlmitud kokkuleppega.“

               (8)Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2. Lõikes 1 osutatud halduskaristust kohaldatakse mutatis mutandis rahastamiskõlbmatule summale, mis avastati artiklis 49 osutatud kohalike kontrollide tulemusel.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Seda kohaldatakse 1. jaanuaril 2018 algava taotlusaasta või toetusperioodide kohta esitatud toetuse- või maksetaotluste suhtes.

               Artikli 1 punkti 1 kohaldatakse siiski 1. jaanuaril 2016 alanud taotlusaastateks esitatud loomapidamistoetuse maksetaotluste suhtes.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 10.7.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

                     (2)
                  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

                     (3)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

                     (4)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

                     (5)
                  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).

                     (6)
                  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 kanepi kasvatamise kontrollimeetmete osas

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               30.6.2017,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 kanepi kasvatamise kontrollimeetmete osas

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008,
                  1
                eriti selle artikli 58 lõiget 4 ja artikli 62 lõike 2 punkti e,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Eeskirjad kanepisortide tetrahüdrokannabinoolisisalduse (edaspidi „THC-sisaldus“) kontrollimiseks on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014
                  2
                artiklis 45 ja kõnealuse määruse lisas. Näib olevat asjakohane kõnealused eeskirjad inkorporeerida komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) nr 639/2014,
                  3
                mida on muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2017/...
                  4
               . Seepärast tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikkel 45 ja kõnealuse määruse lisa välja jätta alates delegeeritud määruse (EL) 2017/... jõustumise kuupäevast.

               (2)Kanepisortide määramise ja THC-sisalduse kontrollimise eeskirjad põhinevad eeldusel, et kanepit kasvatatakse kevadel põhikultuurina, kuid kõnealused sordid ei ole täiesti sobivad vahekultuurina kasvatamiseks. Nimelt on 30. juuni kui kõige hilisem kuupäev rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 lõikes 7 sätestatud seemnete pakendil olevate ametlike etikettide esitamiseks liiga varajane kuupäev vahekultuurina kasvatatava kanepi puhul. Kuna eespool nimetatud kasvatusmeetod on tööstusliku kanepi puhul osutunud asjakohaseks ja on kooskõlas keskkonnanõuetega, peaks liikmesriikidel olema võimalus vahekultuurina kasvatatava kanepi puhul määrata kindlaks hilisem kuupäev, kuid mitte hiljem kui 1. september.

               (3)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

               (4)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artikli 17 lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Erandina esimese lõigu punktist c, kui külvatakse pärast ühtse taotluse esitamise lõpptähtpäeva, esitatakse etiketid hiljemalt 30. juuniks. Vahekultuurina kasvatatava kanepi puhul tuleb etiketid esitada liikmesriikide poolt kindlaks määratud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 1. septembril. Kui etiketid tuleb esitada ka teistele riigiasutustele, võib liikmesriik ette näha, et need etiketid tuleb pärast kõnealuse punkti kohaselt esitamist toetusesaajale tagastada. Tagastatud etiketid märgistatakse taotluseks kasutatutena.“

               (2)Artikkel 45 jäetakse välja.

               (3)Lisa jäetakse välja.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 30.6.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

                     (2)
                  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

                     (3)
                  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.6.2014, lk 1).

                     (4)
                  Komisjoni [kuupäev] delegeeritud määrus (EL) 2017/xxx, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 639/2014 kanepi kasvatamise kontrollimeetmete, kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetust käsitlevate teatavate sätete, juriidilise isiku üle kontrolli omavate noorte põllumajandustootjate toetuse, vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetussumma ühiku arvutamise, toetusõiguste osade, teatavate ühtse pindalatoetuse kava ja vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse teavitamisnõuete osas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 X lisa (ELT L xxx, [kuupäev], lk xx).


               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               25.7.2017,

               millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 19 lõiget 7,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1191/2014
                  2
                on määratud kindlaks viis, kuidas tuleb esitada määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohane teave teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside lähteainena kasutamise kohta või kuidas seda tuleb teha juhul, kui tootjad, importijad ja eksportijad on selliseid gaase turule lasknud, ning kuidas seda peavad tegema ettevõtjad, kes selliseid gaase hävitavad.

               (2)Määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 sätestatud aruandluskohustuste täitmise tulemusliku jälgimise võimaldamiseks tuleks nõuda, et ettevõtjad registreeruvad enne asjakohast tegevust rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 artiklis 1 osutatud elektroonilise aruandlusvahendi kasutamiseks. See võimaldaks liikmesriikide pädevatel asutustel impordi, ekspordi või muu asjakohase tegevuse ajal kontrollida, kas ettevõtja suhtes tuleb tema poolt määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 alusel esitatud aruande põhjal teha vastavuskontroll.

               (3)Määruse (EL) nr 1191/2014 lisa tuleks muuta seoses fluorosüsivesinike teatavate omaduste kohta nõutava teabe struktuuriga, et viia see lisa kooskõlla aruandlusvormiga, mida kasutavad osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni juurde kuuluva osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli
                  3
                (edaspidi „Montreali protokoll“) osalised. See võimaldaks liidul täita tema Montreali protokollist tulenevaid aruandluskohustusi. Samal põhjusel tuleks nõuda ka ekspordi sihtkohta ja impordi lähtekohta käsitleva teabe esitamist alates 2020. aastast, mis jätaks piisavalt aega elektroonilise aruandlusvahendi kohandamiseks.

               (4)Jaotisesse 2 tuleks lisada täiendavad andmeliigid ja märkused, et võtta arvesse esimese kahe aruandlustsükli käigus välja kujunenud aruandlustavasid, ning jaotises 12 esitatud kirjeldust tuleks täpsustada, et aruandvad ettevõtjad ei kordaks varasemaid väärtõlgendusi.

               (5)Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/879
                  4
                kehtestati fluorosüsivesinike turulelaskmise kvootidega seotud elektrooniline register, millesse kantakse kogu asjakohane teave määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõikes 2 osutatud lubade kohta. Seepärast on määruse (EL) nr 1191/2014 lisa jaotises 13 esitatud vastav aruandlusvorm aegunud ja see tuleks välja jätta.

               (6)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Määrust (EL) nr 1191/2014 muudetakse järgmiselt.

               1)
                     Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 1

               1.
                     Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt nõutavad aruanded esitatakse elektrooniliselt, kasutades komisjoni veebisaidil sel eesmärgil kättesaadavaks tehtud aruandlusvahendit, mis põhineb käesoleva määruse lisas esitatud vormil.

               2.
                     Kõik ettevõtjad registreeruvad enne määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt aruandlusele kuuluva tegevuse läbiviimist komisjoni veebisaidil elektroonilise aruandlusvahendi kasutamiseks.“

               2)
                     Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 25.7.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

                     (2)

                        Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).

                     (3)

                        Nõukogu 14. oktoobri 1988. aasta otsus 88/540/EMÜ, mis käsitleb osoonikihi kaitsmist käsitleva Viini konventsiooni ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli sõlmimist (EÜT L 297, 31.10.1988, lk 8).

                     (4)

                        Komisjoni 2. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/879, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 üksikasjalik kord seoses fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade turulelaskmiseks vajaliku vastavusdeklaratsiooniga ning selle deklaratsiooni tõendamisega sõltumatu audiitori poolt (ELT L 146, 3.6.2016, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               järgmise dokumendi juurde:

               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis

               LISA

               Määruse (EL) nr 1191/2014 lisa muudetakse järgmiselt.

               1) Jaotise 1 tabel asendatakse järgmisega:

                        ESITATAV TEAVE

                        MÄRKUSED

                        1A

                        Liidus asuvate käitiste toodangu üldmaht

                        1B

                        Hävitamisega tegeleva tootja aruanne hävitatud toodangu üldmahu kohta esitatakse aruandejaotises 8.

                        1C

                        Märgitakse hävitamist läbi viiv ettevõtja.

                        1C_a

                        Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks

                        1C_b

                        Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                        Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.

                        AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

                        1D

                        Sellise hävitatud omatoodangu üldmaht, mida ei ole eelnevalt turule lastud

                        1D = 1B + 1C

                        1E

                        Müügivalmis toodang

                        1E = 1A – 1D

               2) Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:

               a) teise lõiku lisatakse järgmine lause:

               „Esimest korda teatatakse 2019. aastal läbi viidud tegevusest aru andmisel fluorosüsivesinike kogused iga päritoluriigi kohta eraldi, kui allolevas tabelis ei ole märgitud teisiti.“;

               b) tabel asendatakse järgmisega:

                        ESITATAV TEAVE

                        MÄRKUSED

                        2A

                        Liitu imporditud kogus

                        2B

                        Aruandva ettevõtja poolt liitu imporditud kogus, mida ei ole lastud vabasse ringlusse ning mille on aruandev ettevõtja toodetes või seadmetes sisalduvate gaasidena reeksportinud

                        Teavet fluorosüsivesinike kohta ei ole vaja esitada päritoluriikide kaupa.

                        Seestöötlemiseks mahtkaubana imporditud gaasid, millega on tooted või seadmed täidetud ja mis on seejärel reeksporditud.

                        Kui reeksport toodetes või seadmetes sisalduvate gaasidena (jaotis 2B) ei toimu samal kalendriaastal kui import, võivad jaotises 2B teatatud kogused hõlmata jaotise 4C kohaselt teatatud 1. jaanuari seisuga olemasoleva, liidu turule laskmata varu reeksporti toodetes või seadmetes.

                        Mahtkaubana eksporditud gaaside kohta esitatakse teave üksnes jaotises 3.

                        2C

                        Kasutatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud fluorosüsivesinike kogus

                        2D

                        Lähteainena kasutamiseks imporditud varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus

                        2E

                        Selliste varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus, mis on imporditud kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                        Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.

               3) Jaotist 3 muudetakse järgmiselt:

               a)
                     teise lõiku lisatakse järgmine lause:

               „Esimest korda teatatakse 2019. aastal läbi viidud tegevusest aru andmisel fluorosüsivesinike kogused iga sihtriigi kohta eraldi, kui allolevas tabelis ei ole märgitud teisiti.“;

               b)
                     tabel asendatakse järgmisega:

                        ESITATAV TEAVE

                        MÄRKUSED

                        3A

                        Liidust eksporditud üldkogus

                        3B

                        Omatoodangu ekspordi või ettevõtja imporditud gaaside ekspordi maht

                        Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                        AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED

                        3C

                        Teistelt liidus asuvatelt ettevõtjatelt ostetud gaaside ekspordi maht

                        3C = 3A – 3B

                        ESITATAV TEAVE

                        3D

                        Ringlussevõtuks eksporditud kogus

                        Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                        3E

                        Taasväärtustamiseks eksporditud kogus

                        Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                        3F

                        Hävitamiseks eksporditud kogus

                        Teavet ei ole vaja esitada lähteriikide kaupa.

                        3G

                        Eksporditud kasutatud, ringlussevõetud või taasväärtustatud fluorosüsivesinike kogus

                        3H

                        Lähteainena kasutamiseks eksporditud varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus

                        3I

                        Selliste varem kasutamata fluorosüsivesinike kogus, mis on eksporditud kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand

                        Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve.

               4)
                     Jaotises 4 asendatakse tabeli veergu 4M käsitlev rida järgmisega:

                        4M

                        Turule lastud üldkogus

                        4M = 1E + 2A – 2B – 3B + 4C – 4H

                5)
                      Jaotise 12 tabel asendatakse järgmisega:

                        ESITATAV TEAVE

                        MÄRKUSED

                        12A

                        Fluorosüsivesinike kogus imporditud seadmetes, mille tolliasutused on liidus vabasse ringlusse lubanud ja mis on täidetud liidust eelnevalt eksporditud fluorosüsivesinikega, mille suhtes on kohaldatud fluorosüsivesinike kvoodist tulenevaid liidu turule laskmise piiranguid

                        Märgitakse fluorosüsivesinikke eksportinud ettevõtja(d) ja eksportimise aasta(d).

                        Märgitakse fluorosüsivesinikud esimest korda liidu turule lasknud ettevõtja(d) ja kõnealuse turulelaskmise aasta(d).

               6)
                     Jaotis 13 jäetakse välja.