title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 578/2014, 28. mai 2014 , millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

text:
               29.5.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 160/11

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 578/2014,
   28. mai 2014,
   millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012.

               (2)

               Kaks isikut ja üks üksus tuleks jätta välja määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelust isikute ja üksuste kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

               (3)

               Määruse (EL) nr 36/2012 II lisas loetletud teavet teatavate isikute ja üksuste kohta tuleks ajakohastada.

               (4)

               Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EL) nr 36/2012 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 28. mai 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. VENIZELOS

      (1)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

      LISA

                  I.

                  Määruse (EL) nr 36/2012 II lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.
                  A.   Isikud

                  Nr 14, Asif Shawkat;
                  nr 178, Sulieman Maarouf.
                  B.   Üksused

                  Nr 45, Syria International Islamic Bank.

                  II.

                  Allpool loetletud isikuid käsitlevad kanded määruse (EL) nr 36/2012 II lisas asendatakse järgmiste kannetega.

                              Nimi

                              Tuvastamisandmed

                              Põhjendus

                              Loetellu kandmise kuupäev

                              „71.

                           Bushra (
                                 ) Al-Assad (
                                 ) (teise nimega Bushra Shawkat)

                              Sünniaeg: 24.10.1960

                              Bashar Al-Assadi õde, Asif Shawkati lesk; Asif Shawkat oli staabiülema asetäitja julgeoleku ja luure alal. Arvestades tema lähedasi isiklikke suhteid ja olulisi finantssuhteid Süüria presidendi Bashar Al-Assadiga, saab ta Süüria režiimist kasu ja on sellega seotud.

                              23.3.2012

                              108.

                           Dr Mohammad (
                                 ) (teiste nimedega Mohamed, Muhammad, Mohammed) Al-Jleilati (
                                 )

                              Sünniaeg: 1945
                              Sünnikoht: Damaskus

                              Endine rahandusminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              1.12.2011

                              152.

                           Dr Qadri (
                                 ) (teise nimega Kadri) Jamil (
                                 ) (teise nimega Jameel)

                              Endine välisasjade ja väljarännanute asepeaminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              156.

                           Insener Hala (
                                 ) Mohammad (
                                 ) (teiste nimedega Mohamed, Muhammad, Mohammed) Al Nasser (
                                 )

                              Endine turismiminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              158.

                           Insener Subhi (
                                 ) Ahmad (
                                 ) Al Abdallah (
                                 ) (teise nimega Al-Abdullah)

                              Endine põllumajanduse ja põllumajandusreformi minister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              159.

                           Dr Mohammad (
                                 ) (teiste nimedega Muhammad, Mohamed, Mohammed) Yahiya (
                                 ) (teiste nimedega Yehya, Yahya, Yihya, Yihia, Yahia) Moalla (
                                 ) (teiste nimedega Mu'la, Ma'la, Muala, Maala, Mala)

                              Endine kõrghariduse minister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              161.

                           Dr Mohamad (
                                 ) (teiste nimedega Muhammad, Mohamed, Mohammed, Mohammad) Zafer (
                                 ) (teise nimega Dhafer) Mohabak (
                                 ) (teiste nimedega Mohabbak, Muhabak, Muhabbak)

                              Endine majandus- ja väliskaubandusminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              163.

                           Dr. Safwan (
                                 ) Al Assaf (
                                 )

                              Endine elamumajanduse ja linnaarenduse minister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              164.

                           Insener Yasser (
                                 ) (teise nimega Yaser) Al Siba'ii (
                                 ) (teiste nimedega Al-Sibai, Al-Siba'i, Al Sibaei)

                              Endine riiklike ehitustööde minister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              165.

                           Insener Sa'iid (
                                 ) (teiste nimedega Sa'id, Sa'eed, Saeed) Ma'thi (
                                 ) (teiste nimedega Mu'zi, Mu'dhi, Ma'dhi, Ma'zi, Maazi) Hneidi (
                                 )

                              Endine nafta- ja maavarade minister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              167.

                           Dr Jassem (
                                 ) (teise nimega Jasem) Mohammad (
                                 ) (teiste nimedega Mohamed, Muhammad, Mohammed) Zakaria (
                                 )

                              Sünniaeg: 1968

                              Endine töö- ja sotsiaalminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              169.

                           Dr Adnan (
                                 ) Abdo (
                                 ) (teise nimega Abdou) Al Sikhny (
                                 ) (teiste nimedega Al-Sikhni, Al-Sekhny, Al-Sekhni)

                              Endine tööstusminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              174.

                           Mohammed (
                                 ) Turki (
                                 ) Al Sayed (
                                 )

                              Endine tööstusminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012

                              175.

                           Najm-eddin (
                                 ) (teiste nimedega Nejm-eddin, Nejm-eddeen, Najm-eddeen, Nejm-addin, Nejm-addeen, Najm-addeen, Najm-addin) Khreit (
                                 ) (teise nimega Khrait)

                              Endine riigiminister. Endise valitsuse ministrina jagab režiimi vastutust tsiviilelanike vastu suunatud vägivalla eest.

                              16.10.2012”


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 805/2012, 7. september 2012 , millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

text:
               8.9.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 244/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 805/2012,
   7. september 2012,
   millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 774/2012 (4).

               (2)

               Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

               (3)

               Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 7. september 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

      (4)  ELT L 230, 25.8.2012, lk 3.

      LISA

         Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. septembrist 2012

                  (eurodes)

                  CN-kood

                  Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

                  1701 12 10 (1)

                  34,90

                  0,68

                  1701 12 90 (1)

                  34,90

                  4,14

                  1701 13 10 (1)

                  34,90

                  0,82

                  1701 13 90 (1)

                  34,90

                  4,43

                  1701 14 10 (1)

                  34,90

                  0,82

                  1701 14 90 (1)

                  34,90

                  4,43

                  1701 91 00 (2)

                  44,19

                  4,21

                  1701 99 10 (2)

                  44,19

                  1,08

                  1701 99 90 (2)

                  44,19

                  1,08

                  1702 90 95 (3)

                  0,44

                  0,25

         (1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

         (3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 697/2012, 25. juuli 2012 , teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
               31.7.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 203/32

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 697/2012,
   25. juuli 2012,
   teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

               (2)

               Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

               (3)

               Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

               (4)

               On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

               (5)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.
   Artikkel 2
   Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.
   Artikkel 3
   Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 25. juuli 2012

            Komisjoni nimel presidendi eest

            komisjoni liige

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

      (2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

      LISA

                  Kauba kirjeldus

                  Klassifikat-sioon
                  (CN-kood)

                  Põhjendus

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Ühendustihvtidega toode (nn RJ45 pistmikuga trafomoodul) korpuses, mille mõõtmed on umbes 22 × 1,5 × 1,5 cm.
                  Tootel on trükkplaat nelja trafo, ühe kondensaatori ja nelja takistiga. Lisaks sisaldab see kaht muude komponentidega ühendamata valgusdioodi.
                  Toode on spetsiaalselt kavandatud 10/100 BASE-T Ethernetivõrgu jaoks ja on ette nähtud trükkplaadile paigutamiseks, et ühendada kohtvõrgus omavahel seadmeid signaalide edastamiseks ja vastuvõtmiseks.
                  Lisaks tagab see galvaanilise eraldamise ning signaalide kaitse ülepinge ja sünfaasse müra eest.

                  8517 70 90

                  Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8517, 8517 70 ja 8517 70 90 sõnastusega.
                  Lisaks pistmikule sisaldab toode mitut erinevat elektrilist komponenti. Lisaks vooluringidesisesele ja -vahelisele ühendamisele on tootel veel mitu erinevat elektrilist funktsiooni, nt galvaaniline eraldamine ning ülepinge ja sünfaasse müra vastane kaitse. Kõnealused komponendid on võrdselt tähtsad, kuna neid kõiki on tarvis tehniliste nõuete täitmiseks, mis on vajalikud Ethernetivõrgu kaudu ühenduse loomiseks.
                  Seepärast ei või toodet klassifitseerida pistikuna rubriiki 8536.
                  Kuna toodet kasutatakse juhtmega kommunikatsioonivõrgu seadmes, tuleks see klassifitseerida juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu lõppseadme osana CN-koodi 8517 70 90 alla.


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 217/2013, 11. märts 2013 , millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               13.3.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 69/11

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 217/2013,
   11. märts 2013,
   millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   1.   MENETLUS

   1.1.   Ajutised meetmed

               (1)

               Määrusega (EL) nr 833/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutised meetmed”) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes.

               (2)

               Menetlus algatati seoses sellega, et 9. novembril 2011 esitas Euroopa metalliliit Eurométaux (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate alumiiniumfooliumi rullide kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 17, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikus jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         1.2.   Järgnenud menetlus

               (3)

               Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud. Üks eksportiv tootja soovis ärakuulamist ning talle võimaldati seda kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

               (4)

               Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

               (5)

               Pärast ajutise määruse avaldamist teatas kolm koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat, et nende nimed olid ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 valesti kirjutatud. Seetõttu avaldati Euroopa Liidu Teatajas ajutise määruse parandus, (3) milles esitati kõnealuste ettevõtete nimed korrektsel kujul.

         2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (6)

               Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega 0,007 mm või rohkem, kuid mitte üle 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg (edaspidi „vaatlusalune toode” või „alumiiniumfooliumi rullid” või „majapidamisfoolium”). Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 alla.

               (7)

               Vaatlusalust toodet kasutatakse tavaliselt tarbekaubana pakendamiseks ja muul viisil kodumajapidamistes või toiduga seotud eesmärkidel. Toote määratlust ei vaidlustatud.

               (8)

               Uurimine on näidanud, et HRVs toodetud ja sealt eksporditud alumiiniumfooliumi rullidel, liidus müüdavatel liidu tootjate toodetud alumiiniumfooliumi rullidel ja Türgis (võrdlusriik) müüdavatel koostööd tegeva Türgi tootja toodetud alumiiniumfooliumi rullidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samad peamised kasutusviisid, ning seega võib neid käsitada samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               (9)

               Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18–20.

         3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

               (10)

               Kuna väljavõttelise uuringu kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21–26.

         4.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

   4.1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (11)

               Pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist saadi ettevõttelt CeDo (Shanghai) Ltd. (edaspidi „CeDo”) märkusi algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandas taandes sätestatud kriteeriumis esitatud järelduste kohta. Oma märkustes ja samuti kuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametnikuga vaidlustas ettevõte järelduse, sest selle otsused „võtta vastu finantsvahendeid välismaalt pidid saama riigi heakskiidu, mistõttu moondus nende finantsolukord.” CeDo väitis, et Hiinas kehtivatel välisvõla registreerimise rakenduseeskirjadel ei olnud äriühingu majanduslikule olukorrale moonutavat mõju, sest tegemist oli kontsernisisese laenuga väljaspool Hiinat asuvalt seotud äriühingult ning see põhines üksnes kontsernisisestel finantskaalutlustel. Lisaks selgitas äriühing, et heakskiit intresside ja põhiosa siirdamisele anti automaatselt.

               (12)

               Pärast äriühingu esitatud täiendava teabe ja esialgsete järelduste teatavakstegemise järel esitatud väidete ülekontrollimist leiti, et vaatamata laenu registreerimise ja tagasimaksmise heakskiitmise nõuete olemasolule, võis konkreetse kontsernisisese laenu puhul tõdeda, et äriühingu finantsseisundit ei mõjutanud märkimisväärsed moonutused, arvestades asjaolu, et äriühing oli intressi ja põhisumma maksnud tagasi vastavalt laenulepingu tingimustele. Neil asjaoludel leitakse, et äriühing vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandas taandes sätestatud kriteeriumile.

               (13)

               Kuna muud märkused turumajandusliku kohtlemise kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27–53.

         4.2.   Individuaalne kohtlemine

               (14)

               Kuna individuaalse kohtlemise kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 54–56.

         4.3.   Võrdlusriik

               (15)

               Ükski osapool ei vaidlustanud Türgi valimist võrdlusriigiks.

               (16)

               Kuna märkusi võrdlusriigi valiku kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 57–64.

         4.4.   Normaalväärtus

               (17)

               Normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st Türgi) ainsa koostööd tegeva tootja esitatud andmete põhjal. Seega määrati normaalväärtus ühe Türgi tootja samasuguse toote omamaise müügi hindade ja arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

               (18)

               Äriühing Ningbo Favored Commodity Co., Ltd („Ningbo Favored”) seadis kahtluse alla, kuidas saavad üheainsa Türgi tootja andmed olla piisavalt representatiivsed kõigi Hiina eksportivate tootjate jaoks tervikuna, ja pidas üllatavaks, et Türgis olid omamaised hinnad oluliselt kõrgemad kui liidus. Seoses Türgi alumiiniumfooliumituruga leiti (nagu märgitud ka ajutise määruse põhjenduses 63), et Türgi oli lähtuvalt omamaise tootmismahu, impordi ja ekspordi mahust ja väärtusest sobiv võrdlusriik. Mis puutub tõsiasja, et hinnad Türgi turul on kõrgemad kui liidu turul, siis see ei ole sobiva võrdlusriigi turu valimisel sugugi otsustav tegur. Igal juhul saab hinnaerinevust osaliselt selgitada tõsiasjaga, et liidu tööstusharu oli uurimisperioodil lähedal nullkasumile. Kui liidu tootmisharu asetatakse olukorda, kus see saavutaks mõistliku kasumi (st 5 %, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 158), väheneb erinevus Türgi ja liidu turgude hindade vahel.

               (19)

               Ningbo Favored väitis ka seda, et institutsioonid ei andnud arvestusliku normaalväärtuse kohta piisavalt teavet.

               (20)

               Nagu on selgitatud põhjenduses 70, märgitakse selle väitega seoses, et komisjon edastas menetlusosalisele kogu asjakohase teabe seoses normaalväärtuse arvutamiseks vajalike selliste andmetega, mida oli võimalik avaldada algmääruse artikli 19 sätteid rikkumata, st tagades ühtlasi, et ainsa Türgi tootja esitatud konfidentsiaalseid andmeid käsitataks sellistena ning ei avaldataks teistele osalistele. Eksportiva tootja esitatud teave oli asjakohane ning võimaldas tal mõista vastavalt algmääruse artiklile 2 kasutatud metoodikat. Peale selle teavitati äriühingu Ningbo Favored taotlusel toimunud ärakuulamisel äriühingut sellest, et dumpingumarginaali arvutamisel oli kasutatud kõiki toote kontrollnumbrites esitatud näitajaid ning juhtumite puhul, mil Türgi tootja ei müünud täpselt sama tooteliiki, määrati normaalväärtus Türgi tootja poolt müüdud lähimaid toote kontrollnumbreid kohandades. Viimaks anti äriühingule Ningbo Favored ja muudele valimisse kuuluvatele Hiina eksportijatele täiendavat teavet arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ajal, mil avaldati lõplikud järeldused. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.

               (21)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–72.

         4.5.   Ekspordihind

               (22)

               Ningbo Favored nõudis, et eksportmüügitehingute väärtused tehingupõhises nimekirjas tuleks USA dollaritest konverteerida Hiina vääringusse, kasutades küsimustikus esitatud igakuist vahetuskurssi, mitte tegelikku vahetuskurssi erinevate tehingute toimumise ajal. Sellega seoses viiakse juhul, kui hinnavõrdlus nõuab valuuta konverteerimist, selline konverteerimine läbi müügi kuupäeval kehtiva vahetuskursi alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Samuti märgitakse, et küsimustiku juhistes on sõnaselgelt kirjas, et kasutatavad summad on arvestuslikus vääringus need, mis on vastaja raamatupidamisdokumentides kirjas. Seega oli äriühingut kasutatavast vahetuskursist nõuetekohaselt teavitatud. Seetõttu ei olnud võimalik kõnealuse väitega nõustuda.

               (23)

               Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehti täiendav kontrollkäik ühe sõltumatu importija valdustes, kelle jaoks oli ajutise määruse põhjenduses 75 nimetatud kasum kindlaks määratud. Selle tulemusel vähenes algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihindade arvutamiseks kasutatud kasumimarginaal.

               (24)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse koos eespool nimetatud muudatustega ajutise määruse põhjendused 73–75.

         4.6.   Võrdlus

               (25)

               Ühtki muud asjakohast märkust seoses võrdlusega ei esitatud. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 76–78.

         4.7.   Dumpingumarginaalid

               (26)

               Dumpingumarginaalide kohta asjakohaseid märkusi ei esitatud. Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 79–81.

               (27)

               Nagu märgitud põhjenduses 23, on sõltumatute importijate kasumimarginaali läbivaatamise tulemusel ning mõningate tehniliste vigade parandamise järel lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:

                           Äriühingu nimi

                           Dumpingumarginaal

                           CeDo (Shanghai) Ltd.

                           37,4 %

                           Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.

                           30,6 %

                           Ningbo Times Aluminum Foil Technology Co., Ltd.

                           32,9 %

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           34,9 %

                           Üleriigiline dumpingumarginaal

                           45,6 %

               (28)

               Ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud tõsiasjade põhjal kehtestati HRV üleriigiline lõplik dumpingumarginaal, kasutades selleks koostööd tegevate eksportijate selliseid tehinguid, mille puhul dumping oli kõige suurem. Sellest lähtuvalt leiti, et lõplik dumpingumarginaal oli 45,6 %.

         5.   KAHJU

   5.1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

               (29)

               Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 83.

         5.2.   Liidu tarbimine

               (30)

               Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84–86.

         5.3.   HRVst liitu suunduv import

   5.3.1.   Maht ja turuosa

               (31)

               Kuna HRVst liitu importimise ja turuosa kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 87–89.

         5.3.2.   Dumpinguhindadega impordi hinnad ja hindade allalöömine

               (32)

               Nagu nõuetekohaselt selgitatud põhjenduses 47, leiti pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist laekunud märkuste analüüsimist, et vaatlusaluse toote ja liidu tootmisharu toodetud alumiiniumfooliumi hindade võrdlemise jaoks ei ole vaja kohaldada kaubandustasandi kohandamist. Meetodi muutmine mõjutas mõnevõrra allalöömise marginaale.

               (33)

               Lisaks vähendas CeDo kontserni allalöömise marginaali sõltumatute importijate kasumimarginaali läbivaatamine (vt põhjendust 23). Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal on aga endiselt üle 7 %.

               (34)

               Eespool kirjeldatud muudatusi välja arvates ning märkuste puudumisel dumpinguhindadega impordi hindade ja hindade allalöömise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90–94 kirjeldatud metoodika hindade allalöömise kindlakstegemiseks.

         5.4.   Liidu tootmisharu ja representatiivsete liidu tootjate majanduslik olukord

   5.4.1.   Sissejuhatavad märkused ja andmed liidu tootmisharu kohta

               (35)

               Vastavate märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 95–107 esitatud esialgsed järeldused.

         5.4.2.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

               (36)

               Kuna selle kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 108.

         5.5.   Kahju kohta tehtud järeldused

               (37)

               Eelöeldu põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 109–112 esitatud esialgsed järeldused.

         6.   PÕHJUSLIK SEOS

               (38)

               Komisjonile ei laekunud dumpingu ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta tehtud esialgsete järelduste kohta ühtegi märkust. Seetõttu kinnitatakse, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ja puuduvad muud teadaolevad tegurid, mis katkestaksid põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 113–136 esitatud järeldused põhjusliku seose kohta.

         7.   LIIDU HUVID

   7.1.   Liidu tootmisharu

               (39)

               Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ühtegi märkust ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 138–142.

         7.2.   Importijad/hulgimüüjad

               (40)

               Importtoote sektori valmisolek koostööd teha oli vähene ning nagu juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 146, esitas vaid kaks importijat küsimustiku vastused. Nagu märgitud põhjenduses 23, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist visiit suurima importija (Robinson Young, Ühendkuningriik) valdustesse, et kontrollida küsimustiku vastuste õigsust. Kontrollimise tulemusena korrigeeriti nimetatud äriühingu vastava tegevuse väidetavat kasumlikkust. Seetõttu langes kahe koostööd tegeva valimisse kaasatud importija kaalutud keskmine kasumimarginaal. Kuid koostööd tegevate importijate kasumi vähenemist ei käsitatud liidu huvide analüüsi seisukohalt olulisena, sest mõlemad kasumimäärad (nii enne kui ka pärast korrigeerimist) olid mõõdukad.

               (41)

               Üks valimisse kaasatud importijatest vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 148 kokkuvõtlikult esitatud esialgse järelduse, et meetmete mõju importtoote sektorile tervikuna ei oleks ebaproportsionaalne, sest see võib olla sunnitud turult lahkuma, juhul kui meetmed kinnitataks. Ajutises määruses aga järeldati tõepoolest, et liidu tootmisharu võib importtoote sektori arvelt mõned lepingud tagasi saada. Siiski ei ole mingit kahtlust, et imporditud vaatlusalune toode on ka edaspidi liidu turul, kuigi siis juba õiglase konkurentsi tingimustes ja seetõttu võibolla väiksemas mastaabis. Seda silmas pidades kinnitatakse, et importtoote sektorile avalduv üldine mõju ei ole ebaproportsionaalne.

               (42)

               Importijate või hulgimüüjate huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei laekunud. Niisiis kiidetakse kõnealuste rühmade huve käsitlevad ajutise määruse põhjendustes 143–149 toodud esialgsed järeldused heaks.

         7.3.   Jaemüüjad ja tarbijad

               (43)

               Kuna jaemüüjate ja tarbijate huvide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 150–153.

         7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (44)

               Eespool esitatut silmas pidades leidsid kinnitust esialgsed järeldused liidu huvide kohta, ehk et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid teatavate HRVst pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamata jätmist.

         8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

   8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (45)

               Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Ningbo Favored avalduse kahjumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika kohta. Äriühing väitis, et toote kontrollnumbrite struktuuri tehtud kohandused olid tekitanud tasakaalustamatuse. Olulisima väitena tõi äriühing välja, et pakkimiskulud olid ilmselt andmete moonutamise põhjuseks. Teine küsimus puudutas meetodit, mida kasutati kaubandustasandi õiglase võrdluse tagamiseks. Esialgses etapis jagunesid liidu andmed jae- ja hulgimüügikanalite andmeteks, kuid Ningbo Favored väitis, et seetõttu tekkis ühe tooteliigi kohta kaks sihthinda, mis äriühingu sõnul oleks ebaseaduslik.

               (46)

               Toote kontrollnumbrite struktuuri tehtud kohandusi käsitleva väite osas on simulatsioonid näidanud, et moonutused tekiksid ka siis, kui kohandusi ei tehtaks. Toote kontrollnumbrite struktuuri tehtud kohandused (mis tegelikult kujutasid endast andmete konsolideerimist, et parandada vastavuse määrasid ja tüüpilisust) olid moonutused eemaldanud ja parandanud arvutuste usaldusväärsust. Seetõttu tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

               (47)

               Ka äriühingu Ningbo Favored tõstatatud teist küsimust, mis puudutas kaubandustasandi õiglase võrdluse tagamiseks kasutatud meetodit, analüüsiti nõuetekohaselt. Leiti, et kuigi tavaliselt erinesid kahe müügikanali hinnad üksteisest, ei olnud käesoleval juhul tegemist üheselt määratletava või korrapärase süsteemiga. Teatavatel juhtudel oleksid tootja müügihinnad jaemüüjatele madalamad kui hulgimüüjatele, samal ajal kui muudel juhtudel võib see olla vastupidi. Seetõttu otsustati aktsepteerida väidet, et kaubandustasandi kohandamist ei peaks tegema, sest sellise kohandamise jaoks vajalikud tingimused ei ole täidetud. Sellest tulenevalt on kahju kõrvaldamise tasemete lõplikud arvutused tehtud nii eksportivate tootjate kui ka liidu tootmisharu konsolideeritud hindade põhjal ning kaubandustasandi kohandamist ei ole tehtud. Meetodi muutmine mõjutas mõnevõrra kahjumarginaale.

               (48)

               Oma vastuses lõplikule teatavakstegemisele väitis Ningbo Favored, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamise meetod oli vigane ja ebausaldusväärne, sest liidu tootmisharu poole pealt oli lähtepunktiks liidu müügihind toote kontrollnumbri kohta, mitte tootmiskulu toote kontrollnumbri kohta. Ningbo Favored järeldas, et tootmiskulu jaotust toote kontrollnumbri kohta ei kasutatud, sest komisjoni ametnikud „ei sundinud” äriühingut vastavaid andmeid esitama, ning lähtuvalt sellest tuleks menetlus „tõendite puudumise” tõttu lõpetada.

               (49)

               Algmäärusega ei nähta aga ette, kuidas liidu tootmisharu taotletav hind peaks olema kehtestatud. Tavapäraselt tehakse seda lähtuvalt tootmiskulust toote kontrollnumbri kohta pluss kasumimarginaal või kasutades keskmist müügihinda (tehasehinda) toote kontrollnumbri kohta sõltumatutele klientidele liidu turul ning kohandades neid uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liites saadud tulemusele kehtestatud kasumimarginaali. Märgitakse, et mõlemad meetodid on usaldusväärsed ning on teineteisega asendatavad (olenevalt asjaoludest). Uurimisel kasutati teist meetodit (st lähtuvalt liidu tegelikest müügihindadest sõltumatutele klientidele), sest kõik valimisse kaasatud liidu tootjad ei olnud suutelised arvutama usaldusväärset tootmiskulu jaotust toote kontrollnumbri kohta.

               (50)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükatakse tagasi süüdistus, et valitud meetod on ebausaldusväärne, ning väide, et menetlus tuleks sellest lähtuvalt lõpetada.

               (51)

               CeDo Group väitis, et selle esialgsete kahjumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika ei olnud korrektne, sest selle puhul ei võetud täielikult arvesse CeDo Groupi struktuuri. Tõepoolest varustab importija CeDo UK, mis on seotud valimisse kaasatud koostööd tegeva eksportiva tootjaga („CeDo (Shanghai)”), liidu turgu nii HRVs kui ka liidus toodetud fooliumiga, mida tarnitakse seotud importija/edasimüüja kaudu. Äriühing väitis, et kõnealuse seotud importija/edasimüüja müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaali ei peaks CeDo edasimüügihindadest maha arvutama, sest konkurents leiab aset liidu klientide tasandil. Tema sõnul ei kahjustaks CeDo müügihinnad tarbija tasandil liidu tootmisharu.

               (52)

               CeDo väide oma müügihindade kohta seoses liidu tootmisharu hindadega seati kahtluse alla kaebuse esitanud liidu tootjate avaldustes. Kuid küsimust ei olnud võimalik täiendavalt uurida, sest osapoolte esitatud teavet ei saanud uurimise niivõrd hilises etapis kontrollida.

               (53)

               Tuleks märkida, et kahjumarginaali arvutamise eesmärk on määrata kindlaks, kas dumpinguhinnaga impordi CIF-hinnale dumpingumarginaalil põhinevast määrast madalama tollimaksumäära kohaldamine oleks piisav dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Hinnang peaks lähtuma kõnealuse impordi CIF-hinnast, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga. Juhul kui import toimub sidusimportijate kaudu ja analoogselt dumpingumarginaali arvutamisel kasutatava lähenemisviisiga, mille võiks asendada kahjumarginaali arvutamisega sellise tollimaksumäära kindlaksmääramiseks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale, arvutatakse CIF-hind esimesele sõltumatule kliendile toimunud edasimüügi hinna alusel ning seda kohandatakse nõuetekohaselt algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Teiseks (ning ilma et see piiraks viimati mainitud tähelepanekuid) tuleks märkida, et CeDo pooldatav metoodika viiks paratamatult selleni, et kasutatakse hindu, mis on seotud CeDo liidus toodetava alumiiniumfooliumiga, sest nagu eespool märgitud, tarnis seotud importija/edasimüüja liidu turule nii Hiinas kui ka liidus toodetud alumiiniumfooliumi.

               (54)

               CeDo tuli mainitud küsimuse juurde tagasi uurimise lõppjärgus. Ta taotles ka ärakuulamist kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt ning asja arutamiseks see korraldatigi. CeDo kordas oma varasemaid väiteid ja vaidlustas ka eespool toodud selgituse artikli 2 lõike 9 kohta, teatades, et artikli 2 lõige 9 on esitatud dumpingut käsitlevates algmääruse sätetes ning neid ei saa kasutada analoogselt kahju arvutamiseks. Komisjoni talitused juhtisid tähelepanu sellele, et kuigi artiklis 2 on käsitletud dumpinguküsimusi, kuulub artikli 2 lõige 9 alapeatüki „ekspordihind” alla ning selles on esitatud juhised, kuidas tuleb liidu müügi puhul sidusimportija kaudu arvutada ekspordihind. Algmääruse üheski muus sättes ei anta selles suhtes täpsemat juhatust.

               (55)

               CeDo juhtis tähelepanu Üldkohtu otsusele äriühingu Kazchrome (4) kohta, millest sai tema sõnul juhinduda seoses väitega, et hindade allalöömise väljaarvutamise kõige täpsem viis oleks võrrelda impordihindasid ühenduse tootmisharu toodete hindadega, mille hulka on arvatud kuni kliendi tegevuskohani kantavad kõik kulud. Tuleks aga märkida, et Üldkohus tunnistas, et selline lähenemine ei ole praktiline, ja otsusest ilmneb selgelt, et CIF-hinnad on kahjumarginaalide arvutamisel aktsepteeritav metoodika. Lisaks käsitles Kazchrome’i juhtum spetsiifilist olukorda, mille puhul kaubad jõudsid liidu turule kõigepealt läbi Leedu (transiidina) ning saadeti seejärel Rotterdami, kus tehti tollivormistus. Nimetatud juhtumiga seoses oli komisjon otsustanud arvutada hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi osakaalu transiitpunktis kehtiva hinna põhjal vastupidiselt tollivormistusele järgnevale hinnale. See ei puutu käesolevasse uurimisse, sest kahtluse alla ei seata tõsiasja, et hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügiga seotud arvutused põhinevad CeDo CIF-hinnal, mis kehtib pärast tollivormistust. Lisaks piiritles kohus Kazchrome’i asja puhul oma otsuse selgelt ainult konkreetse juhtumiga.

               (56)

               CeDo tõstatas ka õiglase võrdluse küsimuse ja tsiteeris kaht WTO vaekogu aruannet (5). Institutsioonid on rahul sellega, et komisjoni talituste poolt kehtestatud CeDo hinnad ja liidu tootmisharu tehasehinnad (nii hindade allalöömise kui ka turuhinnast madalama hinnaga müügi puhul) on õiglase ja mõistliku võrdluse aluseks. Tuleks meenutada, et täiuslik võrdlus tuleks kõne alla siis, kui arvesse võetaks ainult sama lepingu jaoks tehtud pakkumisi, sest ainult siis oleksid müügitingimused identsed. Täiuslikku võrdlust käesoleval juhul aga teha ei saa ning institutsioonid on rahul ka sellega, et metoodika (mille puhul kasutatakse üheaastase uurimisperioodi jooksul kogutud samalaadsete toodete keskmisi hindu) on õiglane. Teatavakstegemisel anti metoodika kohta ka selgesõnaline teave.

               (57)

               Lisaks leitakse, et CeDo pooldatav metoodika põhjustaks selle äriühingu ja muude valimisse kaasatud eksportivate tootjate (kes müüvad sõltumatutele importijatele) marginaalide arvutamisel ebavõrdset kohtlemist. Muude valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kasutatud metoodika põhines CIF-taseme ekspordihinnal, mis loomulikult välistab liidu müügi-, üld- ja halduskulud ja kasumi, mis tuleneb tollivormistusjärgsest edasimüügist liidus. Komisjon arvab, et hindade allalöömise ja võrdlushindade allalöömisega seotud arvutuste jaoks vastava impordihinna kehtestamist ei peaks mõjutama see, kas eksport toimub liitu sõltumatutele või seotud ettevõtjatele. Metoodika, mida komisjon kasutas, tagab, et mõlemal juhul kindlustatakse võrdne kohtlemine. Viimaks, nagu märgitud põhjenduses 53, tekitaks CeDo soovitav lähenemine (eelkõige kõnealuse äriühingu olukorda silmas pidades) segadust ja ähmastaks kaht erijoont, mis iseloomustavad CeDo tegutsemist alumiiniumfooliumi tarnijana liidu turule. Tõepoolest, CeDo varustab liidu turgu kõigepealt kui tootja, kes asub liidus, ja teiseks kui Hiinast imporditava alumiiniumfooliumi edasimüüja. Kahjumarginaali arvutamise eesmärk ei ole mõõta seda, mil määral liidu importiva tootja CeDo UK müük tekitab liidu tootjatele kahju, vaid hinnata, kas CeDo Shanghai eksport avaldab seesugust mõju hindade allalöömise ja liidu tootjate hinnast madalama hinnaga müügi kaudu. Sel eesmärgil on asjaomane hind, mida tuleb arvesse võtta, selline, millega vaatlusalust toodet müüakse liitu, mitte hind, millega imporditud materjali liidu importivate tootjate poolt edasi müüakse. See asjaolu on kooskõlas lähenemisega, mida kasutatakse liidu omamaiste tootjate impordile omistatava kahjumarginaali arvutamisel.

               (58)

               Viimaks tuleks nentida, et liidu tootjate hindu on korrigeeritud tehasehindade tasemele, arvates maha mitte ainult kreeditarveid, hinnaalandusi ja hinnavähendeid, vaid ka komisjonitasud (mis on müügikulude üks liik) ja transpordiga seotud kulud. Seega ei oleks importija edasimüügihinna võrdlemine liidu tehasehinnaga õiglane.

               (59)

               Eeltoodud põhjustel jäädi kindlaks sellele, et CeDo kahjumarginaali arvutamise metoodika läbivaatamise nõuet rahuldada ei saa.

               (60)

               Kuid sõltumatute importijate läbivaadatud kasumimarginaal (mida muudeti põhjenduses 23 selgitatud põhjustel) mõjutas CeDo kahjumarginaali, sest see arvestatakse edasimüügihinnast maha. Viimaks – kõiki allalöömismarginaale mõjutas väikese tehnilise vea parandamine sihtkasumi kohaldamise esialgses etapis.

               (61)

               Eespool esitatut silmas pidades on lõplikud kahjumarginaalid järgmised:

                           Äriühingu nimi

                           Turuhinnast madalama hinnaga müük

                           CeDo (Shanghai) Ltd.

                           14,2 %

                           Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.

                           14,6 %

                           Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd

                           15,6 %

                           Teiste koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmine

                           14,6 %

                           Jääk

                           35,6 %

         8.2.   Lõplikud meetmed

               (62)

               Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada teatavate HRVst imporditavate alumiiniumfooliumi rullide suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamal tuvastatud tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele.

               (63)

               Eespool toodu põhjal on kõnealuste tollimaksude kehtestamisele kuuluvad määrad järgmised:

                           Äriühingu nimi

                           Dumpingumarginaal

                           Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

                           Dumpinguvastase tollimaksu määr

                           CeDo (Shanghai) Ltd.

                           37,4 %

                           14,2 %

                           14,2 %

                           Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.

                           30,6 %

                           14,6 %

                           14,6 %

                           Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.

                           32,9 %

                           15,6 %

                           15,6 %

                           Teised koostööd tegevad äriühingud

                           34,9 %

                           14,6 %

                           14,6 %

                           Üleriigiline dumpingumarginaal

                           45,6 %

                           35,6 %

                           35,6 %

               (64)

               Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad on määratud käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit HRVst ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (65)

               Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad kehtiva ja käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (66)

               Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitada kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul – ja kui tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

               (67)

               Kõik taotlused individuaalse dumpinguvastase tollimaksumäära kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse seejärel käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

               (68)

               Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksumäära kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

               (69)

               Et tagada uute eksportijate ja artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis loetletud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute (kelle puhul keskmine tollimaksumäär on 14,6 %) võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, sest kõnealust artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

               (70)

               Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et nad saaksid esitada lõplike järelduste teatavakstegemise kohta märkuseid.

               (71)

               Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

         9.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

               (72)

               Pidades silmas kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurust ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda.

               (73)

               Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad, samal ajal kui tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tuleks vabastada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise alumiiniumfooliumi impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille paksus on 0,007 mm või rohkem, kuid mitte üle 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg, praegu klassifitseeritud CN-koodide 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARICi koodid 7607111110 ja 7607191010) alla.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Äriühing

               Tollimaks

               TARICi lisakood

               CeDo (Shanghai) Ltd., Shanghai

               14,2 %

               B299

               Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City

               14,6 %

               B301

               Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo

               15,6 %

               B300

               Able Packaging Co., Ltd., Shanghai

               14,6 %

               B302

               Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd., Guangzhou

               14,6 %

               B303

               Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd., Yuyao City

               14,6 %

               B304

               Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd., Shanghai

               14,6 %

               B305

               Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd., Linqu

               14,6 %

               B306

               Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd., Zhengzhou City

               14,6 %

               B307

               Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd., Zhouzhou City

               14,6 %

               B308

               Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd., Zibo

               14,6 %

               B309

               Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd., Yuyao

               14,6 %

               B310

               Kõik teised äriühingud

               35,6 %

               B999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Määruse (EL) nr 833/2012 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
   Artikkel 3
   Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

               —

               ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

               —

               ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,

               —

               ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,

         siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 14,6 %.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. märts 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. GILMORE

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 251, 18.9.2012, lk 29.

      (3)  ELT L 331, 1.12.2012, lk 56.

      (4)  T-107/08 Transnational Company „Kazchrome” AO ja ENRC Marketing AG vs. Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon [2011] (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (5)  WTO vaekogu aruanne: China – CVD and AD Duties on Grain Oriented Flat-Rolled Electrical Steel from USA – WT/DS414/R ning AD Measure on Farmed Atlantic Salmon from Norway – WT/DS337/R.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office: NERV-105, 08/020, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1)

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2)

                  järgmine avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] teatavaid alumiiniumfooliumi rulle, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis (äriühingu nimi ja registrijärgne asukoht) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
                  Kuupäev ja allkiri”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 411/2011, 27. aprill 2011 , millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               28.4.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/26

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 411/2011,
   27. aprill 2011,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
   võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:
   Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
   ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2011.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 27. aprill 2011

            Komisjoni nimel presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

      (1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

      (2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

      LISA
      Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (EUR/100 kg)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  JO

                  74,8

                  MA

                  44,1

                  TN

                  118,7

                  TR

                  86,7

                  ZZ

                  81,1

                  0707 00 05

                  AL

                  107,4

                  EG

                  152,2

                  TR

                  133,0

                  ZZ

                  130,9

                  0709 90 70

                  MA

                  78,8

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  92,3

                  0709 90 80

                  EC

                  33,0

                  ZZ

                  33,0

                  0805 10 20

                  EG

                  54,1

                  IL

                  71,7

                  MA

                  48,8

                  TN

                  48,2

                  TR

                  78,3

                  ZZ

                  60,2

                  0805 50 10

                  TR

                  50,2

                  ZZ

                  50,2

                  0808 10 80

                  AR

                  79,0

                  BR

                  80,7

                  CA

                  111,8

                  CL

                  89,5

                  CN

                  108,0

                  MK

                  50,2

                  NZ

                  116,6

                  US

                  123,5

                  ZA

                  82,0

                  ZZ

                  93,5

                  0808 20 50

                  AR

                  84,3

                  CL

                  114,4

                  CN

                  65,7

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  90,2

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/875, 22. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               23.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 134/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/875,
   22. mai 2017,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 22. mai 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

            peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  MA

                  109,6

                  TR

                  66,0

                  ZZ

                  87,8

                  0707 00 05

                  TR

                  84,9

                  ZZ

                  84,9

                  0709 93 10

                  TR

                  131,4

                  ZZ

                  131,4

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  55,9

                  MA

                  60,6

                  TR

                  48,9

                  ZA

                  44,6

                  ZZ

                  52,5

                  0805 50 10

                  AR

                  112,1

                  TR

                  153,6

                  ZA

                  207,1

                  ZZ

                  157,6

                  0808 10 80

                  AR

                  98,4

                  BR

                  113,4

                  CL

                  128,3

                  CN

                  145,5

                  NZ

                  153,0

                  US

                  107,1

                  ZA

                  101,2

                  ZZ

                  121,0

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.