title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/207, 20. jaanuar 2015 , millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta

text:
               13.2.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 38/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/207,
   20. jaanuar 2015,
   millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 4, artikli 101 teist ja viiendat lõiku, artikli 106 teist lõiku, artikli 111 lõiget 5, artikli 125 lõiget 10 ning artikli 127 lõiget 6,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 5,
   olles konsulteerinud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 288/2014 (3) on kehtestatud programmide ettevalmistamiseks vajalikud sätted. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest (edaspidi „ESI fondid”) rahastatavate programmide rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada täiendavad määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamise sätted. Tervikliku ülevaate saamise ja nende sätete kättesaadavuse hõlbustamiseks tuleks need kehtestada ühes rakendusaktis.

               (2)

               Partnerluslepingu rakendamise eduaruande vormis tuleks määrata kindlaks ühised tingimused eduaruande igas osas nõutava teabe esitamiseks, et tagada eduaruandes esitatava teabe järjepidevus ja võrreldavus ning sellest tulenevalt koondatavus. Selleks ja võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline kogu teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andmete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv. Tekstiväljade jaoks välja pakutud tähemärkide piirarvud tuginevad kõige põhjalikumate aruannete vajadustele.

               (3)

               Määruses (EL) nr 1303/2013 kehtestatud nõuete täitmiseks on eduaruande vorm jagatud viide ossa. I osas esitatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks nõutav teave ja hindamine. II osas esitatakse noorte tööhõive algatuse eduaruande jaoks nõutav teave ja hindamine. Eduaruande vormi III, IV ja V osas esitatud teave tuleks esitada Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile ja Ühtekuuluvusfondile, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt on liikmeriigid, millel on fondi kohta kuni üks rakenduskava, otsustanud lisada sama määruse artikli 50 lõikes 5 nõutud teabe ning sama määruse artikli 111 lõike 4 teise lõigu punktides a, b, c ja h osutatud teabe 2017. ja 2019. aastal esitatavate iga-aastase rakendusaruande ja rakendamise lõpparuande asemel partnerluslepingu rakendamise eduaruandesse. Kui see teave on juba eduaruande I või II osas esitatud, siis ei tohiks seda III, IV või V osas korrata, kuna kogu teave tuleks ainult korra esitada.

               (4)

               Suurprojektid moodustavad olulise osa ELi kulutustest ja on ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamiseks strateegilise tähtsusega. Ühtse rakendamise tagamiseks on vaja tagada suurprojektide kinnitamiseks nõutava teabe esitamise standardvorm. Kõnealuses vormis esitatud teave peaks andma piisava kindlustunde selle kohta, et Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahalise toetuse tõttu töökohtade arv Euroopa Liidus oluliselt ei vähene.

               (5)

               Suurprojekti kinnitamise eeltingimuseks on kulude ja tulude analüüs, finantsanalüüs ja riskihindamine. Kulude ja tulude analüüsimise metoodika tuleks koostada tunnustatud parimate tavade alusel ja eesmärgiks peaks olema tagada nii analüüsimise kui ka komisjoni või sõltumatute ekspertide poolse hindamise järjepidevus, kvaliteet ja hoolsus. Suurprojektide kulude ja tulude analüüs peaks näitama, et projekt on majanduslikust seisukohast soovitatav ning et Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahaline toetus on vajalik projekti rahalise elujõulisuse tagamiseks.

               (6)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 106 rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks on vaja ette näha ühise tegevuskava näidisvorm. Võttes arvesse asjaolu, et kogu liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andemete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv.

               (7)

               Kuna majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi saavutamise aruandlusnõuded ei ole identsed, on vaja koostada kaks rakendusaruande vormi, millest üks on seotud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga ning teine Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammidega. Sellest hoolimata tuleks tagada, et kui aruandlusnõuded on nende kahe eesmärgi puhul samad või sarnased, siis ühtlustatakse vormide sisu võimalikult suures ulatuses.

               (8)

               Iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete vormis tuleks määrata aruannete igas osas teabe esitamiseks ühetaolised tingimused. Sellega tagatakse, et esitatud teave on järjepidev ja võrreldav ning seda on võimalik vajaduse korral koondada. Selleks ja võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline kogu teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andmete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv. Tekstiväljade jaoks välja pakutud tähemärkide piirarvud tuginevad kõige põhjalikumate aruannete vajadustele.

               (9)

               Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames iga-aastaste rakendusaruannete suhtes kehtivate määruse (EL) nr 1303/2013 nõuete täitmiseks, mille kohaselt tuleb eri tüüpi teavet esitada asjaomase aasta alusel, jagatakse vorm kolmeks osaks, et selgelt esitada iga aasta aruande jaoks nõutav teave. A osas esitatakse alates 2016. aastast igal aastal nõutav teave. B osas esitatakse 2017. ja 2019. aastal esitatavates aruannetes ning lõpparuannetes nõutav lisateave ning C osas 2019. aastal esitatavas aruandes ja lõpparuandes esitatav teave, mis tuleb esitada lisaks A ja B osas esitatud teabele. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt võivad liikmesriigid, millel on kuni üks rakenduskava fondi kohta, lisada teatava teabe 2017. ja 2019. aastal esitatavate iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande asemel eduaruandesse. Nende sätete ühtse rakendamise tagamiseks tuleb see teave vormis kindlaks määrata.

               (10)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõike 9 kohaselt tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete kokkuvõte, mis on ette nähtud kodanike jaoks. See tuleks laadida üles eraldi dokumendina iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete lisana. Kodanikele mõeldud kokkuvõtte jaoks ei ole eraldi vormi ette nähtud ning seega võivad liikmesriigid kasutada endale kõige sobivamat struktuuri ja vormi.

               (11)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 esimese lõigu punkti e kohaselt korraldusasutuse vastutusalasse kuuluva vahendite haldaja kinnituse koostamise ja esitamise nõuete ühtlustamiseks tuleb standardvormi kujul määrata selle sisu jaoks ühetaolised tingimused.

               (12)

               Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 4 ja artikli 127 lõike 5 esimese lõigu kohaselt auditeerimisasutuse vastutusalasse kuuluva auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande koostamise ning esitamise nõuete ühtlustamiseks tuleks ette näha vorm, kus esitatakse selle struktuuri ühetaolised tingimused ja määratakse kindlaks selle koostamiseks kasutatava teabe laad ja kvaliteet.

               (13)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu rakendamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Eduaruande vorm
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõikes 1 osutatud partnerluslepingu rakendamise eduaruanne koostatakse käesoleva määruse I lisas esitatud vormis.
   Artikkel 2
   Suurprojekti kohta teabe esitamise vorm
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktides a–i osutatud suurprojektide kinnitamiseks nõutav teave esitatakse käesoleva määruse II lisas esitatud vormis.
   Artikkel 3
   Kulude ja tulude analüüsimise metoodika
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktis e osutatud kulusid ja tulusid analüüsitakse kooskõlas käesoleva määruse III lisas esitatud metoodikaga.
   Artikkel 4
   Ühise tegevuskava näidise vorm
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 106 esimeses lõigus osutatud ühise tegevuskava sisu määratakse kindlaks käesoleva määruse IV lisas esitatud vormis.
   Artikkel 5
   Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vorm
   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 kohased majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud iga-aastased rakendusaruanded ja rakendamise lõpparuanded koostatakse käesoleva määruse V lisas esitatud vormis.
   Artikkel 6
   Vahendite haldaja kinnituse vorm
   Iga rakenduskava kohta esitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 esimese lõigu punkti e kohane vahendite haldaja kinnitus käesoleva määruse VI lisas esitatud vormis.
   Artikkel 7
   Auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormid
   1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikes 4 osutatud auditistrateegia koostatakse käesoleva määruse VII lisas esitatud vormis.
   2.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 esimese lõigu punkti a kohane auditiarvamus koostatakse käesoleva määruse VIII lisas esitatud vormis.
   3.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 esimese lõigu punkti b kohane auditeerimise aastaaruanne koostatakse käesoleva määruse IX lisas esitatud vormis.
   Artikkel 8
   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakendamise aruannete vorm
   Määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 kohased Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi iga-aastased rakendusaruanded ja rakendamise lõpparuanded koostatakse käesoleva määruse X lisas esitatud vormis.
   Artikkel 9
   Jõustumine
   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 20. jaanuar 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

      (2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 288/2014, 25. veebruar 2014, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) kohaselt eeskirjad, mis käsitlevad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) kohaselt eeskirjad, milles käsitletakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammide näidist (ELT L 87, 22.3.2014, lk 1).

      I LISA

         EDUARUANDE VORM

      I OSA

         Kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks vajalik teave ja hindamine

      1.   Muutused liikmesriigi arenguvajadustes alates partnerluslepingu vastuvõtmisest (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013
          (1)
         artikli 52 lõike 2 punkt a)

                  a)

                  Arenguvajaduste muutuste üldine kirjeldus ja hindamine, sealhulgas aluslepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 alusel vastu võetud uute asjakohaste riigipõhiste soovitustega kindlaks määratud arenguvajaduste muutuste kirjeldus.

                  b)

                  Vajaduse korral muud asjaolud.

         <type='S' maxlength=24500 input='M'> (2)

      2.   Edusammud Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia täitmisel ning fondispetsiifiliste ülesannete täitmisel, mis on saavutatud tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusele, mis on ette nähtud valitud valdkondlikele eesmärkidele, eeskätt seoses iga programmi jaoks tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidega, ning tänu kliimamuutuseesmärkide raames kasutatud toetusele (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt B)

                  (a)

                  Euroopa 2020. aasta strateegia raames seatud riiklike sihttasemete (3) saavutamisel tehtud edusammude ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest selleks eraldatud toetuse kirjeldus ning hindamine, osutades tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele ja vajaduse korral kliimamuutustealase eesmärgi raames kasutatud toetustele.

                  (b)

                  Selle kirjeldamine ning hindamine, kuidas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on aidanud kaasa valdkondlike eesmärkide saavutamisele, osutades iga programmi tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele ja kliimamuutuseesmärkide saavutamiseks kasutatud toetusele, või kuidas need fondid on aidanud kaasa liidu prioriteetide täitmisele ning millist edu on saavutatud partnerluslepingus sätestatud iga valdkondliku eesmärgi põhitulemuste saavutamisel, sealhulgas vajaduse korral kirjeldades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse rolli majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel, osutades iga programmi tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele.

                  (c)

                  Vajaduse korral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest uute asjakohaste riigipõhiste soovituste täitmiseks antava toetuse kirjeldus.

                  (d)

                  Vajaduse korral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil arenguvajaduste muutumisega tegelemise kirjeldus.

                  (e)

                  Üksnes 2019. aasta aruande puhul: tabeli 2 andmete kokkuvõtlik analüüs, mis hõlmab vahe-eesmärkide mittesaavutamise põhjuste ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmete hindamist.

                  (f)

                  Vajaduse korral muud asjaolud.

         <type='S' maxlength=52500 input='M'>

         Tabel 1.

         Kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus

                  Fond

                              A.

                              Partnerluslepingu kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus

                              B.

                              Kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus (4)

                  Partnerluslepinguga võrreldes kasutatud toetuse protsent
                  (% B/A)

                  Euroopa Regionaalarengu Fond

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  Ühtekuuluvusfond

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  Euroopa Sotsiaalfond (5)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  KOKKU

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

         Tabel 2.

         Ainult 2019. aasta aruande puhul — vahe-eesmärkide saavutamine liikmesriigi hinnangu alusel

                  Programm

                  Prioriteet

                  Fond (6)

                  Piirkonna kategooria (7)

                  Temaatiline (7) eesmärk

                  Vahe-eesmärkide saavutamine (jah/ei)

                  Euroopa Liidu toetus

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

            3.   Ainult 2017. aasta aruande puhul — partnerluslepingus kehtestatud eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt c)

      Vajaduse korral üldine teave ja hindamine seoses sellega, kas partnerluslepingus kehtestatud kohaldatavad eeltingimused, mida ei ole partnerluslepingu vastuvõtmise kuupäeval täidetud, on kindlaks määratud ajakava kohaselt rakendatud.

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

                  Kohaldatavad üldised eeltingimused, mis olid täielikult täitmata või osaliselt täidetud

                  Täitmata kriteeriumid

                  Võetud meede

                  Tähtpäev (kuupäev)

                  Täitmise eest vastutavad asutused

                  Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

                  Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

                  Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

                  Märkused (iga meetme kohta)

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=1000 input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='S' maxlength=2000 input='M'>

                  Meede 1

                  Meede 2

                  Kohaldatavad valdkondlikud eeltingimused, mis olid täielikult täitmata või osaliselt täidetud

                  Täitmata kriteeriumid

                  Võetud meede

                  Tähtpäev (kuupäev)

                  Täitmise eest vastutavad asutused

                  Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

                  Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

                  Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

                  Märkused (iga meetme kohta)

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=1000 input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='S' maxlength=2000 input='M'>

                  Meede 1

                  Meede 2

            4.   Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning teiste liidu ja riiklike rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahelise koordineerimise tagamise mehhanismide rakendamine (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt d)

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

                  (a)

                  Partnerluslepingus kehtestatud koordineerimismehhanismide ja nende rakendamisel (kui see on asjakohane) tekkinud mis tahes probleemide hindamine.

                  (b)

                  Vastavalt vajadusele kohandatud ja uute koordineerimismehhanismide kirjeldus.

                  (c)

                  Vajaduse korral muud asjaolud.

            5.   Integreeritud lähenemisviisi rakendamine territoriaalse arengu suhtes või rakenduskavade rakendamisel põhinevate integreeritud lähenemisviiside kokkuvõte, sealhulgas edusammud koostöö jaoks kehtestatud prioriteetvaldkondades (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt e)

                  a)

                  Üldised märkused ja hindamine.

                     <type='S' maxlength=14000 input='M'>

                  b)

                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti i puhul — kogukonna eestvedamisel kohaliku arengu rakendamise ülevaade.

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  c)

                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti i puhul — vajaduse korral integreeritud territoriaalsete investeeringute rakendamise ülevaade.

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  d)

                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti ii puhul — vajaduse korral makropiirkondlike ja mere vesikonna strateegiate rakendamise ülevaade.

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  e)

                  Seoses määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunktiga iii vajaduse korral ülevaade integreeritud lähenemisviisi rakendamisest vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade vajadustega tegelemiseks.

                              —

                              Vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade vajadustega tegelemiseks võetud meetmete kirjeldus.

                              —

                              Nende geograafiliste piirkondade/sihtrühmade vajadustega tegelemisel saavutatud tulemuste kirjeldus.

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  f)

                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti iv puhul vajaduse korral ülevaade rakendamisest selliste ebasoodsate tingimuste all kannatavate geograafiliste alade rahvastikuprobleemidega tegelemiseks.

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

            6.   Vajaduse korral meetmed, mis on võetud, et parandada liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate suutlikkust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hallata ja kasutada (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt f)

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

      7.   Võetud meetmed ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamisel saavutatud edu (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt g)

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

      8.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerite roll partnerluslepingu rakendamisel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt h)

                  a)

                  Partnerluslepingust lähtudes eduaruande koostamisel valitud partnerite rolli kirjeldus ja hindamine.

                  b)

                  Valitud partnerite poolt rakenduskavade rakendamisel osalemise, sealhulgas rakenduskavade järelevalvekomiteedes osalemise kirjeldus ja hindamine.

                  c)

                  Vajaduse korral muud asjaolud.

         <type='S' maxlength=21000 input='M'>

      9.   Kokkuvõte Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide läbivate teemade ja poliitikaeesmärkide rakendamiseks võetud meetmetest (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt i)

                  (a)

                  Kokkuvõte läbivate teemade rakendamiseks võetud meetmetest, mille eesmärk on tagada nende põhimõtete edendamine ja järelevalve eri rakenduskavade raames, lähtudes partnerluslepingu sisust:

                              (1)

                              sooline võrdõiguslikkus, diskrimineerimiskeeld, puudega inimeste juurdepääsuvõimalused;

                              (2)

                              säästev areng (keskkonnakaitse, ressursitõhusus, kliimamuutuste mõju leevendamine ja nendega kohanemine, elurikkuse kaitse ja riskide ärahoidmine).

                  (b)

                  Läbivate poliitikaeesmärkide süvalaiendamise tagamiseks rakendatud meetmete kokkuvõte, osutades partnerluslepingu sisule.

                  (c)

                  Vajaduse korral muud asjaolud.

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

      II OSA

         Noorte tööhõive algatuse kohta esitatav teave ja selle algatuse hindamine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013
          (8)
         artikli 19 lõike 5 kohaldamise korral)

      10.   Noorte tööhõive algatuse rakendamine (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 5)

                  (a)

                  Noorte tööhõive algatuse rakendamise üldine kirjeldus, sealhulgas selle kohta, kuidas noorte tööhõive algatus on aidanud kaasa noortegarantii rakendamisele, ning mis hõlmab konkreetseid näiteid noorte tööhõive algatuse raames toetatud sekkumiste kohta.

                  (b)

                  Noorte tööhõive algatuse rakendamisel tekkinud mis tahes probleemide ja nende probleemide lahendamiseks võetud meetmete kirjeldus.

                  (c)

                  Noorte tööhõive algatuse rakendamise hindamine määratud eesmärkide ja sihttasemete ning noortegarantii rakendamiseks eraldatud panuse seisukohast.

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

      III OSA

         Ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatav teave ja selle poliitika hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti lisada iga-aastaste rakendusaruannete teatavad osad eduaruandesse — tuleb esitada 2017. ja 2019. aastal

      11.   Täiendav teave ja hindamine, mis võib lisada olenevalt rakenduskava sisust ja eesmärkidest (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõige 4; lisatakse, kui on vaja täiendada eduaruande teisi osi)

      11.1   Edusammud integreeritud lähenemisviisi rakendamisel territoriaalse arengu suhtes, sealhulgas selliste piirkondade arengu suhtes, kus on rahvastikuprobleemid ning püsivad või looduslikud ebasoodsad tingimused, linnade säästev areng ning rakenduskava kohane kohalik arendustegevus kogukonna eestvedamisel.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.2   Edusammud liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate fondide haldamise ning nende kasutamise suutlikkuse parandamiseks võetud meetmete rakendamisel.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.3   Edusammud piirkondadevaheliste ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisel.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.4   Edusammud vaesusest enim mõjutatud geograafiliste piirkondade või suurima diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse riskiga sihtrühmade erivajaduste rahuldamise meetmete rakendamisel, pöörates eriti tähelepanu marginaliseeritud kogukondadele, puudega inimestele, pikaajalistele töötutele ja mittetöötavatele noortele, lisades vajaduse korral kasutatud rahastamisvahendid.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      IV OSA

         Noorte tööhõive algatuse rakendamise kohta esitatav teave ja selle hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti — tuleb esitada 2019. aastal
          (9)

      12.   Noorte tööhõive algatuse rakendamine (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 4)

                  a)

                  Nende oluliste tähelepanekute kirjeldus, mis on saadud määruse (EL) 1304/2013 artikli 19 lõikes 6 osutatud hindamise tulemusena, millega hinnatakse Euroopa Sotsiaalfondist antud ühise toetuse ja noorte tööhõive algatusele suunatud konkreetse eraldise, sealhulgas noortegarantii elluviimiseks tehtud eraldise tulemuslikkust, tõhusust ja mõju.

                  b)

                  Noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteedi kirjeldus ja hindamine.

                  c)

                  Selliste edusammude kirjeldus ja hindamine, mis noorte tööhõive algatuses osalejad on teinud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale.

         <type='S' maxlength=14000 input='M'>

      V OSA

         Ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatav teave ja selle poliitika hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti (lisada vajaduse korral eduaruande teiste osade täiendamiseks) — tuleb esitada 2019. aastal

      13.   Rakenduskava panus liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisse (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 5)

      Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele rakenduskavast antud panuse teave ja hindamine.

         <type='S' maxlength=17500 input='M'>

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

         (2)  Väljaelementide seletus:

                     type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär;

                     input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

                     maxlength = maksimaalne tähemärkide arv koos tühikutega.

         (3)  EAFRD puhul lähtutakse hindamisel ja kirjeldamisel liidu prioriteetides seatud sihttasemetest, kuna strateegias „Euroopa 2020” keskendutakse kuuele prioriteedile.

         (4)  Kokku eurodes, lähtudes komisjonile eelmise aasta 31. detsembri tähtpäevaks deklareeritud rahastamiskõlblikest kuludest.

         (5)  Hõlmab ka noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud vahendeid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus).

         (6)  Selles tabelis käsitatakse noorte tööhõive algatuste jaoks eraldatud vahendeid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus) fondina.

         (7)  Ei kohaldata EAFRD ega EMKFi suhtes.

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470). Selle osa täidab liikmesriik, kus on kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt noorte tööhõive algatuse raames toetatavaid piirkondi.

         (9)  Selle osa täidab liikmesriik, kus on määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 16 kohaselt noorte tööhõive algatuse raames toetatavaid piirkondi.

      II LISA

         Suurprojekti kohta teabe esitamise vorm

      SUURPROJEKT
      EUROOPA REGIONAALARENGU FOND / ÜHTEKUULUVUSFOND

         TARISTU-/TOOTMISINVESTEERING

                  Projekti nimetus

                     <type='S' maxlength=255 input='M'>

                  Komisjoni viitenumber

                     <type='S' maxlength=15 input='S'>

            A.   SUURPROJEKTI RAKENDAMISE EEST VASTUTAV ASUTUS JA TEMA SUUTLIKKUS
      A.1.   Projekti rakendamise eest vastutav asutus (korraldus- või vahendusasutus)

                  A.1.1

                     Nimi:

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>
                      (1)

                  A.1.2

                     Aadress:

                     <type='S' maxlength='400' input='M'>

                  A.1.3

                     Kontaktisiku nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  A.1.4

                     Kontaktisiku ametikoht

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  A.1.5

                     Telefoninumber:

                     <type='N' input='M'>

                  A.1.6

                     E-posti aadress:

                     <type='S' maxlength='100' input='M'>

            A.2.   Projekti rakendamise eest vastutav(ad) asutused
          (2)
         (toetusesaaja(d)
          (3)
         )

                  A.2.1

                     Nimi:

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  A.2.2

                     Aadress:

                     <type='S' maxlength='400' input='M'>

                  A.2.3

                     Kontaktisiku nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  A.2.4

                     Kontaktisiku ametikoht

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  A.2.5

                     Telefoninumber:

                     <type='N' input='M'>

                  A.2.6

                     E-posti aadress:

                     <type='S' maxlength='100' input='M'>

            A.3.   Ettevõtja andmed (täita ainult tootmisinvesteeringute puhul)

      A.3.1   Ettevõtja nimi:

         < type='S' maxlength='200' input='M'>

      A.3.2   Kas ettevõtja on VKE
          (4)
         ? <type='C' input=M>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            A.3.3   Käive (väärtus miljonites eurodes ja aasta):

                  A.3.3.1

                  Väärtus miljonites eurodes <type='N' input='M'>

                  A.3.3.2

                  Aasta <type='N' input='M'>

            A.3.4   Töötajate koguarv (väärtus ja aasta):

                  A.3.4.1

                  Töötajate arv <type='N' input='M'>

                  A.3.4.2

                  Aasta <type='N' input='M'>

            A.3.5   Grupi struktuur:

      Kas 25 % või rohkem ettevõtte kapitalist või hääleõigusest kuulub ühele ettevõtjale või ettevõtjate grupile, kes ei kuulu VKE määratluse alla? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Märkida nimi ja kirjeldada grupi struktuuri

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.4.   Asutuse võime vastutada projekti rakendamise eest, osutades selle tehnilisele suutlikkusele, õigus- ja teovõimele ning finants- ja haldussuutlikkusele
          (5)

      A.4.1   Tehniline suutlikkus (esitada vähemalt ülevaade projekti rakendamiseks vajalikest eksperditeadmistest ja märkida organisatsiooni nende töötajate arv, kellel on kõnealused eksperditeadmised ja kes on projektiga töötama määratud)

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.4.2   Õigus- ja teovõime (märkida vähemalt toetusesaaja õiguslik seisund, mis võimaldab projekti rakendada, ja tema võime vajaduse korral võtta õiguslikke meetmeid).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.4.3   Finantssuutlikkus (kinnitada vähemalt projekti rakendamise eest vastutava asutuse finantsseisundit, et tõendada, et ta on suuteline tagama lisaks asutuse muule tegevusele projekti edukaks rakendamiseks ja tulevaseks toimimiseks vajaliku projekti piisavat rahastamist võimaldava likviidsuse)

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.4.4   Haldussuutlikkus (märkida vähemalt teave viimase kümne aasta jooksul ellu viidud ELi poolt rahastatud ja/või võrreldavate projektide kohta ning kui sellised näited puuduvad, siis märkida, kas tuleb kaaluda tehnilise abi andmist; märkida institutsioonilised korraldused, näiteks sellise projektirakendusüksuse olemasolu, kes on suuteline projekti rakendama ja käitama ning võimaluse korral lisada projekti rakendamise ja käitamise välja pakutud organisatsioonilise struktuuri skeem).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.5.   Teabe esitamine kõigi asjakohaste institutsiooniliste korralduste kohta kolmandate isikutega projekti rakendamiseks ning selle tulemuseks olevate vahendite edukaks käitamiseks, mis on planeeritud ja mis võidakse lõpule viia

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      A.5.1   Üksikasjalik teave taristu haldamise kohta pärast projekti lõpuleviimist (nt ettevõtja nimi; valikumeetodid — avalik haldamine või kontsessioonileping; lepingu tüüp jne).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      B.   INVESTEERINGU JA SELLE ASUKOHA KIRJELDUS; SELGITUS SELLE KOHTA, KUIDAS SEE ON KOOSKÕLAS RAKENDUSKAVA(DE) ASJAOMASTE PRIORITEETSETE SUUNDADEGA NING SELLE EELDATAVA PANUSE KOHTA KÕNEALUSTE PRIRORITEETSETE SUUNDADE ERIEESMÄRKIDE SAAVUTAMISSE JA SOTSIAALMAJANDUSLIKKU ARENGUSSE
      B.1.   Rakenduskava(d) ja prioriteetsed suunad

                  Rakenduskava komisjoni viitenumber

                  Rakenduskava prioriteetne suund

                     OP1<type='S' input='S'>

                     Rakenduskava prioriteetne suund 1<type='S' input='S'>

                     OP1<type='S' input='S'>

                     Rakenduskava prioriteetne suund 1<type='S' input='S'>

                     OP2<type='S' input='S'>

                     Rakenduskava prioriteetne suund 2<type='S' input='S'>

                     OP2<type='S' input='S'>

                     Rakenduskava prioriteetne suund 2<type='S' input='S'>

            B.1.1   Kas projekt on kantud rakenduskava(de) suurprojektide loetellu?
          (6)
         <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            B.2.   Projekti tegevuse liigitus
          (7)

                  Kood

                  Summa

                  Protsendimäär

                              B.2.1

                              Sekkumisvaldkonda käsitlev(ad) kood(id)
                              (Kui proportsionaalse arvutuse alusel on asjakohased mitu sekkumisvaldkonda, siis tuleks kasutada rohkem kui ühte koodi)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.2

                              Rahastamisviisi kood
                              (Mõnel juhul võib asjaomaseid koode olla mitu, siis tuleb esitada proportsionaalsed osad)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.3

                              Territooriumi liiki käsitlev kood
                              (Mõnel juhul võib asjaomaseid koode olla mitu, siis tuleb esitada proportsionaalsed osad)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.4

                              Territoriaalse rakendusmehhanismi kood

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.5

                              Valdkondliku eesmärgi kood
                              (Mõnel juhul võib asjaomaseid koode olla mitu, siis tuleb esitada proportsionaalsed osad)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.6

                              Majandusliku mõõtme kood (NACE kood) (8)

                              (Mõnel juhul võib asjaomaseid koode olla mitu, siis tuleb esitada proportsionaalsed osad)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.7

                              Asukoha kood(id) (NUTS III) (9)

                              (Mõnel juhul võib asjaomaseid koode olla mitu, siis tuleb esitada proportsionaalsed osad)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.8

                              Investeeringu laad (10)
                                 (täita ainult tootmisinvesteeringute puhul)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              B.2.9

                              Asjaomane toode (11)
                                 (täita ainult tootmisinvesteeringute puhul)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

            B.3.   Projekti kirjeldus

      B.3.1   Esitada sisutihe (kuni 2 lk ) projekti kirjeldus (märkides eesmärgi, hetkeolukorra, sellega lahendatavad probleemid, rajatavad ehitised jne), projektipiirkonna kaardi,
          (12)
         geograafilised võrdlusandmed
          (13)
         ja peamised projekti osad koos nende eraldi kogukulude prognoosidega (ilma tegevuskulude jaotuseta).

      Tootmisinvesteeringute puhul tuleb esitada ka üksikasjalik tehniline kirjeldus, mis sisaldab järgmist teavet: asjaomased tööd ja selle põhiomadused, ettevõtte asutamine, põhitegevussuunad ja finantsstruktuuri põhiomadused, investeeringu peamised asjaolud, tootmistehnoloogia ja seadmete kirjeldus ning toodete kirjeldus.

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      B.3.2   Kas projekti puhul on tegemist suurprojekti etapiga
          (14)
         ? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            B.3.3   Kui projekti puhul on tegemist üldprojekti etapiga, esitada väljapakutud rakendusetappide sisutihe kirjeldus ning selgitada, kuidas need on üksteisest tehniliselt ja rahaliselt sõltumatud. Selgitada, milliste kriteeriumide alusel on projekt etappideks jaotatud. Esitada teave osakaalu (protsendi) kohta, mille see etapp üldprojektist moodustab. Kui projekti kaasrahastatakse rohkem kui ühe rakenduskava raames, siis märkida, millised osad kuuluvad millise rakenduskava alla ja nende proportsionaalne jaotus.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      B.3.4   Kas komisjon on selle suurprojekti mõne osa varem heaks kiitnud? <type='C' input=M>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, märkida heakskiidetud suurprojekti ühtne tunnuskood.

         <type='S' input='S'>

      Kui käesolev projekt on osa suurprojektist, millest esimene etapp lõpetati aastatel 2007–2013, esitada eelneva etapi füüsiliste ja finantseesmärkide kirjeldus, sealhulgas esimese etapi rakendamise kirjeldus, ja kinnitada, et see on või saab kasutamiseks valmis ettenähtud otstarbel.

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      B.3.5   Kas projekt on osa Euroopa Liidu tasandil kokku lepitud üleeuroopalisest võrgust? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada andmed ja osutada asjakohasele ELi õigusaktile (15).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      B.3.6   Tootmisinvesteeringute puhul, kas see investeering:

                  i)

                  on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 (16) artikli 3 lõike 1 punktiga a? <type='C' input='M'>

                              Jah

                              ☐

                              Ei

                              ☐

                        Kui jah, siis selgitada, kuidas see aitab kaasa töökohtade loomisele ja kaitsele (eelkõige noorte jaoks)

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  ii)

                  on hõlmatud määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 3 lõike1 punktiga b? <type='C' input='M'>

                              Jah

                              ☐

                              Ei

                              ☐

                        Kui jah, siis selgitada, kuidas see aitab saavutada määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 5 lõigetes 1 ja 4 sätestatud investeerimisprioriteete ning kui see investeering hõlmab suurettevõtjate ja VKEde koostööd, siis kuidas see aitab saavutada kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud investeerimisprioriteete.

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

            B.4.   Projekti eesmärgid ja selle kooskõla asjaomas(t)e rakenduskava(de) oluliste prioriteetsete suundadega ning selle eeldatav panus nende prioriteetsete suundade konkreetsete eesmärkide ja tulemuste saavutamisse ning eeldatav panus rakenduskavaga hõlmatud ala sotsiaalmajanduslikku arengusse

      B.4.1   Millised on projekti põhieesmärgid? Loetleda need siin ja esitada lühikirjeldus

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      B.4.2   Esitada andmed projekti kooskõla kohata asjaomas(t)e rakenduskava(de) oluliste prioriteetsete suundadega ning selle/nende eeldatava panuse kohta kõnealuste prioriteetsete suundade erieesmärkidega hõlmatud tulemusnäitajate saavutamisse

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      B.4.3   Selgitada, kuidas projekt aitab kaasa rakenduskavaga hõlmatud piirkonna sotsiaalmajanduslikule arengule

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      B.4.4   Selgitada, milliseid meetmeid on toetusesaaja kavandanud/võtnud, et kasutada taristut optimaalselt tegevusetapis

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      C.   KOGUMAKSUMUS JA RAHASTAMISKÕLBLIKUD KULUD KOKKU
      C.1.   Allpool esitatud tabelite täitmisel tuleb võtta arvesse järgmist

                  (1)

                  Rahastamiskõlbmatute kulude hulka kuuluvad i) rahastamiskõlbliku perioodi välised kulud, ii) kulud, mis ei ole rahastamiskõlblikud kohaldatavate ELi ja siseriiklike eeskirjade alusel ning iii) muud kaasrahastamiseks esitamata jäetud kulud. NB! Kulude rahastamiskõlblikkuse alguskuupäev on rakenduskava komisjonile esitamise kuupäev või 1. jaanuar 2014 (nimetatutest varasem) (17).

                  (2)

                  Ettenägematud kulud ei tohiks ületada 10 % kogumaksumusest, mille puhul ei ole ettenägematuid kulusid arvesse võetud. Need ettenägematud kulud võivad olla hõlmatud kavas oleva fondidest saadava toetuse arvutamiseks kasutatud rahastamiskõlblike kogukuludega.

                  (3)

                  Vajaduse korral võib hinda korrigeerida, et hõlmata eeldatavat inflatsiooni, kui rahastamiskõlblikud kulud on esitatud püsihindadena.

                  (4)

                  Sissenõutav käibemaks ei ole rahastamiskõlblik. Kui käibemaks loetakse rahastamiskõlblikuks, tuleb seda põhjendada.

                  (5)

                  Kogumaksumus peab hõlmama projekti vältel tekkinud kõiki kulusid alates planeerimisest kuni järelevalveni ja see peab hõlmama käibemaksu, olenemata sellest, kas kui see on sissenõutav või mitte.

                  (6)

                  Hoonestamata maa ja hoonestatud maa ostusumma, mis moodustab üle 10 % asjaomase tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktiga b. Erandlikus ja kohaselt põhjendatud olukorras võidakse keskkonnakaitsega seotud tegevuste puhul lubada suuremat protsenti.

                  (7)

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud enne määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist.

                  Eurodes

                  Kogumaksumus
                  (A)

                  Rahastamiskõlbmatud kulud (1)
                  (B)

                  Rahastamiskõlblikud kulud
                  (C) = (A) – (B)

                  Rahastamiskõlblike kogukulude protsent

                     Sisend

                     Sisend

                     Arvutatud

                     Arvutatud

                  1

                  Planeerimis-/projekteerimistasud

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  2

                  Maa ostmine

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'> (6)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  3

                  Ehitamine

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  4

                  Käitis ja seadmestik või tehnika

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  5

                  Ettenägematud kulud (2)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  6

                  Hinna korrigeerimine (kui on asjakohane) (3)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  7

                  Avalikustamine

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  8

                  Ehitusjärelevalve

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  9

                  Tehniline abi

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  10

                     Vahesumma

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  11

                  (Käibemaks (4))

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  12

                     KOKKU

                     <type='N' input='G'> (5)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'> (7)

                     <type='P' input='G'>

            Märkida vahetuskurss ja viide (kui on asjakohane)

         <type='S' maxlength='875' input='M'>

      Kui eespool esitatud punktide (nt eeldatavad ettenägematud kulud, rahastamiskõlblik käibemaks) kohta on märkusi, märkida need allpool.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      C.2.   Riigiabieeskirjadele vastavuse kontrollimine

         Kas arvate, et käesolev projekt hõlmab riigiabi andmist?
         <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis täita tabel allpool (18):

                  Abisumma (eurodes) brutotoetusekvivalendis (19)

                  Rahastamiskõlblike kulude kogusumma (eurodes) (20)

                  Abi osakaal
                  (%)

                  Riigiabi number/grupierandi abi registreerimisnumber

                  Heakskiidetud abikavad või heakskiidetud üksikabi

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Grupierandi määruse reguleerimisalasse kuuluv abi

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Abi kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste otsusega (21) või avaliku reisijateveoteenuse osutamise määrusega (22)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Kogu abisumma

                     <type='N' input='G'>

                  Ei kohaldata

                  Ei kohaldata

                  Ei kohaldata

         Kui ei, siis selgitada üksikasjalikult, mille alusel määrati kindlaks, et projekti puhul ei ole tegemist riigiabiga (23). See teave esitada kõikide potentsiaalsete riigiabisaajate rühmade kohta, näiteks taristute puhul taristu omaniku, ehitajate, käitaja ja kasutajate kohta. Vajaduse korral märkida, kas põhjus, miks te arvate, et projekt ei hõlma riigiabi, on, et i) projekt ei käsitle majandustegevust (sh avaliku teenistuse alla kuuluv tegevus) või et ii) toetusesaaja(te)l on seaduslik monopol asjaomase tegevuse jaoks ja ta/nad ei ole tegev(ad) muus liberaliseeritud sektoris (või peab/peavad toetusesaaja(d) eraldi raamatupidamisarvestust juhul, kui ta/nad on tegev(ad) veel teistes sektorites).

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      C.3.   Rahastamiskõlblike kogukulude arvutus

      Rahastamiskõlblike kogukulude summa abil, mis saadakse pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist, tuleks veenduda, kas projekt on jõudnud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 100 kohaselt suurprojekti künniseni.
      Valida sobiv variant ja lisada nõutav teave. Mittetulundusliku tegevuse puhul valida määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 punktis b nimetatud meetod ja määrata diskonteeritud puhastulu proportsionaalseks kohaldamiseks 100 %.

                  Potentsiaalse puhastulu arvutamise meetod

                  Asjaomase sektori, allsektori või tegevuse tüübi korraldusasutuse valitud kasutatav meetod (24) (märkige ainult üks märkeruut)

                  Diskonteeritud puhastulu arvutus

                     <type='C' input='M'>

                  Kindlamääralise protsendi meetod

                     <type='C' input='M'>

                  Vähendatud kaasrahastamismäära meetod

                     <type='C' input='M'>

            Diskonteeritud puhastulu arvutus (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 punkt b)

                  Väärtus

                  1.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud enne määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist (eurodes, diskonteerimata)
                  (punkti C.1.12 alapunkt C)

                     <type='N' input='G'>

                  2.

                  Diskonteeritud puhastulu proportsionaalne kohaldamine (%) (kui kohaldatav) = (E.1.2.9)

                     <type='N' input='M'>

                  3.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist (eurodes, diskonteerimata) = (1) * (2)

                     Suurim avaliku sektori toetus peab olema kooskõlas riigiabi eeskirjade ja antava abi kogusummaga, mis on eespool sätestatud (kui on kohaldatav).

                     <type='N' input='M'>

            Kindlamääralise protsendi meetod või vähendatud kaasrahastamismäära meetod (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 punkt a ja artikli 61 lõige 5)

                  Väärtus

                  1.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud enne määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist (eurodes, diskonteerimata)
                  (punkti C.1.12 alapunkt C)

                     <type='N' input='G'>

                  2.

                  Kindlamääraline puhastulu nagu on määratud määruse (EL) nr 1303/2013 V lisas või delegeeritud õigusaktides (FM) (%)

                     <type='N' input='M'>

                  3.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõuete arvessevõtmist (eurodes, diskonteerimata) = (1) × (1–FM) (25)

                     Suurim avaliku sektori toetus peab olema kooskõlas riigiabi eeskirjade ja antava abi kogusummaga, mis on eespool teatatud (kui on kohaldatav).

                     <type='N' input='M'>

            D.   TEHTUD TEOSTATAVUSUURINGUD, SH VARIANDIANALÜÜS, JA TULEMUSED
      D.1.   Nõudluse analüüs

      Esitada kokkuvõte nõudluse analüüsist, sealhulgas eeldatav nõudluse kasvumäär, et näidata projekti nõudlust kooskõlas käesoleva määruse III lisas sätestatud lähenemisviisiga (kulude ja tulude analüüsi tegemise metoodika). Tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

                  i)

                  prognooside tegemise metoodika;

                  ii)

                  eeldused ja baasväärtused (näiteks varasem liiklus ja tulevane eeldatav liiklus ilma projekti rakendamata);

                  iii)

                  valitud variantidega seotud prognoosid (asjakohasel juhul);

                  iv)

                  pakkumispoolseid asjaolusid, sealhulgas olemasolevate varude ja eeldatavate (taristu) arengute analüüsi;

                  v)

                  võrgustiku mõju (kui see on olemas).

            Tootmisinvesteeringute puhul kirjeldada sihtturgusid ja esitada kokkuvõte nõudluse analüüsist, sealhulgas nõudluse kasvumäär, mis on vastavalt vajadusele jaotatud liikmesriikide kaupa ja eraldi tervikuna käsitletud kolmandate riikide kaupa.

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      D.2.   Variandianalüüs

      D.2.1   Kirjeldada teostatavusuuringutes kaalutud alternatiivseid variante (kuni 2–3 lk) kooskõlas käesoleva määruse III lisas sätestatud lähenemisviisiga (kulude ja tulude analüüsi tegemise metoodika). Tuleb esitada vähemalt järgmine teave

                  i)

                  Kaalutud variantide investeerimise ja tegevuse kogukulud.

                  ii)

                  Mastaabi variandid (tehniliste, tegevuslike, majanduslike, keskkondlike ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel) ning välja pakutud taristu asukoha variandid.

                  iii)

                  Tehnilised variandid — komponendi ja süsteemi kohta.

                  iv)

                  Iga variandiga seotud riskid, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga ja äärmuslike kliimatingimustega seotud riskid.

                  v)

                  Kaalutud variantide majandusnäitajad (vajaduse korral) (26);

                  vi)

                  Kõigi kaalutud variantide eeliste ja puuduste kokkuvõtlik tabel.

            Lisaks tuleb tootmisinvesteeringute puhul esitada andmed tulemuslikkuse kaalutluste kohta (nt ettevõtte tulemuslikkus enne investeeringut (ühikut aastas) võrdluskuupäev, tulemuslikkus pärast investeeringut (ühikut aastas), tulemuslikkuse kasutamise määra prognoos).

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      D.2.2   Täpsustada parima lahenduse valimisel kasutatud kriteeriume (nende tähtsuse järjekorras ja nende hindamise meetodi alusel, mis väljendab kliimamuutustele tundlikkuse ja riskihindamise ning vastavalt vajadusele keskkonnamõju hindamise/keskkonnamõju strateegilise hindamise menetluste tulemusi (vt punkt F allpool)) ning esitada valitud variandi lühipõhjendus kooskõlas käesoleva määruse III lisaga (kulude ja tulude analüüsi tegemise metoodika)
          (27)

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      D.3.   Valitud variandi teostatavus

      Esitada valitud variandi teostatavuse lühikokkuvõte, mis hõlmab järgmisi peamisi mõõtmeid: institutsionaalne, tehniline, keskkondlik ja kasvuhoonegaaside heide, kliimamuutuste mõju ning projektiga seotud riskid (kui see on kohaldatav) ja muud asjaolud, võttes arvesse kindlaks määratud riske, et tõendada projekti teostatavust. Tabeli täitmisel osutada asjakohastele dokumentidele.
      D.3.1   Institutsionaalsed asjaolud

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      D.3.2   Tehnilised asjaolud, sealhulgas asukoht, põhitaristu projekteeritud suutlikkus, projekti ulatuse ja suuruse põhjendus prognoositud nõudluse alusel, kliimatingimuste ja loodusõnnetuste riskihinnangu alusel tehtud valikute põhjendus (vastavalt vajadusele), investeerimis- ja tegevuskulude prognoosid

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      D.3.3   Keskkonnamõju ja kliimamuutuste mõju leevendamine (kasvuhoonegaaside heide) ning kohandamise asjaolud (vastavalt vajadusele)

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      D.3.4   Muud asjaolud

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      Täita võrdlustabel allpool

                  Teostatavusuuringute (või tootmisinvesteeringu puhul äriplaani) peamine mõõde

                  Viited (alusdokumendid ja peatükk/jaotis/lehekülg, kust võib leida konkreetset teavet ja konkreetseid andmeid)

                  Nõudluse analüüs

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  Variandianalüüs

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  Institutsionaalne

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  Tehniline

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  Keskkonna- ja kliimamuutuste mõjuga kohanemine ning selle leevendamine ja vastupidavus katastroofidele (vastavalt vajadusele)

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  Muud asjaolud

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

         Lisaks esitatud kokkuvõtlikele andmetele tuleb selle taotlusega esitada 4. liites sätestatud teostatavusuuringute dokument.

      E.   KULUDE JA TULUDE ANALÜÜS, SEALHULGAS FINANTS- JA MAJANDUSANALÜÜS, NING RISKIHINDAMINE

         Käesolev jaotis peaks tuginema käesoleva määruse III lisale (kulude ja tulude analüüsi tegemise metoodika). Lisaks esitatud kokkuvõtlikele andmetele tuleb selle taotlusega esitada 4. liites sätestatud täielik kulude ja tulude analüüsi dokument.

      E.1.   Finantsanalüüs

      E.1.1.   Esitada metoodika lühikirjeldus (kuni 2–3 lk) (käesoleva määruse III lisa (kulude ja tulude analüüsi tegemise metoodika) ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014
          (28)
         III jao (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks sellise tegevuse puhul, tänu millele tekib puhastulu) nõuete täitmise kirjeldus ning metoodikate kohaldamise erandid; kõik käitamiskulude, kapitali asendamise kulude, tulude ja jääkväärtuse kohta tehtud peamised eeldused, kasutatud makromajanduslikud parameetrid, arvutuste käigus kaalutud sammud, analüüsi tegemiseks kasutatud andmed) ja finantsanalüüsi käigus tehtud olulised tähelepanekud, seahulgas rahalise jätkusuutlikkuse analüüsi tulemused, millega tõendatakse, et projekti raha ei saa tulevikus otsa (kinnitada projekti toetusesaaja, selle omanike ja/või riigiasutuste võetud kohustusi rahastada investeeringut, tegevus- ja asenduskulusid ning võimaluse korral esitada rahalise jätkusuutlikkuse tabelid, kus on märgitud rahavoogude prognoosid võrdlusperioodi vältel:

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      E.1.2.   Finantsanalüüsi kulude ja tulude analüüsil kasutatavad peamised asjaolud ja parameetrid (kõik väärtused eurodes)
          (29)

                  Põhilised asjaolud ja parameetrid

                  Väärtus

                  1

                  Võrdlusperiood (aastat)

                     <type='N' input='M'>

                  2

                  Rahaline diskontomäär (%) (30)

                     <type='P' input='M'>

                  Põhilised asjaolud ja parameetrid

                  Väärtus Diskonteerimata

                  Väärtus Diskonteeritud (nüüdispuhasväärtus)

                  Kulude ja tulude analüüsi dokumendile osutamine
                  (peatükk/jaotis/lehekülg)

                  3

                  Kogumaksumus ilma ettenägematute kuludeta

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  4

                  Jääkväärtus

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  5

                  Tulud

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  6

                  Käitamis- ja asenduskulud (31)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                     Diskonteeritud puhastulu proportsionaalne kohaldamine
                      (32)

                  7

                  Puhastulu = tulud – tegevus- ja asenduskulud + jääkväärtus = (5) – (6) + (4)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  8

                  Investeerimise kogukulud – puhastulu = (3) – (7)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  9

                  Diskonteeritud puhastulu proportsionaalne kohaldamine (%) = (8)/(3)

                     <type='P' input='G'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                              *

                              Kui käibemaks on sissenõutav, ei tohi kulude ja tulude näitajate puhul käibemaksu arvesse võtta.

            E.1.3.   Finantsanalüüsi põhinäitajad kulude ja tulude analüüsi dokumendi kohaselt

                  Ilma Euroopa Liidu abita
                  A

                  Euroopa Liidu abiga
                  B

                  Osutamine kulude ja tulude analüüsi dokumendile (peatükk/jaotis/lehekülg)

                              1.

                              Rahaline tulumäär (%)

                     <type='P' input='M'>

                  FRR(C) (33)

                     <type='P' input='M'>

                  FRR(K) (34)

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                              2.

                              Nüüdispuhasväärtus (eurodes)

                     <type='N' input='M'>

                  FNPV(C)

                     <type='N' input='M'>

                  FNPV(K)

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

            Kui suurprojekti suur rahaline kasumlikkus (s.o FRR(C)) on oluliselt suurem rahalisest diskontomäärast, tuleb Euroopa Liidu panust põhjendada kooskõlas käesoleva määruse III lisaga.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      Tootmisinvesteeringute puhul esitada FRR(Kp) (35) arvutuse ja selle võrdluse tulemused kõnealuse sektori prognoositava kasumlikkuse riiklike võrdlusalustega.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.1.4.   Tariifistrateegia ja taskukohasus (vastavalt vajadusele)

      E.1.4.1.   Kui projekt tekitab eeldatavasti tulu tariifide või kasutajate makstavate tasude kaudu, siis märkida tasude süsteemi andmed (tasude tüübid ja tasemed, tasude määramise aluseks olev põhimõte või Euroopa Liidu õigusakt).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.1.4.2   Kas tasud katavad projekti tegevuskulud, sealhulgas hooldus- ja asenduskulud (36)? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Märkida andmed, osutades tariifistrateegiale. Kui vastus on ei, siis märkida osakaal, milles tegevuskulud kaetakse, ja rahastamisallikad, kui kulusid ei kaeta. Kui antakse tegevustoetust, siis esitada selle kohta andmed. Kui tasusid ei ole ette nähtud, siis selgitada, kuidas tegevuskulud kaetakse.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.1.4.3.   Kui erinevatele kasutajatele on määratud erinevad tasud, siis kas need on proportsionaalsed projekti erineva kasutusega/tegeliku tarbimisega? (Andmed esitada tekstikastis) <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.1.4.4   Kas tasud on proportsionaalsed kasutajate tekitatud saastatusega? (Andmed esitada tekstikastis) <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.1.4.5   Kas arvesse on võetud tasude taskukohasust kasutajatele? (Andmed esitada tekstikastis) <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.2.   Majandusanalüüs

      E.2.1.   Esitada metoodika lühikirjeldus (kuni 2–3 lk) (kirjeldus kulude ja tulude analüüsi metoodika rakendusaktile vastavuse kohta ning metoodika kohaldamise erandite kohta, kulude suuruse määramisel tehtud peamiste eelduste kohta (sealhulgas arvesse võetud asjakohased kulukomponendid — investeerimiskulud, asenduskulud, tegevuskulud), majandusliku kasu kohta ja välistegurite kohta, sealhulgas keskkonna ja kliimamuutuste mõju leevendamisega (sealhulgas vastavalt vajadusele kasvuhoonegaaside heite piirväärtused CO2 ekvivalendina) ning kliimamuutuste mõjule ja katastroofidele vastupidavusega seotud tegurid ning sotsiaalmajandusliku analüüsi käigus tehtud olulised tähelepanekud ja vastavalt vajadusele selgitus suhte kohta keskkonnamõju analüüsiga (vt punkt F allpool):

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      E.2.2.   Esitada andmed analüüsi käigus kindlaks määratud majanduslike tulude ja kulude kohta koos neile määratud väärtustega:

                  Tulu

                  Ühikuväärtus (vastavalt vajadusele)

                  Koguväärtus
                  (eurodes, diskonteeritud) (37)

                  % kogutuludest

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                     <type='S' maxlength='50' input='M'>…

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                  …

                  …

                  …

                  …

                     Kokku

                     ARVUTATUD

                     100 %

                  Kulu

                  Ühikuväärtus (kui on asjakohane)

                  Koguväärtus
                  (eurodes, diskonteeritud)

                  % kogukuludest

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                     <type='S' maxlength='50' input='M'>…

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                  …

                  …

                  …

                  …

                     Kokku

                     ARVUTATUD

                     100 %

            E.2.3.   Majandusanalüüsi põhinäitajad kulude ja tulude analüüsi dokumendi kohaselt

                  Peamised parameetrid ja näitajad

                  Väärtused

                  Osutamine kulude ja tulude analüüsi dokumendile (peatükk/jaotis/lehekülg)

                              1.

                              Sotsiaalne diskontomäär (%)

                     <type='P' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                              2.

                              Majanduslik tulumäär ERR (%)

                     <type='P' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                              3.

                              Majanduslik nüüdispuhasväärtus ENPV (eurodes)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                              4.

                              Tulude ja kulude suhe

                     <type='N' input='G'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

            E.2.4.   Projekti mõju tööhõivele

      Esitada andmed loodavate töökohtade arvu kohta (täistööaja ekvivalendina)

                  Otseselt loodud töökohtade arv:

                  Nr (täistööaja ekvivalent)
                  (A)

                  Nende töökohtade keskmine tööaeg (kuudes) (38)

                  (B)

                  Rakendamisetapi ajal

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Tegevusetapi ajal

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Kaudselt loodud töökohtade arv: (ainult tootmisinvesteeringud):

                  Nr (täistööaja ekvivalent)
                  (A)

                  Nende töökohtade keskmine tööaeg (kuudes)
                  (B)

                  Tegevusetapi ajal

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     Kaitstud töökohtade arv (ainult toomisinvesteeringud)

                     <type='N' input='M'>

                     Puudub

            Lisaks kirjeldada tootmisinvesteeringute puhul üksikasjalikult projekti oodatavat mõju Euroopa Liidu muude piirkondade tööhõivele ja tõendada, et fondidest saadav rahaline toetus ei põhjusta märkimisväärset töökohtade kaotamist senistes asukohtades Euroopa Liidus, võttes arvesse üldsätete määruse põhjendust 92 ja piirkondliku riigiabi norme.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.2.5.   Märkida peamised kvantitatiivselt/rahaliselt määramatud tulud ja kulud:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.3.   Riskihindamine ja tundlikkusanalüüs

      E.3.1.   Esitage metoodika lühikirjeldus ja kokkuvõtlikud tulemused, sealhulgas peamised kindlaksmääratud riskid

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.3.2.   Tundlikkusanalüüs

      Märkida kontrollitud muutujate puhul kohaldatud protsentuaalne muutus
      Märkida prognoositud mõju (protsentuaalse muutusena) rahalise ja majandusliku tulemuslikkuse indeksite tulemustele.

                  Kontrollitud muutuja

                  Rahalise nüüdispuhasväärtuse (FNPV(K)) muutumine (%)

                  Rahalise nüüdispuhasväärtuse (FNPV(C)) muutumine (%)

                  Majandusliku nüüdispuhasväärtuse (ENPV) muutumine (%)

                     < type='S' maxlength='500' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='P' input='M'>

            Millised muutujad on määratud kriitiliseks muutujaks? Märkida, millist kriteeriumi on kohaldatud ja millist mõju avaldavad peamised muutujad peamistele näitajatele — FNPV, ENPV.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      Millised on kriitiliste muutujate muutuvad väärtused? Esitada iga kindlaksmääratud kriitilise muutuja hinnanguline protsentuaalne muutus, mille mõjul rahaline nüüdispuhasväärtus või majanduslik nüüdispuhasväärtus on null.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.3.3.   Riskihindamine

      Esitada riskihindamise lühikokkuvõte, sealhulgas nende riskide loetelu, millega projekt kokku puutub, riskide maatriks (39) ja tõlgendamine ning välja pakutud riskimaandamisstrateegia ja selliste peamiste riskide ületamise eest vastutav asutus, nagu liigsed kulud, ajalised viivitused ja ebapiisav nõudlus; eritähelepanu tuleks pöörata keskkonnariskidele, kliimamuutustega seotud riskidele ja muudele loodusõnnetustega seotud riskidele.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      E.3.4.   Vastavalt vajadusele korraldatav täiendav hindamine

      Kui koostatud on kriitiliste muutujate, kvantitatiivse riskianalüüsi või kliimatingimuste riski hindamise variantide tõenäosusjaotused, siis esitada allpool märgitud andmed.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.   KESKKONNAMÕJUANALÜÜS, VÕTTES ARVESSE KLIIMAMUUTUSTE MÕJUGA KOHANEMIST JA SELLE LEEVANDAMISE VAJADUST NING VASTUPIDAVUST KATASTROOFIDELE
      F.1.   Projekti kooskõla keskkonnapoliitikaga

      F.1.1   Kirjeldada, kuidas projekt aitab kaasa keskkonnapoliitika, sealhulgas kliimamuutustealaste eesmärkide saavutamisele ja võtab neid arvesse (suunisena võtta arvesse järgmist: ressursitõhusus, elurikkuse säilitamine ja ökosüsteemi teenus, kasvuhoonegaaside heite vähendamine, vastupidavus kliimamuutuste mõjule jne).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.1.2   Kirjeldada, kuidas projekti puhul võetakse arvesse ettevaatuspõhimõtet, ennetavate meetmete põhimõtet, keskkonnakahju prioriteedina tekkekohas kõrvaldamise põhimõtet ja „saastaja maksab” põhimõtet.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.2.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ
          (40)
         (keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv) kohaldamine

      F.2.1   Kas projekti rakendatakse muu plaani või programmi kui rakenduskava alusel? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            F.2.2.   Kui vastus küsimusele F.2.1 on „Jah”, siis täpsustada, kas plaani puhul on korraldatud keskkonnamõju strateegilist hindamist käsitleva direktiivi kohaselt keskkonnamõju strateegiline hindamine < type= 'C' input= 'M' >

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

                  —

                  Kui vastus on „Ei”, siis esitada lühiselgitus:

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  —

                  Kui vastus on „Jah”, siis esitada keskkonnaaruande (41) ja kõnealuse direktiivi artikli 9 lõike 1 punktis b nõutud teabe mittetehniline kokkuvõte (kas interneti lingi või elektroonilise koopiana).

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

            F.3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EÜ
          (42)
         (keskkonnamõju hindamise direktiiv) kohaldamine

      F.3.1   Kui ei täideta keskkonnaõigusaktide (direktiiv 2011/92/EL ja direktiiv 2001/42/EÜ) eeltingimusi, siis tõendada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 19 kohaselt seost kokku lepitud tegevuskavaga

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.3.2   Kas projekt on loetletud keskkonnamõju hindamise direktiivi lisades
          (43):

                  —

                  Keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa (vt küsimus F.3.3)

                  —

                  Keskkonnamõju hindamise direktiivi II lisa (vt küsimus F.3.4)

                  —

                  Mitte kumbki lisadest (vt küsimus F.4) — märkige selgitus allpool

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

            F.3.3   Kui see on hõlmatud keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisaga, siis esitada järgmised dokumendid (6. liitena) ja kasutada allpool toodud tekstikasti lisateabe ja selgituste esitamiseks
          (44):

                  a)

                  keskkonnamõju hindamise aruande mittetehniline kokkuvõte (45);

                  b)

                  teave keskkonna ametiasutustega, avalikkusega ja asjakohasel juhul ka teiste liikmesriikidega konsulteerimise kohta, mis toimub kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiivi artiklitega 6 ja 7;

                  c)

                  pädeva ametiasutuse väljastatud otsus kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiivi (46) artiklitega 8 ja 9, sealhulgas teave selle avalikustamise viisi kohta.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.3.4   Kui see on hõlmatud kõnealuse direktiivi II lisaga, siis kas keskkonnamõju hindamine on ellu viidud? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

                  —

                  Kui vastus on „Jah”, siis lisada punktis F.3.3 loetletud nõutavad dokumendid.

                  —

                  Kui vastus on „Ei”, siis esitada järgmine teave:

                              a)

                              keskkonnamõju direktiivi artikli 4 lõikes 4 nõutav otsus (mida nimetatakse „sõelumisotsuseks”);

                              b)

                              künnised, kriteeriumid või juhtumipõhised kontrollid, pärast mille korraldamist jõutakse järeldusele, et keskkonnamõju hindamine ei olnud vajalik (seda teavet ei ole vaja, kui see lisati juba eespool punktis a nimetatud otsusesse);

                              c)

                              nende põhjuste selgitamine, miks projektil ei ole olulist keskkonnamõju, võttes arvesse keskkonnamõju hindamise direktiivi III lisas loetletud asjaomaseid valikukriteeriume (seda teavet ei ole vaja, kui see on juba esitatud eespool punktis a nimetatud otsuses).

                                 <type='S' maxlength='1750' input='M'>

            F.3.5   Teostusluba/ehitusluba (vajaduse korral)

      F.3.5.1.   Kas projekt on juba ehitusetapis (vähemalt üks ehitustööleping)? <type='C' input='M'>

                  Jah*

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            F.3.5.2.   Kas teostusluba/ehitusluba on juba projektile väljastatud (vähemalt ühe ehitustöölepingu kohta)? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei (47)

                  ☐

            F.3.5.3.   Kui vastus on „Jah” (punkti F 3.5.2 küsimusele), siis millisel kuupäeval

         <type='D' input='M'>

      F.3.5.4.   Kui vastus on „Ei” (punkti F 3.5.2 küsimusele), siis millal esitati teostusloa saamise ametlik taotlus:

         <type='D' input='M'>

      F.3.5.5.   Kui vastus on „Ei” (punkti F 3.5.2 küsimusele), siis täpsustada seni tehtud haldustoiminguid ja kirjeldada veel tegemata haldustoiminguid:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.3.5.6.   Milliseks kuupäevaks eeldatakse lõpliku otsuse (või lõplike otsuste) tegemist?

         <type='D' input='M'>

      F.3.5.7.   Täpsustada pädevat asutust (või asutusi), kes on teostusloa väljastanud või selle väljastab/väljastavad:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.4.   Direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta
          (48)
         (elupaikade direktiiv) kohaldamine; Natura 2000 objektidele avalduva mõju hindamine

      F.4.1.   Kas projekt omab tõenäoliselt olulist negatiivset mõju kas eraldi või koostoimes teiste projektidega Natura 2000 võrgustikku kantud või kantavatele objektidele? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            F.4.2   Kui vastus punkti F.4.1 küsimusele on „Jah”, siis esitada:

                  (1)

                  pädeva asutuse otsus ja elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 3 kohaselt tehtud asjakohane hindamine;

                  (2)

                  kui pädev asutus on määranud kindlaks, et projekt omab olulist negatiivset mõju ühele või enamale Natura 2000 võrgustikku kantud või kantavale objektile, siis esitada:

                              (a)

                              koopia teatise standardvormist „Teave Euroopa Komisjonile kooskõlas elupaikade direktiivi (49) artikli 6 lõikega 4”, millest on teatatud Euroopa Komisjonile (keskkonna peadirektoraat) ja/või;

                              (b)

                              komisjoni arvamus elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 4 kohaselt, kui projektid omavad olulist mõju prioriteetsetele elupaikadele ja/või liikidele ning kui seda põhjendavad üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvad põhjused, mis ei ole seotud inimeste tervise, avaliku julgeoleku ja esmase tähtsusega keskkonnakasuga.

            F.4.3   Kui vastus küsimusele F.4.1 on „Ei”, siis lisada pädeva asutuse täidetud 1. liite kinnitus ning kaart, millel on märgitud projekti asukoht ja Natura 2000 objektid. Muud kui taristut hõlmava suurprojekti (nt seadmete ostmine) puhul tuleks projekti allpool nõuetekohaselt selgitada ja sel juhul ei pea sellist kinnitust lisama.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ
          (50)
         (vee raamdirektiiv) kohaldamine; veekogudele avalduva mõju hindamine

      F.5.1   Kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 19 kohaselt vastavaid eeltingimusi ei täideta, siis tõendada seost kokkulepitud tegevuskavaga

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.5.2   Kas projekt hõlmab pinnaveekogu füüsiliste omaduste muutmist või põhjaveetaseme muutmist, mis halvendab veekogu seisundit või takistab hea vee seisundi/potentsiaali saavutamist? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            F.5.2.1.   Kui vastus on „Jah”, siis esitada veekogule avalduva mõju hinnang ja üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas vee raamdirektiivi artikli 4.7 kõik tingimused täideti/täidetakse.
      Samuti märkida, kas projekt on asjaomase sektori riikliku/piirkondliku strateegia ja/või veemajanduskava tulemus, mille puhul võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid (näiteks keskkonnale paremad variandid, koondmõju jne)? Kui see on nii, siis esitada täielikud andmed.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.5.2.2.   Kui vastus on „Ei”, siis lisada pädeva asutuse täidetud 2. liite kinnitus. Muud kui taristut hõlmava suurprojekti (nt seadmete ostmine) puhul tuleks projekti allpool nõuetekohaselt selgitada ja sel juhul ei pea sellist kinnitust lisama.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.5.3   Selgitada, kuidas projekt sobib veemajanduskava eesmärkidega, mis on asjakohaste veekogude jaoks kindlaks määratud.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.6.   Vastavalt vajadusele teave teiste keskkonnadirektiivide nõuete täitmise kohta

      F.6.1   Nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ
          (51)
         (asulareovee puhastamise direktiiv) kohaldamine — asulareovee sektori projektid

                  (1)

                  Täitke taotlusvormi 3. liide (tabel, mis käsitleb vastavust asulareovee puhastamise direktiivile).

                  (2)

                  Selgitada, kuidas projekt on kooskõlas asulareovee puhastamise direktiivi rakendamise kava või programmiga.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.6.2   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (52) (jäätmete raamdirektiiv) kohaldamine — jäätmekäitlussektori projektid
      F.6.2.1.   Kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 19 kohaselt vastavaid eeltingimusi ei täideta, siis tõendada seost kokkulepitud tegevuskavaga

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.6.2.2.   Selgitada, kuidas projektiga täidetakse jäätmete raamdirektiivi artiklis 1 kehtestatud eesmärgid. Eelkõige seda, kuidas on projekt kooskõlas asjakohase jäätmekavaga (artikkel 28), jäätmehierarhiaga (artikkel 4) ja kuidas projekt aitab saavutada ringlussevõtule 2020. aastaks seatud sihttasemeid (artikli 11 lõige 2).

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.6.3   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL
          (53)
         (tööstusheidete direktiiv) kohaldamine — projektid, mille puhul nõutakse luba selle direktiivi alusel

      Selgitada, kuidas projekt vastab direktiivi 2010/75/EL nõuetele, eelkõige seoses kohustusega tegutseda parimate võimalike tehnikate alusel kompleksse loa kohaselt ja võimaluse korral kõnelauses direktiivis sätestatud heite piirnormide kohaselt.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.6.4   Mis tahes muud asjakohased keskkonnadirektiivid (selgitada allpool)

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.7.   Negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks ja/või kompenseerimiseks võetud meetmete maksumus, eelkõige kui nende aluseks on keskkonnamõju hindamise menetlus või muu hindamismenetlus (näiteks elupaikade direktiivi, vee raamdirektiivi või tööstusheidete direktiivi kohaselt) või riiklikud/piirkondlikud nõuded

      F.7.1.   Kui sellised kulud on olemas, siis kas need on hõlmatud kulude ja tulude analüüsiga? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            F.7.2.   Kui sellised kulud on kogumaksumusega hõlmatud, siis prognoosida negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks ja/või kompenseerimiseks võetud meetmete maksumust.

                  %

                     <type='P' input='M'>

            Kirjeldada lühidalt meetmeid

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.8.   Kliimamuutuste mõjuga kohanemine ning selle leevendamine ja vastupidavus katastroofidele

      F.8.1.   Selgitada, kuidas projekt aitab kaasa kliimamuutustealaste sihttasemete saavutamisele kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga, sealhulgas esitada teave kliimamuutustega seotud kulude kohta kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 I lisaga

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      F.8.2.   Selgitada, kuidas on arvesse võetud kliimamuutustega seotud riskide, nende mõjuga kohanemise ja mõju leevendamise kaalutlusi ning vastupidavust katastroofidele.

      (Suunisena kaaluda järgmisi küsimusi: kuidas hinnati kasvuhoonegaaside välismõju mahtu ja süsinikdioksiidi väliskulusid? Milline on kasvuhoonegaaside varikulu ja kuidas on see majandusanalüüsi kaasatud? Kas kaalutud on vähem süsinikdioksiidi tekitavat või taastuvatel energiaallikatel põhinevat alternatiivi? Kas projekti ettevalmistamise ajal on ellu viidud kliima riskihindamine või haavatavuse sõeluuring? Kas keskkonnamõju strateegilise hindamise ja keskkonnamõju hindamise käigus on võetud arvesse kliimamuutusteküsimusi ja kas asjaomased riiklikud ametiasutused on neid kontrollinud? Kuidas võeti analüüsil ja asjakohaste variantide loetelus arvesse kliimaküsimusi? Kuidas on projekt seotud kliimamuutuste mõjuga kohanemise riikliku ja/või piirkondliku strateegiaga? Kas projektil on koostoimes kliimamuutustega ümbruskonnale positiivset ja/või negatiivset mõju? Kas kliimamuutused on mõjutanud projekti asukohta?) (54)

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.8.3.   Selgitada, millised meetmed on võetud, et tagada projekti raames vastupidavus praegustele ja tulevastele kliimamuutustele

      (Suunisena kaaluda järgmisi küsimusi: kuidas võeti kliimamuutusi arvesse projekti ja selle komponentide koostamisel, näiteks välismõju puhul (näiteks tuulekoormus, lumekoormus, temperatuurierinevused) ja mõju puhul (näiteks kuumalained, äravool, üleujutusoht ning pikemad kuivad perioodid, mis mõjutavad näiteks pinnase omadusi)?)

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.   RAHASTAMISKAVA, MILLES ON NÄIDATUD KAVANDATUD RAHASTAMISVAHENDID JA KAVANDATUD TOETUS FONDIDEST, EUROOPA INVESTEERIMISPANGAST JA KÕIKIDEST MUUDEST RAHASTAMISALLIKATEST KOKKU KOOS FÜÜSILISTE JA FINANTSNÄITAJATEGA EDUSAMMUDE JÄLGIMISEKS, VÕTTES ARVESSE AVASTATUD RISKE
      G.1.   Kavandatud rahastamisvahendid ja kavandatud toetus fondidest, Euroopa Investeerimispangast ja muudest rahastamisallikatest kokku

      G.1.1.   Kaasrahastamise allikad

      Projekti investeerimise kogukulud tuleb katta järgmistest allikatest.

                  Kogu investeeringukulu rahastamise allikas (eurodes)

                  Millest (teadmiseks)

                  Kogumaksumus
                  [C.1.12.(A)]

                  Euroopa Liidu toetus (55)

                  Riigi avalik sektor (või samaväärne)

                  Riigi erasektor

                  Muud allikad (täpsustage)

                  EIP/EIFi laenud:

                  (a) = (b) + (c) + (d) + (e)

                  (b)

                  (c)

                  (d)

                  (e)

                  (f)

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

            G.1.2.   Komisjonile deklareeritavate rahastamiskõlblike kogukulude iga-aastane kava (edusammude jälgimise rahaline näitaja)

      Komisjonile deklareeritavad rahastamiskõlblikud kogukulud esitatakse allpool iga-aastase osakaaluna eurodes (hinnanguline). Rohkem kui ühe rakenduskava raames kaasrahastatud suurprojekti puhul esitatakse iga-aastane kava eraldi iga rakenduskava kohta. Rohkem kui ühe prioriteetse suuna raames kaasrahastatud suurprojekti puhul esitatakse iga-aastane kava eraldi iga prioriteetse suuna kohta.

                  (eurodes)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Rahastamiskõlblikud kulud kokku

                  Rakenduskava 1 prioriteetne suund

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                  Rakenduskava 1 prioriteetne suund

                  Rakenduskava 2 prioriteetne suund

                  Rakenduskava 2 prioriteetne suund

            G.1.3.   Euroopa Liidu muud rahastamisallikad

      G.1.3.1   Kas selle projekti jaoks on esitatud taotlus mõnest muust Euroopa Liidu allikast rahastamise saamiseks (üleeuroopalise transpordivõrgu eelarve, Euroopa ühendamise rahastu, keskkonna rahastamisvahend, Horisont 2020, muud Euroopa Liidu rahastamisallikad)? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada üksikasjalikud andmed (asjaomane ELi rakenduskava, viitenumber, kuupäev, taotluse aluseks olev summa, väljastatud summa jne):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.3.2   Kas projekt täiendab mis tahes projekti, mida on juba Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa ühendamise rahastust või muust Euroopa Liidu rahastamisallikast rahastatud või mida sealt tulevikus rahastatakse? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada üksikasjalikud andmed (asjaomane ELi toetuse allikas, viitenumber, kuupäev, taotluse aluseks olev summa, väljastatud summa jne):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.3.3   Kas selle projekti jaoks on esitatud taotlus EIPst või EIFist laenu või omakapitali toetuse saamiseks? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada üksikasjalikud andmed (asjaomane rahastamisvahend, viitenumber, kuupäev, taotluse aluseks olev summa, väljastatud summa jne):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.3.4   Kas on esitatud taotlus selle projekti varasema etapi jaoks (sealhulgas teostatavusuuringu ja ettevalmistava etapi jaoks) muust Euroopa Liidu allikast (sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond või muud Euroopa Liidu rahastamisallikad) abi saamiseks? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada üksikasjalikud andmed (asjaomane ELi toetuse allikas, viitenumber, kuupäev, taotluse aluseks olev summa, väljastatud summa jne):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.4.   Kas taristut ehitatakse avaliku ja erasektori partnerluse kaudu
          (56) ? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis kirjeldada avaliku ja erasektori partnerluse vormi (s.o erasektori partneri valimise protsess, avaliku ja erasektori partnerluse struktuur, taristu omandiga seotud korraldused, sealhulgas tähtpäeval avaliku ja erasektori partnerluse korralduste lõpetamisel või muul põhjusel lõpetamisel, riskide jaotamise korraldused jne). Lisaks esitada FRR(Kp) arvutuse ja selle võrdluse tulemused kõnealuse sektori prognoositava kasumlikkuse riiklike võrdlusalustega.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.5.   Kui projekti rahastamiseks kasutatakse rahastamisvahendeid,
          (57)
         siis kirjeldada rahastamisvahendite vormi (omakapitali või võla vahendid):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      G.1.6   Euroopa Liidu abist projekti rakendamisele avalduv mõju

      Kas Euroopa Liidu abi:

                  a)

                  kiirendab projekti rakendamist? <type='C' input='M'>

                              Jah

                              ☐

                              Ei

                              ☐

                        Kui jah, siis täpsustada, kuidas ja millises ulatuses see rakendamist kiirendab. Kui ei, siis selgitada.

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                  b)

                  on projekti rakendamiseks määrava tähtsusega? <type='C' input='M'>

                              Jah

                              ☐

                              Ei

                              ☐

                        Kui jah, siis täpsustada, kui palju see rakendamisele kaasa aitab. Kui ei, siis põhjendada Euroopa Liidu toetuse vajadust.

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

            G.2.   Väljundnäitajad
          (58)
         ja füüsilised näitajad edusammude jälgimiseks

      Loetleda järgnevas tabelis väljundnäitajad, sealhulgas ühised näitajad, nagu on täpsustatud rakenduskava(de)s ja muud füüsilised näitajad edusammude jälgimiseks. Teabe hulk sõltub projektide keerukusest, kuid esitada tuleb üksnes põhinäitajad.

                  Rakenduskava (komisjoni viitenumber)

                  Prioriteetne suund

                  Näitaja nimi

                  Mõõtühik

                  Sihtväärtus suurprojekti puhul

                  Sihttaseme aasta

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     Ühine: <type='S' input='S'>

                     Muu: <type='N' input='M'>

                     Ühine: <type='S' input='S'>

                     Muu: <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

            G.3.   Riskihindamine

      Esitada lühikokkuvõte peamistest riskidest projekti eduka füüsilise ja finantsrakendamise jaoks ning kavandatud riskimaandamismeetmetest.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      H.   SUURPROJEKTI RAKENDAMISE AJAKAVA

         Kui rakendamisperiood on programmitööperioodist eeldatavasti pikem, siis tuleb esitada nende etappide ajakava, millele fondidest perioodil 2014–2020 toetust taotletakse.

      H.1.   Projekti ajakava

      Esitada allpool üldprojekti arendamise ja rakendamise ajakava ning lisada peamiste töökategooriate kokkuvõtlik ajakava (s.o võimaluse korral Gantti graafik). Kui taotlus on seotud projekti etapiga, siis märkida selgelt üldprojekti osade tabelisse, millist abi selle taotlusega soovitakse:

                  Alguskuupäev
                  (A) (59)

                  Lõpetamiskuupäev
                  (B) (59)

                              1.

                              Teostatavusuuringud (või tootmisinvesteeringute puhul äriplaan):

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              2.

                              Kulude ja tulude analüüs:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              3.

                              Keskkonnamõju hindamine:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              4.

                              Projekteerimisuuringud:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              5.

                              Hankedokumendi/-dokumentide koostamine:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              6.

                              Hankemenetlus(ed):

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              7.

                              Maa omandamine:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              8.

                              Arendusluba:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              9.

                              Ehitusetapp/-leping:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                              10.

                              Tegevusetapp:

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

            H.2.   Projekti tähtpäev

      Kirjeldada projekti ajakava (J.1) tehnilise ja rahalise edenemise seisukohast ja projekti praegust tähtaega järgmiste jaotiste all:
      H.2.1.   Tehniline (otstarbekusuuringud, projekti koostamine jne):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      H.2.2.   Halduslik, osutades vähemalt nõutavatele lubadele, näiteks keskkonnamõju hindamine, arendusluba, territoriaalsed/planeerimisotsused, maa ostmine (asjakohasel juhul), riigihanked jne:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      H.2.3   Riigihanked:

      Märkida tabelis allpool nõutud teave

                  Lepingu nimetus

                  Lepingu tüüp (ehitustöö-/tarne-/teenusleping)

                  Väärtus (tegelik või prognoositav)

                  Lepingu eest vastutav asutus

                  Pakkumuse avaldamise kuupäev (tegelik või planeeritud)

                  Pakkumuste hindamise lõpetamise kuupäev (tegelik või planeeritud)

                  Lepingu allkirjastamise kuupäev (tegelik või planeeritud)

                  Viide (Euroopa Liidu Teataja jne) asjakohasel juhul

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='300' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength='00' input='M'>

            H.2.4.   Rahaline (liikmesriigi avaliku sektori kuludega, taotluse aluseks olevate või antud laenudega jne seotud kohustuse võtmise otsused — esitada viited):

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      H.2.5.   Kui projekt on juba alanud, siis märkida käimasolev rakendamisetapp:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      I.   KAS PROJEKTI SUHTES KOHALDATAKSE KOHTUMENETLUST, SEST SEE EI VASTA LIIDU ÕIGUSAKTIDELE? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis märkida üksikasjad ja põhjendada sellega seoses kavandatud rahalist toetust Euroopa Liidu eelarvest:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      J.   KAS ETEVÕTJA SUHTES ON VAREM ALGATATUD VÕI ON PRAEGU KÄIMAS MENETLUS (60) LIIDU TOETUSE SISSENÕUDMISEKS PÄRAST TOOTMISTEGEVUSE ÜMBERPAIGUTAMIST VÄLJAPOOLE PROGRAMMIPIIRKONDA? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis märkida üksikasjad ja põhjendada sellega seoses projektile liidu eelarvest kavandatud rahalist toetust:

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      K.   PROJEKTI ETTEVALMISTAMISSE JASPERSI KAASAMINE
      K.1.   Kas JASPERS on aidanud kaasa kõnealuse projekti mis tahes osa ettevalmistamisele? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            K.2.   Kirjeldada projekti neid osi, kuhu JASPERS panustas (näiteks keskkonnanõuete täitmine, hanked, tehnilise kirjelduse läbivaatamine, kulude ja tulude analüüs).

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      L.   PROJEKTI STAATUS MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLI 102 SEISUKOHAST
      L.1.   Kui projekt esitatakse kooskõlas artikli 102 lõikes 2 kirjeldatud menetlusega, siis kas sõltumatud eksperdid on projekti kvaliteedi läbi vaadanud? <type='C' input='M'>

                  Jah

                  ☐

                  Ei

                  ☐

            Kui jah, siis esitada täpsemad andmed ja põhjendada Euroopa Komisjonile projekti esitamise menetluse muutmist:

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      M.   TAOTLUSVORMI LÄBIVAATAMISTE KOKKUVÕTE SUURPROJEKTI MUUTMISE KORRAL

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      N.   PÄDEVA RIIKLIKU ASUTUSE TOETUS
      Kinnitan, et käesolevas vormis esitatud teave on täpne ja õige.

                  Nimi

                     <type='S' maxlength=255 input='M'>

                  Allkiri (allkirjastatud elektrooniliselt SFC2014 kaudu)

                     <type='S' input='G'>

                  Organisatsioon (korraldusasutus(ed))

                     <type='S' maxlength=1000 input='M'>

                  Kuupäev

                     <type='D' input='G'>

         (1)  Väljaelementide seletus:

                     type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär;

                     input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

                     maxlength = maksimaalne tähemärkide arv koos tühikutega.

         (2)  Kui projekti rakendamise eest vastutab mitu asutust, esitatakse teave peamise abisaaja kohta (ülejäänud nimetatakse punktis A.5).

         (3)  Kui avaliku ja erasektori partnerluse projekti korral valitakse erasektori partner pärast tegevuse heakskiitmist ja ta saab toetusesaajaks kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 63 lõikega 2, peab see punkt sisaldama teavet tegevuse algatanud avalik-õigusliku asutuse (s.o hankeasutus) kohta..

         (4)  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

         (5)  Avaliku ja erasektori partnerluse projekti puhul, kui erasektori partnerit ei ole veel valitud, siis peaks see jaotis sisaldama kvalifikatsiooni miinimumnõudeid, mida tuleb pakkumuse eelkvalifikatsiooni jaoks säilitada, ja nende kriteeriumide põhjendust. Taotluses tuleb kirjeldada kõiki korraldusi, mis on avaliku ja erasektori partnerluse projekti koostamiseks, järelevalveks ja haldamiseks kasutusele võetud.

         (6)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 5 nõuete kohaselt.

         (7)  Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja sihttasemete kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga) (ELT L 69, 8.3.2014, lk 65) I lisa.

         (8)  NACE Rev.2 neljakohaline kood: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003 (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1), nagu seda on muudetud. Kasutada kõige üksikasjalikumaid ja asjakohasemaid NUTS III koode. Kui projekt mõjutab mitut üksikut NUTS III tasandi ala, kaaluda NUTS III või kõrgema tasandi koodide kasutamist.

         (10)  Uusehitis = 1; laiendus = 2; ümberehitamine/ajakohastamine = 3; asukoha muutmine = 4; ülevõtmise teel rajamine = 5.

         (11)  Kombineeritud nomenklatuur (CN), nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87 (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

         (12)  Kui avaliku ja erasektori partnerluse projektide puhul ei ole erasektori partnerit veel valitud ja ta vastutab asukoha tagamise eest, ei pea taotluse esitaja projektipiirkonda kindlaksmääravat kaarti esitama.

         (13)  Esitada geograafilised võrdlusandmed 5. liites projekti kujutava vektorina, mis sisaldab vastavalt vajadusele hulktahukaid, jooni ja/või punkte, eelistatavalt vormingus Shapefile.

         (14)  Programmitööperioodil 2007–2013 alustatud suurprojekt, millest üks või mitu etappi on valminud sellel programmitööperioodil ja millest käesolev projekt on üks etapp, mis teostatakse ja lõpetatakse programmitööperioodil 2014–2020, või programmitööperioodil 2014–2020 alustatud suurprojekt, millest see projekt on etapp, mis lõpetatakse käesoleval perioodil, samas kui järgmise etapiga jõutakse lõpule käesoleval või järgneval programmitööperioodil.

         (15)  Energiavaldkonna puhul: kas projekt on määratletud ühist huvi pakkuva projektina vastavalt määrusele (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/200? Transpordivaldkonna puhul: kas projekt on hõlmatud määrusega (EL) nr 1315/2013(üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL?

         (16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

         (17)  Välja arvatud juhul, kui kehtivad projektipõhised eeskirjad, näiteks riigiabi.

         (18)  Kõnealune taotlus ei asenda abist komisjonile teatamist aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt. Komisjoni positiivne otsus määruses (EL) nr 1303/2013 nimetatud suurprojekti suhtes ei kujuta endast riigiabi heakskiitmist.

         (19)  Brutotoetusekvivalent tähendab abi diskonteeritud väärtust protsendina rahastamiskõlblike kulude diskonteeritud väärtusest, mis arvutatakse abi andmise ajal sellel kuupäeval kohaldatava võrdlusmäära alusel.

         (20)  Riigiabieeskirjad sisaldavad sätteid rahastamiskõlblike kulude kohta. Sellesse veergu peaksid liikmesriigid märkima kohaldatud riigiabieeskirjade alusel rahastamiskõlblike kulude kogusumma.

         (21)  Komisjoni otsus 2012/21/EL, 20. detsember 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

         (22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

         (23)  Komisjoni talitused andsid liikmesriikidele suunised, et hõlbustada hindamist, kui taristuinvesteeringud hõlmavad riigiabi. Selleks on komisjoni talitused koostanud analüüsitabelid. Praegu valmistatakse ette riigiabi mõistet käsitlevat teatist. Komisjon kutsub liikmesriike üles kasutama analüüsitabeleid või muid meetodeid, et selgitada, miks arvatakse, et toetus ei hõlma riigiabi andmist.

         (24)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 nõuete kohaselt.

         (25)  Vähendatud kaasrahastamismäära meetodi korral seda valemit ei kasutata (kindlamääralist protsenti kajastatakse prioriteetse suuna kaasrahastamise määra kohaldamisega, mille tulemuseks on ERDFi/CFi väiksem osalus rahastamises) ja abikõlblikud kogukulud on võrdsed punktis 1 nimetatud summaga

         (26)  Kui väljund ja välismõju on eri variantide puhul erinevad (eeldades, et kõigil variantidel on sama eesmärk), näiteks tahkete jäätmete projektide puhul, soovitatakse kasutada parima variandi valimiseks kõigi peamiste variantide puhul lihtsustatud kulude ja tulude analüüsi ning valiku tegemisel peaksid olema määrava tähtsusega projekti majandusnäitajad, nt majanduslik nüüdispuhasväärtus.

         (27)  Avaliku ja erasektori partnerluse projekti puhul peaks see hõlmama hankemeetodi valimise põhjendust, sealhulgas avaliku sektori mõistlike võrdlusaluste kuludele vastava tulu analüüsi abil.

         (28)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, 3. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).

         (29)  Kõik näitajad peavad vastama kulude ja tulude analüüsi dokumendile. Kulude ja tulude analüüs tuleks koostada eurodes või kohalikus vääringus, märkides selgelt ära vahetuskursi.

         (30)  Eelistatavalt reaalse määra alusel.

         (31)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 17 tähenduses.

         (32)  Seda ei kohaldata: 1) projektide suhtes, mille puhul kohaldatakse aluslepingu artikli 107 tähenduses riigiabi eeskirju (vt punkt G1) kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõikega 8; 2) kui kasutatakse püsimäära (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 punkt a) või vähendatud kaasrahastamismäära (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõige 5) ning 3) kui tegevus- ja asenduskulude nüüdisväärtuste summa on suurem kui tulude nüüdisväärtus, ei käsitata projekti puhastulu tekitavana, mistõttu võib punkte 7 ja 8 võib ja diskonteeritud puhastulu proportsionaalse kohaldamise väärtuseks tuleks määrata 100 %.

         (33)  FRR(C) tähistab investeeringu rahalist kasumlikkust.

         (34)  FRR(K) tähistab riikliku kapitali rahalist kasumlikkust.

         (35)  FRR(Kp) tähistab oma projektiedendaja kapitali rahalist kasumlikkust.

         (36)  Sealhulgas suuremad kulud projekti majandusliku eluea vältel, mis on põhjustatud kliimamuutuste mõjust ja muudest looduskatastroofidest (vastavalt vajadusele).

         (37)  Tabelis esitatud kulude ja tulude diskonteeritud väärtuste summa peaks võrduma majandusliku nüüdispuhasväärtusega.

         (38)  Alaliste töökohtade puhul trükkida kuudes kestuse asemel „alaline”.

         (39)  Avaliku ja erasektori partnerluse projekti puhul tuleks lisada avaliku ja erasektori partnerluse korralduste raames määratud riskimaatriks (kui tegevuse kohta on juba hankemenetlus korraldatud) või avaliku ja erasektori partnerluse korralduste raames ette nähtud riskide jaotamine (kui tegevuse kohta ei ole veel hankemenetlust korraldatud).

         (40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ, 27. juuni 2001, teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

         (41)  Koostatud direktiivi 2001/42/EÜ artikli 5 ja I lisa kohaselt.

         (42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/92/EL, 13. detsember 2011, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

         (43)  Kui projekt hõlmab mitut tööd/tegevust/teenust, mis liigitatakse eri kategooriatesse, tuleks teave esitada iga investeeringu kohta eraldi.

         (44)  Lisateave peaks keskenduma projekti jaoks tähtsatele keskkonnamõju hindamise sellise menetluse valitud elementidele (näiteks andmete analüüs, uuringud ja hindamised, täiendavad konsultatsioonid pädevate asutuste ja avalikkusega, täiendavate kompenseerivate/leevendavate meetmete kindlaksmääramine, täiendav „sõelumisotsus” jne, kui on tõenäoline projekti muudatuste väljaselgitamine), mis on vaja ellu viia eelkõige osana mitmeetapilistest teostusloa saamise protsessidest.

         (45)  Mis on koostatud direktiivi 2011/92/EL artikli 5 ja IV lisa kohaselt.

         (46)  Kui keskkonnamõju hindamise menetlus on lõpule viidud õiguslikult siduva otsusega, siis kuni direktiivi 2011/92/EL artiklite 8 ja 9 kohaselt teostusloa väljastamiseni liikmesriigi kirjaliku kinnituse esitamine õigeaegse meetme kohta, millega tagatakse, et teostusluba väljastatakse hiljemalt enne tööde algust.

         (47)  Ehitusetapis projektid (vastus „Jah” punkti F.3.5.1 küsimusele), millele ei ole väljastatud Euroopa Komisjonile taotluse esitamise ajal vähemalt ühe ehitustöölepingu teostusluba/ehitusluba, ei ole komisjoni jaoks vastuvõetavad

         (48)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

         (49)  Elupaikade komitees 26.4.2012 vastu võetud läbivaadatud versioon. http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm#art6

         (50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

         (51)  Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

         (52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

         (53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL, 24. november 2010, tööstusheidete kohta (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

         (54)  Täiendavaid suuniseid kliimamuutuste mõjuga kohanemise/sellele vastupidavuse kohta vt kliimameetmete peadirektoraadi projektijuhtide suuniste aadressil http://ec.europa.eu/clima/policies/adaptation/what/docs/non_paper_guidelines_project_managers_en.pdf and the and the EIA/SEA guidance documents: http://ec.europa.eu/environment/eia/home.htm

         (55)  Liidu toetus peaks olema vastavuses artikli 125 lõike 3 punktis c nimetatud lepingus kindlaks määratud summaga.

         (56)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 62 tähenduses.

         (57)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 tähenduses.

         (58)  Nagu on nõutud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis h.

         (59)  Kui see on juba täidetud, siis märkida täpne kuupäev (kui see on ainult planeeritud, märkida vähemalt kuu ja aasta).

         (60)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 lõike 2 kohaselt.

         1. liide (1)

            NATURA 2000 OBJEKTIDE JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVA ASUTUSE KINNITUS

         Vastutav asutus
         olles vaadanud läbi projekti taotluse
         projekti kohta, mis asub
         kinnitab, et projekt ei mõjuta tõenäoliselt NATURA 2000 objekti järgmistel põhjustel:

         Seega ei peetud nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (2) artikli 6 lõike 3 kohast hindamist vajalikuks.
         Lisatakse kaart mõõtkavas 1 100 000 (või lähimas võimalikus mõõtkavas), kus on märgitud projekti asukoht ja asjakohased NATURA 2000 objektid, kui neid on.
         Kuupäev (pp.kk.aaaa):
         Allkiri:
         Nimi:
         Ametikoht:
         Organisatsioon:
         (NATURA 2000 objektide järelevalve eest vastutav asutus)
         Ametlik pitser:

            (1)  1. liite kinnituses esitatakse asjakohas(t)e objekti(de) nimetus, viitenumber, projekti kaugus lähima(te)st Natura 2000 objekti(de)st, selle looduskaitse eesmärgid ja põhjendus, et projekt (kas eraldi või kombineeritult teiste projektidega) ei mõjuta tõenäoliselt Natura 2000 objekti/objekte, mis on lisatud või kavas lisada Natura 2000 võrgustikku, ning kui see on asjakohane, siis haldusotsus.

            (2)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

         2. liide

            VEEMAJANDUSE EEST VASTUTAVA PÄDEVA ASUTUSE KINNITUS
             (1)

         Vastutav asutus
         olles vaadanud läbi projekti taotluse
         projekti kohta, mis asub
         kinnitab, et projekt ei halvenda veekogu seisundit ega põhjusta vee hea seisundi/potentsiaali halvenemist järgmistel põhjustel:

         Kuupäev (pp.kk.aaaa):
         Allkiri:
         Nimi:
         Ametikoht:
         Organisatsioon:
         (vee raamdirektiivi artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud pädev asutus)
         Ametlik pitser:

            (1)  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1) artikli 3 lõikega 2.

         3. liide

            TABEL, MILLES KÄSITLETAKSE NÕUETELE VASTAVUST LINNASTUTES, MILLELT NÕUTAKSE ASULAREOVEE PUHASTAMISE DIREKTIIVIGA TAOTLUSVORMI KASUTAMIST
             (1)

                     Linnastu nimi

                     Suublad

                     Ühinemislepingu tähtajad ja üleminekuperioodid

                     Projekti lõpuleviimise planeeritud kuupäev

                     Seisund enne rakendamist (taotlusvormi alusel)

                     Seisund pärast rakendamist (taotlusvormi alusel)

                     Linnastu koormus

                     Kogumise kiirus

                     Ühenduse kiirus

                     Asjakohased individuaalsed süsteemid

                     Linnastut teenindava(te) asulareoveepuhasti(te) maht

                     Kasutusel olev puhastamistase

                     Puhastamistõhusus

                     Linnastu koormus

                     Kogumise kiirus

                     Ühenduse kiirus

                     Asjakohased individuaalsed süsteemid

                     Linnastut teendindava(te) asulareoveepuhasti(te) maht

                     Kasutusel olev puhastamistase

                     Puhastamistõhusus

                     SA/NA/LSA/BW/

                     (kk.aaaa)

                     (kk.aaaa)

                     (inimekvivalentidena)

                     (koormuse %-na)

                     (koormuse %-na)

                     (koormuse %-na)

                     (inimekvivalentidena)

                     (inimekvivalentidena)

                     (koormuse %-na)

                     (koormuse %-na)

                     (koormuse %-na)

                     (inimekvivalentidena)

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     7

                     8

                     9

                     10

                     11

                     12

                     13

                     14

                     15

                     16

                     17

                     18

            Selgitavad märkused (number vastab veeru numbrile):

                     1.

                     ELi kaasrahastamise taotlusesse lisatud linnastu(te) nimi/nimed. Tuleb tähele panna seda, et reoveenäitajad ja arvutused käsitleksid linnastuid ja mitte omavalitsusi, kuna linnastu võib hõlmata mitut halduslikku omavalitsust või üks omavalitsus võib olla jaotatud mitmeks linnastuks. Kui linnastu on projektiga ainult osaliselt hõlmatud, s.o osa koormusest tuleb veel käsitleda, siis küsida teavet linnastu ülejäänud koormuse hõlmamise tulevaste plaanide kohta (mis on linnastu kui terviku puhul direktiivi nõuete täitmiseks vajalik).

                     2.

                     Teave suublate ja nende valgalade kohta: „tavaline” või „tundlik” (asulareovee puhastamise direktiivi artikkel 5) „joogivee võtmine”, „suplusvesi”, „karpidega vesi”. Märkida kriteerium (vt direktiivi II lisa), kasutades järgmisi mõisteid: SA — tundlik ala; NA — tavaline ala, LSA — vähem tundlik ala, BW — kindlaks määratud suplusveed, O — muud täidetavad nõuded (SA)

                     3.

                     Ainult asjakohasel juhul — reovee kogumise ja puhastamisega hõlmatud iga linnastu ühinemislepingus määratud tähtaegade järgimine (osutage vajaduse korral nii vahe-eesmärkidele kui ka sihttasemetele). Märkida kuupäev ja direktiivi asjakohased artiklid.

                     4.

                     Kuupäev, millal plaani kohaselt ELi kaasrahastamise taotlusesse lisatud projekt rakendatakse ja lõpetatakse.

               Veerud 5–11 osutavad linnastu kirjeldamisele selles ELi kaasrahastamise taotluse esitamise etapis.

                     5.

                     Linnastu koormus väljendatuna inimekvivalentides.

                     6.

                     Kogumise kiirus — koguvate kanalisatsioonisüsteemide (välja arvatud asjakohased individuaalsed süsteemid) hõlmavus, s.o koormus, mida kogumissüsteemid koguvad võrrelduna kõnealuse linnastu kogukoormusega ( %).

                     7.

                     Ühendamise kiirus — linnastut teenindava reoveepuhastiga ühendatud kogumissüsteemi kogutud koormus ( %).

                     8.

                     Asjakohased individuaalsüsteemid — asjakohaste individuaalsüsteemide poolt direktiivi artikli 3 lõike 1 kohaselt kogutud/töödeldud koormuse määr protsendina (süsteem, mis saavutab sama keskkonnakaitsetaseme ja on rajatud juhul, kui kogumissüsteemi kasutamine ei ole põhjendatud, kuna see ei tekitaks kasu keskkonnale või kuna see oleks liigselt kallis). Kui asjakohaste individuaalsüsteemide kasutamine on ette nähtud, tuleb esitada asjakohas(t)e individuaalsüsteemi(de) tüübi/tüüpide ja saavutatava puhastamise taseme kirjeldus. NB! Direktiivi eesmärk üle 2 000 inimekvivalendiga linnastute puhul on, et kogumismäära ja asjakohaste individuaalsüsteemide summa peaks hõlmama 100 % linnastu koormusest.

                     9.

                     Reoveepuhasti(te) maht inimekvivalentides.

                     10.

                     Puhastamistase — asulareoveepuhasti(te) abil linnastu(te) heitvee puhastamine, s.o primaarne, sekundaarne ja põhjalikum puhastamine (N ja P kõrvaldamine, desinfitseerimine jne).

                     11.

                     Puhastamistõhusus — vastavus I osa lisa tabelites 1 ja 2 sätestatud puhastamisnõuetele (kui see on kohaldatav).

               Veerud 12–18 osutavad linnastu kirjeldusele, mis on ette nähtud pärast kaasrahastamise taotlusega hõlmatud projekti rakendamist. Veerud 13 ja 14 — märkida lisaks kogumääradele määrad, mis vastavad olemasoleva kogumissüsteemi ümberehitamisele, ja määr, mis vastab uuele ehitatud kogumissüsteemile. Kui ühendusmäär jääb pärast projekti rakendamist alla kogumismäära, tuleks esitada selle erinevuse põhjused ja tulevased investeerimisplaanid, mille abil vähendatakse erinevust (sealhulgas juhul, kui kasutajad ei soovi kogujat ühendada).

                     15.

                     Asjakohasel juhul märkida projektiga hõlmatud asjaomase individuaalsüsteemi mis tahes täiendused (ümberehitamine, uue süsteemi rajamine, täiustamine).

                     16.

                     Samuti märkida teave selle kohta, kas puhasti(d) on täiesti uus/uued, ümberehitatud või täiustatud. Puhastite maht peaks olema piisav linnastu toodetud kogu koormuse puhastamiseks. Kui asulareoveepuhasti(te) kogumaht jääb alla linnastu kogu koormuse, tuleks esitada selle põhjused (nt eeldatav koormuse suurenemine jne). Lisaks tuleks selgitada, kuidas tagatakse puhastite ülekoormuse vältimiseks puhastite kohane toimimine. Kui puhasti(te) mõõtmed on (üldjoontes) vajalikust suuremad, tuleks seda põhjendada (näiteks eeldatav koormuse suurenemine, kogumissüsteemide laiendamine, täiendavate linnastute ühendamine jne).

            (1)  Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

         4. liide

            TEOSTATAVUSUURINGUD (VÕI ÄRIPLAAN TOOTMISINVESTEERINGU PUHUL) NING KULUDE JA TULUDE ANALÜÜS (NAGU NÕUTAKSE PUNKTIDES D JA E)

         5. liide

            KAART, MILLEL MÄÄRATAKSE KINDLAKS PROJEKTI ALA JA GEOGRAAFILISED VÕRDLUSANDMED (NAGU NÕUTAKSE PUNKTIS B.3.1)

         6. liide

            PUNKTIS F.3.3 NÕUTUD DOKUMENDID

      III LISA

         Kulude ja tulude analüüsimise metoodika

      1.   ÜLDPÕHIMÕTTED
      1.1.   Kulude ja tulude analüüsi eesmärk ühtekuuluvuspoliitika kontekstis on toetada suurprojekti hindamist, et:

                  —

                  hinnata, kas suuprojekt
                        on väärt

                     kaasrahastamist (majanduslikust seisukohast);

                  —

                  hinnata, kas suuprojekt
                        vajab

                     kaasrahastamist (rahalisest seisukohast).

            1.2.   Kulude ja tulude analüüs:

                  —

                  tehakse projekti ettevalmistamise etapis võimalikult kiiresti, üldjuhul projekti esialgse projekteerimise etapi lõpus;

                  —

                  on suurprojekti taotluse osa, mida võetakse arvesse koos suurprojektide kohta koostatavate teiste dokumentidega, sealhulgas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõikes 1 osutatud teavet sisaldavad dokumendid.

            1.3.   Kulude ja tulude analüüs peab vastama järgmistele põhimõtetele:

                  —

                  kulude ja tulude analüüs tuleb teha eelnevalt kindlaks määratud poliitiliste eesmärkide kohaselt;

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi jaoks tuleb määrata kindlaks asjakohane sotsiaalne kontekst ja perspektiiv (kohalik, piirkondlik, riiklik, piiriülene, ülemaailmne);

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi jaoks on vajalik ühine mõõtühik (üldjuhul rahaline);

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi jaoks on vaja võrrelda uue investeeringu tegemise stsenaariumit uue investeeringu tegemata jätmise stsenaariumiga (kasvumeetodil analüüs (1));

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi jaoks on vaja võrdlusperioodi, mis on projekti jaoks asjakohane;

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi puhul tuleb võtta arvesse investeeringu jääkväärtusi;

                  —

                  kulude ja tulude analüüsi puhul tuleb mõõtemääramatusega tegelemiseks teha riskihindamine.

            1.4.   Suurprojekti kulude ja tulude analüüs hõlmab allpool määratud osi:

                  1)

                  konteksti kirjeldamine;

                  2)

                  eesmärkide kindlaksmääramine;

                  3)

                  projekti kindlaksmääramine;

                  4)

                  teostatavusuuringute tulemused nõudluse ja variantide analüüsiga;

                  5)

                  finantsanalüüs;

                  6)

                  majandusanalüüs;

                  7)

                  riskihindamine.

            2.   KULUDE JA TULUDE ANALÜÜSI OSAD
      2.1.   Projekti konteksti kirjeldamine ja eesmärkide määratlemine, projekti kindlaksmääramine, projekti teostatavus nõudluse ja variantide analüüsiga

      2.1.1.   Konteksti kirjeldamine

      Selleks on vaja kindlaks määrata sotsiaalsed, majanduslikud, poliitilised ja institutsioonilised aspektid. Kirjeldatavad peamised omadused on seotud järgmisega:

                  (1)

                  projektiga seotud riigi/piirkonna sotsiaalmajanduslikud tingimused;

                  (2)

                  poliitilised ja institutsionaalsed asjaolud, sealhulgas kehtivad majanduspoliitikad ja arengukavad koos nende poliitiliste eesmärkidega;

                  (3)

                  praeguse taristu sihtkapital ja teenuse osutamine;

                  (4)

                  elanikkonna taju ja ootused seoses osutatava teenusega.

            2.1.2.   Projekti eesmärkide kindlaksmääramine

      Projekti jaoks määratakse kindlaks selged eesmärgid, et kindlustada investeeringu vastavus olemasolevale vajadusele, ja et hinnata projekti tulemusi ning mõju. Eesmärgid tuleks võimaluste piires baasväärtuste ja sihtväärtustega arvuliselt kindlaks määrata.
      Eesmärkide kindlaks määramist kasutatakse, et määrata võimaluse ja vajaduse korral kindlaks projektist saadav kasu, et hinnata projekti panust heaolusse ja rakenduskava(de) prioriteetsete suundade erieesmärkide saavutamisse.
      2.1.3.   Projekti kindlaksmääramine

      Suurprojekti kindlaksmääramisel võetakse arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 100 sätestatud suurprojekti määratlust ja järgmisi põhimõtteid:

                  1)

                  projekt tuleb selgelt määratleda eraldiseisva analüüsiühikuna, st et tehnilisi osi, halduslikke või rahalisi etappe, mida ei saa pidada eraldi tegevuseks, analüüsitakse kulude ja tulude hindamise raames koos suurprojekti osaks olevate teiste etappidega;

                  2)

                  mõjupiirkonda, lõplikke abisaajaid (2) ja asjaomaseid sidusrühmi, kelle heaolu on projektist saadava puhastuluga hõlmatud;

                  3)

                  rakendamise eest vastutav asutus on välja selgitatud ning tema tehnilist, rahalist ja institutsioonilist suutlikkust on analüüsitud.

            2.1.4.   Projekti teostatavus nõudluse ja variantide analüüsiga

      Kulude ja tulude analüüsimisel võetakse arvesse teostatavusuuringuid, mis hõlmavad üldjuhul järgmisi asjaolusid: nõudluse analüüs; variantide analüüs; olemasolev tehnoloogia; tootmiskava (sealhulgas taristu kasutamise määr); töötajate vajadus; projekti mastaap, asukoht, füüsilised sisendid, ajastus ja rakendamine ning laiendamise ja rahalise planeerimise etapid; keskkonnamõju; kliimamuutuste mõju leevendamise asjaolud (kasvuhoonegaaside heide), ressursitõhusus ning vastupidavus kliimamuutuste mõjule ja looduskatastroofidele (asjakohasel juhul).
      Võetakse arvesse järgmist.

                  (1)

                     Teostatavuse analüüsis määratakse kindlaks tehniliste, majanduslike, keskkonnamõju ja kliimamuutuste mõju leevendamise ning sellega kohanemise, regulatiivsete ja institutsionaalsete asjaoludega seotud võimalikud piirangud ning vastavad lahendused. Projekt on teostatav, kui selle koostamisel täidetakse riigi, piirkonna või konkreetse objektiga seotud tehniliste, õiguslike, rahaliste või muude piirangute nõuded. Teostatavad võivad olla mitu projekti varianti.
                  Teostatavusuuringute kokkuvõte tuleb esitada kulude ja tulude analüüsis. Kulude ja tulude analüüs peab olema kooskõlas teostatavusuuringutes esitatud teabega.

                  (2)

                     Nõudluse analüüsis selgitatakse välja ja määratakse arvuliselt kindlaks investeerimise sotsiaalne vajadus ja selles kaalutakse vähemalt:

                              —

                              praegust nõudlust, lähtudes vormidest ja tegelikest andmetest;

                              —

                              prognoositud nõudlust makromajanduslike ja sektori prognooside ning nõudluse elastsuse hinnangute alusel seoses asjakohaste hindade, tulude ja muude peamiste määrajatega;

                              —

                              pakkumispoolseid asjaolusid, sealhulgas olemasolevate varude ja eeldatavate (taristu) arengute analüüsi;

                              —

                              võrgustiku mõju (kui see on olemas).

                  (3)

                     Variantide analüüsi eesmärk on hinnata ja võrrelda erinevaid alternatiivseid variante, mida peetakse üldiselt teostatavaks, et täita projektiga seotud praegust ja tulevast nõudlust ning et leida parim lahendus. Variante tuleks hinnata erinevate kriteeriumide alusel, sealhulgas näiteks tehnilised, institutsionaalsed, majanduslikud, keskkondlikud ja kliimamuutuste asjaolud.
                  Variantide analüüs tuleks teha kahes etapis; esimese etapi vältel kontrollitakse peamisi strateegilisi variante (s.o taristu tüüp ja projekti asukoht) ning teise etapi vältel konkreetseid tehnilisi lahendusi. Kui projekti rakendatakse avaliku ja erasektori partnerlusena, peaks see analüüsi teine etapp keskenduma mitmetele väljundkirjeldustele, mis võivad olla või võivad mitte olla avaliku ja erasektori partnerluse projekti väljundkirjeldustega hõlmatud. See esimene etapp tugineb üldjuhul (peamiselt kvalitatiivsetele) mitme kriteeriumi analüüsidele ja teise etapi puhul kasutatakse üldjuhul peamiselt kvantitatiivseid meetodeid.
                  Parima variandi valimisega seotud peamised asjaolud:

                              —

                              otsitava lahenduse nõuetekohaseks põhjendamiseks esitatakse tõendid selle kohta, et valitud projekt on optimaalne lahendus mitmete variantide hulgast, mida kaaluti tehnilise teostatavusuuringu jooksul;

                              —

                              kui eri variantidel on sama ainulaadne eesmärk ja sama või väga sarnane välismõju, siis soovitatakse valiku tegemisel tugineda toodetud väljundühiku kohta kõige väiksemate kuludega lahendusele, võttes arvesse selle variandiga seotud pikaajalise käitamise ja hoolduskulusid;

                              —

                              kui väljund ja välismõju on eri variantide puhul erinevad (eeldades, et neil kõigil on sama eesmärk), kutsutakse liikmesriiki tegema parima variandi valimiseks kõigi peamiste variantide kulude ja tulude lihtsustatud analüüsi, määrates kindlaks sotsiaalmajanduslikust seisukohast kõige soodsam variant, ning valik peaks lähtuma projekti majandusnäitajatest, sealhulgas selle majanduslikust nüüdispuhasväärtusest. Lihtsustatud kulude ja tulude analüüs tehakse peamiste rahaliste ja majanduslike andmete, sealhulgas nõudluse, investeerimis- ja tegevuskulude, tulude, otseste tulude ja välismõju (nagu on asjakohane) ligikaudsete prognooside alusel.

            2.2.   Finantsanalüüs

      Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada finantsanalüüs.
      Finantsanalüüs peab hõlmama järgmist:

                  (a)

                  investeeringu ja riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamine;

                  (b)

                  fondidest antava kohase (maksimaalse) toetuse kindlaksmääramine;

                  (c)

                  projekti rahalise elujõulisuse (jätkusuutlikkuse) kontrollimine.

         Finantsanalüüs tuleks vajaduse ja võimlause korral teha projekti omaniku ja/või käitaja seisukohast, mis võimaldab kontrollida rahavoogusid ja tagada positiivne sularahasaldo, et kontrollida rahalist jätkusuutlikkust ning arvutada projekti investeeringu ja diskonteeritud rahavoogudel põhineva kapitali rahalise tasuvuse indeksid.
      Kui omaniku ja käitaja puhul ei ole tegemist ühe ja sama isikuga, tuleks teha koondfinantsanalüüs, mille puhul arvatakse välja omaniku ja käitaja vahelised rahavood.
      Võimaluse korral ja vastavalt vajadusele tuleks finantsanalüüs teha püsihindadega (lähteaastal kindlaks määratud hinnad), aga suhteliste hindade eeldatud muutusi tuleks riskihindamise raames arvesse võtta.
      2.2.1.   Diskonteeritud rahavoo metoodika, kasvumeetod ja muud finantsanalüüsi põhimõtted

      Suurprojektide finantsanalüüsi tegemisel võetakse arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu) kirjeldatud meetodeid, sealhulgas: diskonteeritud puhastulu arvutamise meetod (sealhulgas võrdlusperiood ja kasvumeetod) ning diskonteeritud rahavoog (sealhulgas reaalne rahaline diskontomäär).
      Finantsanalüüsi tegemiseks on vaja järgmisi andmeid:

                  1)

                  investeerimiskulud, sealhulgas püsiinvesteeringud, mittepüsiinvesteeringud, sealhulgas stardikulud ja vajaduse korral töökapitalis toimuvad muutused;

                  2)

                  asenduskulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 17 punktis a;

                  3)

                  tegevuskulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 17 punktides b ja c;

                  4)

                  tulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 16;

                  5)

                  rahastamisallikad, sealhulgas (avaliku või erasektori) investori omakapital, laenudest saadud kapital (sel juhul on laenu tagasimaksed ja intress projekti jätkusuutlikkuse analüüsis projekti väljavool) ning mis tahes täiendavad rahalised vahendid nagu toetused.

            Nendes sektorites, kus see on asjakohane, sealhulgas keskkonnasektoris, tuleks tariifid määrata kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab”, võttes arvesse taskukohasust, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu), ning kulude täielikku sissenõudmist
          (3).
      Kulude täieliku sissenõudmise põhimõtte järgimine seisneb selles, et:

                  1)

                  tariifide eesmärk peaks olema võimaluste piires kapitalikulude, tegevus- ja hoolduskulude, seahulgas keskkonna- ja ressursikulude sissenõudmine;

                  2)

                  tariifi struktuur maksimeerib projekti tulud enne riiklikke subsiidiume, võttes arvesse taskukohasust.

            Põhimõtte „saastaja maksab” ja kulude täieliku sissenõudmise põhimõtte piirangud kasutajate maksude ja tasude puhul:

                  1)

                  ei tohiks ohustada projekti rahalist jätkusuutlikkust;

                  2)

                  peaksid üldiselt olema ajutised ja neid tuleks säilitada kuni kasutajale taskukohasuse tekkimiseni.

            2.2.2.   Finantsanalüüsi tulemused

      a)   Investeeringu ja riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamine

      Rahaline nüüdispuhasväärtus on summa, mis saadakse projekti eeldatava investeeringu ja (diskonteeritud) tegevus- ja asenduskulude lahutamisel eeldatavate tulude diskonteeritud väärtusest.
      Rahaline tulumäär on diskontomäär, mille puhul on rahaline nüüdispuhasväärtus null.

         Investeeringu rahalise kasumlikkuse hindamisel prognoositakse rahalist nüüdispuhasväärust ja investeeringu rahalist tulumäära (FNPV(C) ja FRR(C)). Nende näitajate puhul võrreldakse investeerimiskulusid puhastuludega ja mõõdetakse ulatust, milles projekti puhastuludega on võimalik investeering tagasi maksta, olenemata rahastamisallikast. Mõnel juhul (seoses riigiabi ja eraettevõtjatega) on vaja arvutada FRR(Kp). Intressimakseid FNPV(C) arvutamisse ei kaasata.

         Selleks et projekt vajaks fondide toetust:

      peaks FNPV(C) enne ELi panust olema negatiivne ja FRR(C) peaks olema väiksem diskontomäärast, mida analüüsis kasutatakse (välja arvatud teatavad riigiabi eeskirjadega hõlmatud projektid, mille puhul see ei pruugi olla asjakohane).
      Kui suurprojekti puhul võib täheldada suurt rahalist kasumlikkust (s.o FRR(C) on rahalisest diskontomäärast oluliselt suurem), peetakse seda üldreeglina piisavaks, et investor saaks projekti ilma Euroopa Liidu panuseta rakendada. Euroopa Liidu panus võib olla põhjendatud ainult juhul, kui tõendatakse, et investeering ei ole üksinda garanteeritult tulus, võttes arvesse, et investorile projekti (näiteks väga innovatiivse projekti) rakendamisest tekkivad riskid võivad ilma riigitoetuseta olla investeeringu tegemiseks liiga suured.

         Riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamisel prognoositakse rahalist nüüdispuhasväärust ja kapitali rahalist tulumäära (FNPV(K) ja FRR(K)). Need näitajad mõõdavad ulatust, milles projekti puhastuludega on võimalik maksta tagasi riigi (nii avaliku kui ka erasektori) rahadest tagatud rahalised ressursid.
      FNPV(K) ja FRR(K) arvutamiseks on vajalik järgmine:

                  —

                  projekti investeeritud rahalisi vahendeid, mille puhul ei ole ELi toetust arvesse võetud, käsitatakse väljavoona, võtmata arvesse investeerimiskulusid;

                  —

                  omakapitali toetused võetakse arvesse nende projektist tegeliku väljamaksmise või (laenude korral) tagasimakse tegemise hetkel;

                  —

                  intressimaksed lisatakse kapitali tulumäära (FNPV(K)) analüüsi tabelisse;

                  —

                  tegevussubsiidiume ei lisata kapitali tulumäära (FNPV(K)) analüüsi tabelisse.

         Selleks et projekt vajaks fondide toetust:

      peaks FNPV(K) olema Euroopa Liidu abi arvesse võttes null ja FRR(K) peaks olema diskontomäärast väiksem või sellega võrdne; vastasel juhul tuleb seda põhjendada.
      Vajaduse korral tuleks arvutada ka projektiedendaja omakapitalilt saadava tulu (FRR(Kp)). Selle puhul võrreldakse investeeringu puhastulusid edendaja tagatud ressurssidega: s.o investeerimiskulu, millest on lahutatud ELilt ja/või riiklikelt/piirkondlikelt asutustelt saadud toetused, mida ei tule tagasi maksta. See tegevus võib olla eriti kasulik riigiabi kontekstis, et kontrollida, et (ELi ja riikliku) abi intensiivsus tagab parima kuludele vastava tulu, et anda riiklikku rahalist tuge ainult sellele, mis on vajalik projekti majanduslikuks või rahaliseks elujõulisuseks. Kui projekti puhul eeldatakse olulist positiivset tulu (s.o oluliselt üle eeldatava kasumlikkuse riiklike võrdlusaluste kõnealuses sektoris), siis näitab see, et saadud toetus võib anda toetusesaajale tavapärasest suuremat tulu ja seega ei pruugi Euroopa Liidu panus olla põhjendatud.
      b)   Fondidest antava kohase (maksimaalse) toetuse kindlaksmääramine

      Tulu tekitavate projektide jaoks fondidest antav kohane (maksimaalne) toetus määratakse kindlaks kooskõlas ühe meetodiga, millega määratakse kindlaks võimalik puhastulu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 61 (tegevus, millega pärast lõpetamist kaasneb puhastulu) ja määruse (EL) nr 1303/2013 V lisaga ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaoga, millega kehtestatakse meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuse puhul, millega kaasneb puhastulu.
      c)   Rahalise elujõulisuse (jätkusuutlikkuse) tagamine

      Rahalise jätkusuutlikkuse analüüs tugineb diskonteerimata rahavoogude prognoosidele. Seda kasutatakse peamiselt selleks, et näidata, et projektil on igal aastal piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad kogu võrdlusperioodi jooksul alati katta investeerimis- ja tegevuskulusid.
      Rahalise jätkusuutlikkuse analüüsi peamised asjaolud on järgmised:

                  1)

                  projekti rahalise jätkusuutlikkuse kontrollimisel veendutakse, et summaarne (diskonteerimata) netorahavoog on igal aastal ja kogu asjakohase võrdlusperioodi vältel positiivne (või null);

                  2)

                  selleks arvesse võetavate netorahavoogude puhul tuleks:

                              —

                              võtta arvesse investeerimiskulusid, kõiki (riiklikke ja ELi) rahalisi vahendeid ja tulu, makstavaid tegevus- ja asenduskulusid, üksuse finantskohustustega seotud tagasimakseid, kapitalimakseid, intresse ja otseseid makse;

                              —

                              arvata välja käibemaks, kui see ei ole sissenõutav;

                              —

                              mitte võtta arvesse jääkväärtust, välja arvatud juhul, kui vara tegelikult kõnealuse analüüsi viimasel aastal likvideeritakse;

                  3)

                  kui tegevuse suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõudeid või kui tulevikus eeldatakse negatiivset rahavoogu, tuleb märkida, kuidas kulud kaetakse, esitades toetusesaaja/käitaja sõnaselge pikaajalise kinnituse, et ta tagab projekti jätkusuutlikkuse tagamiseks piisavad rahalised vahendid muudest allikatest;

                  4)

                  kui projektid kuuluvad olemasoleva taristu raamesse, näiteks suutlikkuse laiendamise projektid, tuleb kontrollida süsteemi käitaja üldist rahalist jätkusuutlikkust „projekti hõlmava stsenaariumi puhul” (rohkem kui ühe pikendatud osa suutlikkust) ning teha süsteemi käitaja tasemel jätkusuutlikkuse analüüs ja võtta selle tulemusi riskihindamise käigus arvesse.

            2.2.3.   Avaliku ja erasektori partnerluse finantsanalüüs

      Avaliku ja erasektori partnerlusena rakendatud suurprojektide finantsanalüüsi tegemisel tuleb võtta arvesse järgimisi asjaolusid.

                  (1)

                  Võib määrata suurema rahalise diskontomäära kui komisjoni delegeeritud määruse III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu) kehtestatud standardmäär, et võtta arvesse erasektori investori kapitaliga seotud suuremat alternatiivkulu. Toetusesaaja peaks seda suuremat alternatiivkulu juhtumipõhiselt põhjendama, esitades võimaluse korral tõendid erasektori partneri varasemate tulude kohta samalaadsete projektide raames või muud asjakohased faktilised tõendid.

                  (2)

                  Avaliku ja erasektori partnerluse kavade puhul, kus taristu omanik on käitajast erinev isik, tuleb teha nii omanikku kui ka käitajat hõlmav koondfinantsanalüüs.

                  (3)

                  V.a juhul, kui erasektori partner valitakse õiglase, läbipaistva ja avatud konkurentsipõhise hankemenetlusega, millega tagatakse avaliku sektori partnerile kuludele vastav suurim tulu, (4) arvutatakse erakapitali rahalise kasumlikkuse kontrollimiseks ja ELi toetusest saadava liiga suure kasumi vältimiseks erainvestori investeeritud kapitali rahalist kasumlikkust mõõtev näitaja (FRR(Kp)), (5) millega võrreldakse erasektori partnerile tekkinud puhastulu investeeringu ajal (kas omakapitali või laenude kaudu) tagatud investeeringuga. Selle tulemuseks olevat FRR(Kp)-d võrreldakse kõnealuse sektori eeldatava kasumlikkuse riiklike või rahvusvaheliste võrdlusalustega

            2.3.   Majandusanalüüs

      Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada majandusanalüüs.

         Majandusanalüüs on analüüs, mis tehakse majanduslike väärtuste abil, mis peegeldavad kaupade ja teenuste sotsiaalseid alternatiivkulusid.
      2.3.1.   Majandusanalüüsi peamised etapid

      Majandusanalüüs tuleks teha pideva majandusarvestuse (vari)hindadega ja selle lähtepunktiks peaks olema rahavoogude finantsanalüüs.
      Majandusanalüüs hõlmab järgmisi etappe.

                  1.

                  Rahalised korrektsioonid kaudsete maksude (näiteks käibemaks, aktsiisimaksud), subsiidiumide ja riigiasutuste ülekandel põhinevate maksete (näiteks maksed riiklikult tervishoiusüsteemilt) majandusanalüüsist väljaarvamiseks. Kui kaudsed maksud/subsiidiumid on mõeldud välismõju alusel korrigeerimiseks, siis lisatakse need majandusanalüüsi, kui need väljendavad kohaselt seonduvate välismõju sotsiaalset piirmäära ja kui majanduslikke kulusid/tulusid ei arvestata topelt.

                  2.

                  Majandusarvestuse (vari)hindade ümberhindamine, kohaldades rahaliste hindade suhtes turumoonutuste korrigeerimiseks ümberhindlustegurit. Kui ümberhindlustegurid ei ole riiklikust planeerimisametist saadaval ja kui ei ole olulisi turumoonutusi, võib lihtsuse huvides määrata ümberhindlusteguriks üks (CF=1). Ümberhindlustegurid võivad olla ühtsusest suuremad (või väiksemad), kui majandusarvestuse hinnad on turuhindadest suuremad (või väiksemad).

                  3.

                  Turuga mitteseotud mõju (välismõju alusel tehtavate korrektsioonide) rahaliseks muutmist tuleks prognoosida ja sellele tuleks määrata väärtus, nagu on asjakohane, kasutades väidetava või avaldatud eelistatuse meetodit (näiteks hedonistlik hind) või muid meetodeid.
                  Majandusanalüüsis võetakse arvesse ainult otsest mõju, et vältida topeltarvestust, kui üldjuhul väljendavad varihinnad ja välismõju rahaline arvestamine kaudset mõju.

                     Rahalised tulud kasutajatasude, -maksude ja -tariifide kujul tuleks majandusanalüüsist välja arvata ja asendada kasutajatele avalduvate otsese mõju prognoosiga kas „maksevalmiduse” või majandusarvestuse hindade kaudu. Kasutaja „maksevalmiduse” asendajatena ei tohiks kasutada kasutajatasusid, -makse ja -tariife, eelkõige turukonkurentsiga mitte kokkupuutuvates või poliitilistest kaalutlustest tugevalt mõjutatud sektorites.

                  4.

                  Prognoositavate kulude ja tulude diskonteerimine: kui majanduslike kulude ja tulude voogu on prognoositud, siis kohaldatakse sotsiaalse diskontomäära abil standardset diskonteeritud rahavoo metoodikat.
                  Sotsiaalse ajalise eelistuse määra alusel prognoositakse sotsiaalse diskontomäära järgmisi võrdlusaluseid: 4,95 % Ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide puhul ja 2,77 % teiste liikmesriikide puhul. Lihtsustamise otstarbel ja üldreeglina kasutatakse Ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide (Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari) puhul võrdlusalusena sotsiaalset diskontomäära 5 % ja teiste liikmesriikide (Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Ühendkuningriik) puhul 3 %.
                  Liikmesriigid võivad kehtestada sotsiaalseks diskontomääraks muu näitaja kui 5 % või 3 %, kui nad:

                              (1)

                              põhjendavad seda majanduskasvu prognoosi ja muude näitajate alusel, määrates sotsiaalse diskontomäära sotsiaalse ajalise eelistuse lähenemisviisi abil, ning

                              (2)

                              tagavad selle järjekindla rakendamise sama riigi, piirkonna või sektori sarnaste projektide raames.

                        Rakenduskava alguses tehakse toetusesaajatele ja komisjonile kättesaadavaks teave erineva võrdlusaluse kohta.

            2.3.2.   Majandusliku tulemuslikkuse näitajate arvutamine

      Järgmised (allpool kindlaks määratud) majandusliku tulemuslikkuse näitajad on majandusanalüüsi põhinäitajad.

                  (1)

                     Majanduslik nüüdispuhasväärtus on projekti hindamisel peamine võrdlusnäitaja. See määratakse kindlaks diskonteeritud sotsiaalsete kogutulude ja -kulude erinevusena.

                  (2)

                  Selleks et suurprojekt oleks majanduslikust seisukohast vastuvõetav, peaks projekti majanduslik nüüdispuhasväärtus olema positiivne (ENPV > 0), mis näitab, et kõnealuse piirkonna või riigi ühiskond saab projektist kasu, kuna projekti tulud ületavad selle kulusid, ja seega tuleks projekt rakendada.

                  (3)

                     Majanduslik tulumäär on sisemine tulumäär, mis arvutatakse majandusnäitajate alusel ja mis väljendab projekti sotsiaalmajanduslikku kasumlikkust.

                  (4)

                  Suurprojektile ELi toetuse andmise põhjendamiseks peaks majanduslik tulumäär olema suurem kui sotsiaalne diskontomäär (ERR > SDR).

                  (5)

                     Kulude ja tulude suhe määratakse kindlaks projekti tulude nüüdispuhasväärtuse projekti kulude nüüdispuhasväärtusega jagamise teel.

                  (6)

                  Suurprojektile ELi toetuse andmiseks peaks kulude ja tulude suhe olema ühest suurem (B/C > 1).

         Peamine majanduslik kasu sektori kohta, mida majandusanalüüsis arvesse võetakse, on määratud tabelis 1. Kui see on vajalik ja seda põhjendatakse, võib lisada täiendavaid majanduslikke kasusid. Teatavatel konkreetsetel juhtudel võivad neist kasudest saada majanduslikud kulud, näiteks sõidukite käitamise suuremad kulud teatavate teeprojektide puhul.
      Tabel 1

                  Sektor/allsektor

                  Majanduslik kasu

                  Veevarustus ja kanalisatsioon

                              i)

                              parem juurdepääs joogiveele ja reovee puhastamise teenustele teenuse kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja kvaliteedi seisukohast;

                              ii)

                              parem joogivee kvaliteet;

                              iii)

                              parem pinnavee kvaliteet ja ökosüsteemi teenuse säilimine tänu reostuse vähendamisele;

                              iv)

                              ressursikulude säästmine nii tootjatele kui ka klientidele;

                              v)

                              tervise paranemine;

                              vi)

                              kasvuhoonegaaside heite vähenemine

                  Jäätmekäitlus

                              i)

                              tervise- ja keskkonnaohtude vähenemine (väiksem õhu, vee ja pinnase saastatus);

                              ii)

                              prügilate ala/kulude vähenemine (käitlusrajatistele);

                              iii)

                              materjalide ja energia taaskasutamine ning komposti tootmine (alternatiivse tootmise kulude vältimine, sealhulgas välismõju);

                              iv)

                              kasvuhoonegaaside heite (s.o CO2, CH4) vähenemine;

                              v)

                              nähtava ebameeldiva mõju, müra ja lõhna vähenemine

                  Energia

                     Energiatõhususe projektid

                              i)

                              energiasääst (väljendatuna energia majandusliku väärtusena, sealhulgas välismõju);

                              ii)

                              mugavuse suurenemine;

                              iii)

                              kasvuhoonegaaside ja muu heite vähenemine

                     Taastuvate energiaallikate projektid

                              i)

                              energiaallika asendamise energiakulude vähenemine, näiteks fossiilkütuste asendamine alternatiividega (väljendatuna tõenäoliselt kasutusele võetava alternatiivi toodetud energia majandusliku väärtusega, sealhulgas välismõju);

                              ii)

                              kasvuhoonegaaside heite vähenemine

                     Elektri-/gaasivõrgud ja -taristu

                              i)

                              energiavarustuse suurenemine ja energiaallikate mitmekesistumine (tarnitava gaasi/elektri mahu suurenemise väärtus, sealhulgas välismõju);

                              ii)

                              energiavarustuskindluse ja usaldusväärsuse suurenemine (tarnekatkestuste vähendamine);

                              iii)

                              energiaallika asendamisega seotud energiakulude vähenemine;

                              iv)

                              turgude integreerimine: erinevad ülejäägid, mis tulenevad (edastamise) eri kohtade või (ladustamise) aja hindade ühtlustamisest;

                              v)

                              suurem energiatõhusus;

                              vi)

                              kasvuhoonegaaside ja muu heite vähenemine

                  Maanteed, raudteed, ühistransport

                              i)

                              üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks):

                                          —

                                          ajasääst;

                                          —

                                          sõiduki käitamise kuludelt saadav sääst;

                              ii)

                              õnnetuste arvu vähenemisest tulenev sääst;

                              iii)

                              kasvuhoonegaaside heite vähenemine;

                              iv)

                              muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine (s.o kohaliku õhusaastega seotud mõju);

                              v)

                              müraheite vähendamine (näiteks teatavad linnaprojektid)

                  Lennujaamad, sadamad, ühendvedu

                              i)

                              üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks):

                                          —

                                          ajasääst;

                                          —

                                          sõiduki käitamise kulude vähenemisest tulenev sääst;

                              ii)

                              teenuse kvaliteedi paranemine (näiteks lennujaamade reisijasillaga väravate tagamine);

                              iii)

                              kasvuhoonegaaside heite vähenemine;

                              iv)

                              muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine;

                              v)

                              müraheite vähenemine

                  Teadusuuringud ja innovatsioon

                              i)

                              ettevõtjate saadav kasu (teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ning tegevust alustavate ettevõtjate loomine, uute/täiustatud toodete ja protsesside väljatöötamine, teadmiste ülekandumine);

                              ii)

                              teadlaste ja tudengite saadav kasu (uued teadusuuringud, inimkapitali loomine, sotsiaalse kapitali areng);

                              iii)

                              üldsuse saadav kasu (keskkonna- ja terviseriskide vähenemine, kultuuriline mõju külastajatele)

                  Lairiba

                              i)

                              digitaalteenuste, sh e-kaubanduse laialdasem kasutuselevõtt ja selle kvaliteedi parandamine kodanike ja ettevõtjate jaoks (eelkõige maapiirkondades);

                              ii)

                              digitaalteenuste, sh e-valitsuse ja e-tervise algatuse laialdasem kasutuselevõtt ja selle kvaliteedi parandamine riigiasutuste jaoks

            2.3.3.   Kliimamuutuste mõju leevendamine ja sellega kohanemine majandusanalüüsis

      Kulude ja tulude analüüsis tuleb võtta arvesse projekti kulusid ja tulusid kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutuste kontekstis. Projekti kasvuhoonegaaside heite arvuline määramine ja süsinikdioksiidi (ehk CO2) heite majandusliku kuju prognoosimine, mida kasutatakse sellise heite rahaliseks määramiseks, tugineb läbipaistvale metoodikale, mis on kooskõlas ELi 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärkidega. Kliimamuutuste mõjuga kohanemise puhul tuleks majandusanalüüsi lisada nende meetmete kulud, mille eesmärk on parandada projekti vastupidavust kliimamuutustest avalduvale mõjule, mis on teostatavusuuringutes kohaselt põhjendatud. Nendest meetmetest, näiteks meetmed, mis on võetud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks või kliimamuutuste ja äärmuslikele kliimatingimustele ja muudele looduskatastroofidele vastupidavuse parandamiseks, saadavat kasu tuleks samuti hinnata ja see tuleks lisada majandusanalüüsi ning määrata võimaluse korral arvuliselt või vastasel juhul seda kohaselt kirjeldada.
      2.3.4.   Lihtsustatud majandusanalüüs erijuhtudel

      Teatavatel piiratud arvuga juhtudel, kui suurprojektist saadavat kasu on väga keeruline või võimatu arvuliselt ja rahaliselt kindlaks määrata, aga kui kulusid on võimalik mõistliku usaldusväärsusega prognoosida, eelkõige suurprojektide puhul, mille ajendiks on ELi õigusaktide nõuete täitmise tagamine, võib teha tasuvusanalüüsi. Sel juhul keskendub hindamine selle kontrollimisele, et projekt on ühiskonna jaoks kõige tõhusam variant eelnevalt kindlaks määratud tingimustel konkreetse vajaliku teenuse osutamiseks. Lisaks tuleks esitada peamise majandusliku kasu kvalitatiivne kirjeldus.
      Tasuvusanalüüsi tegemisel arvutatakse rahaliseks muutmata kasu ühikukulu ja see on vajalik kasu arvuliseks määramiseks, aga mitte kasule rahalise hinna või majandusliku väärtuse määramiseks.
      Tasuvusanalüüsi kohaldamise tingimused on järgmised:

                  —

                  projektiga toodetakse ainult üks projektiväljund, mis on ühtlustatud ja kergesti mõõdetav;

                  —

                  selle väljundi tarne on ülioluline, millest tuleneb, et selle tagamise meede on ülioluline;

                  —

                  suurprojekti eesmärk on tagada väljund väikseimate kuludega;

                  —

                  oluline välismõju puudub;

                  —

                  on rohkesti tõendeid kohaste võrdlusaluste kohta, mille abil on võimalik kontrollida, et valitud tehnoloogia vastab nõutavatele kulude tulemuslikkuse miinimumkriteeriumidele.

            2.4.   Riskihindamine

      Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada riskihindamine. See on vajalik, et võtta arvesse investeerimisprojektidega alati seotud mõõtemääramatust. Riskihindamine võimaldab projektiedendajal paremini mõista viisi, kuidas prognoositud mõju eeldatavasti muutub, kui mõned peamised projektinäitajad osutavad eeldatust erinevaks. Põhjalik riskianalüüs on korrakohase riskijuhtimise strateegia alus, mis omakorda mõjutab projekti koostamist. Eritähelepanu tuleks pöörata kliimamuutustele ja keskkonnaaspektidele.
      Riskihindamine koosneb järgmisest kahest etapist.

                  1)

                     Tundlikkuse analüüs, millega määratakse vormi nn kriitilised muutujad või näitajad, s.o need, mille positiivses või negatiivses suunas muutumine mõjutab kõige rohkem projekti tulemuslikkuse näitajaid, võetakse arvesse järgmisi asjaolusid:

                              —

                              kriitilised muutujad on need, mille puhul 1 % muutumine põhjustab rohkem kui 1 % nüüdispuhasväärtuse muutumist;

                              —

                              analüüsi tegemisel muudetakse korraga ühte elementi ja määratakse kindlaks selle muutuse mõju nüüdispuhasväärtusele;

                              —

                                 üleviimise väärtused määratakse kindlaks kriitilise muutuja selle protsendi alusel, mille puhul oleks nüüdispuhasväärtus võrdne nulliga;

                              —

                                 stsenaariumi analüüs, mis võimaldab uurida kindlaksmääratud kriitiliste väärtuste ja eelkõige muutujate rühmade optimistlike ning pessimistlike väärtuste kombinatsioonide koondmõju, et luua erinevaid stsenaariume, mis võivad teatavate hüpoteeside tõeks osutumise korral tekkida.

                  2)

                     Kvalitatiivne riskianalüüs, sealhulgas riskide vältimine ja nende mõju leevendamine, hõlmab järgmisi elemente:

                              —

                              nende riskide loetelu, millega projekt kokku puutub;

                              —

                              riskimaatriks, mis näitab iga kindlaks määratud riski puhul:

                                          —

                                          ebaõnnestumise võimalikke põhjuseid;

                                          —

                                          seost tundlikkuse analüüsiga, kui see on asjakohane;

                                          —

                                          sellest projektile põhjustatud negatiivset mõju;

                                          —

                                          tekke tõenäosuse ja mõju tõsiduse järjestatud tasemeid (nt väga ebatõenäoline, ebatõenäoline, võib esineda või mitte esineda, tõenäoline, väga tõenäoline);

                                          —

                                          riskitaset (s.o tõenäosuse ja mõju kominatsioon);

                              —

                              vältimise ja mõju leevendamise meetmete kindlaksmääramine, sealhulgas vajaduse korral peamiste riskide vältimise ja nende mõju leevendamise ning standardmenetluste eest vastutav üksus ning võimaluse korral parimate tavade arvesse võtmine, mida riskipositsiooni vähendamiseks kasutatakse, kui seda peetakse vajalikuks;

                              —

                              riskimaatriksi tõlgendamine, sealhulgas jääkriskide hindamine pärast vältimise ja mõju leevendamise meetmete kohaldamist.

                              —

                              Lisaks võib riskihindamine vajaduse korral (olenevalt projekti suurusest ja andmete kättesaadavusest) hõlmata ja peaks juhul, kui jääkriskipositsioon on jätkuvalt oluline, hõlmama tõenäosuslikku riskianalüüsi, mis koosneb järgmistest etappidest.

                                          1)

                                             Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotused, mis teavitavad kriitilistes muutujates konkreetse protsentuaalse muutuse tõenäosusest. Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotuse arvutamine on vajalik kvantitatiivse riskihindamise tegemiseks.

                                          2)

                                             Kvantitatiivne riskianalüüs Montecarlo simulatsiooni alusel, millega esitatakse eeldatava projekti rahaliste ja majanduslike tulemuslikkusnäitajate eeldatava tulemuse, standardhälbe jne tõenäosusjaotused ja statistilised andmed.

                        Riskihindamises sektori kohta arvesse võetavad peamised riskid on esitatud tabelis 2.
                  Selleks et aidata projektiedendajatel ette valmistada kvalitatiivset riskianalüüsi kooskõlas käesoleva määrusega, innustatakse liikmesriike (kui nad peavad seda asjakohaseks ja/või otstarbekaks) välja töötama teatavate projektiga seotud standardriskide hindamise riiklikke suuniseid ning koostama leevendus- ja ennetusmeetmete loetelu sektorite kaupa.
                  Tabel 2

                              Sektor/allsektor

                              Konkreetsed riskid

                              Veevarustus ja kanalisatsioon

                              Nõudlusriskid

                                          i)

                                          Vee tarbimine on eeldatavast väiksem

                                          ii)

                                          Avaliku kanalisatsioonisüsteemiga ühendamise kiirus on eeldatavast aeglasem

                                    Projekteerimisriskid

                                          iii)

                                          Ebapiisavad uuringud ja kontrollid, näiteks ebatäpsed hüdroloogilised prognoosid

                                          iv)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                    Maa omandamise riskid

                                          v)

                                          Menetluslikud viivitused

                                          vi)

                                          Maa maksumus on eeldatavast suurem

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          vii)

                                          Menetluslikud viivitused

                                          viii)

                                          Ehitus- ja muud load

                                          ix)

                                          Kommunaalteenuste kinnitused

                                          x)

                                          Kohtumenetlused

                                    Ehitusriskid

                                          xi)

                                          Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine

                                          xii)

                                          Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine)

                                    Tegevusriskid

                                          xiii)

                                          Kindlakstehtud veeallikate usaldusväärsus (kvantiteet/kvaliteet)

                                          xiv)

                                          Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine

                                    Finantsriskid

                                          xv)

                                          Tariif suureneb eeldatavast aeglasemalt

                                          xvi)

                                          Tariifi kogutakse eeldatavast vähem

                                    Regulatiivsed riskid

                                          xvii)

                                          Vee hinda mõjutavad ootamatud poliitilised ja regulatiivsed tegurid

                                    Muud riskid

                                          xviii)

                                          Üldsuse vastasseis

                              Jäätmekäitlus

                              Nõudlusriskid

                                          i)

                                          Jäätmete tootmine on eeldatavast väiksem

                                          ii)

                                          Jäätmevoogude kontrollimine/edastamine ei ole piisav

                                    Projekteerimisriskid

                                          iii)

                                          Ebapiisavad uuringud ja kontrollid

                                          iv)

                                          Sobimatu tehnoloogia valimine

                                          v)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                    Maa omandamise riskid

                                          vi)

                                          Menetluslikud viivitused

                                          vii)

                                          Maa maksumus on eeldatavast suurem

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          viii)

                                          Menetluslikud viivitused

                                          ix)

                                          Ehitus- ja muud load

                                          x)

                                          Kommunaalteenuste kinnitused

                                    Ehitusriskid

                                          xi)

                                          Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine

                                          xii)

                                          Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine)

                                    Tegevusriskid

                                          xiii)

                                          Jäätmete koostis on eeldatavast erinev või varieerub ootamatult palju

                                          xiv)

                                          Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine

                                          xv)

                                          Protsessi väljundid ei vasta kvaliteedi sihttasemetele

                                          xvi)

                                          Käitise suutmatus järgida (õhku- ja/või vette-)heite piirmäära

                                    Finantsriskid

                                          xvii)

                                          Tariif suureneb eeldatavast aeglasemalt

                                          xviii)

                                          Tariifi kogutakse eeldatavast vähem

                                    Regulatiivsed riskid

                                          xix)

                                          Keskkonnanõuete, majanduslike ja regulatiivsete vahendite muutumine (s.o prügilatele maksude kehtestamine, prügilate keelustamine)

                                    Muud riskid

                                          xx)

                                          Üldsuse vastasseis

                              Energia

                              Nõudlusriskid

                                          i)

                                          Nõudluse puudujäägid

                                          ii)

                                          Erinevate konkureerivate kütuste hindade muutumine

                                          iii)

                                          Kütmiseks ja/või jahutamiseks vajaliku energia nõudlust mõjutavate ilmastikuolude ebaõige analüüs

                                    Projekteerimisriskid

                                          iv)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                          v)

                                          Ebapiisavad objekti uuringud ja kontrollid

                                          vi)

                                          Innovatsioon energiatootmis-/-ülekandetehnoloogia või energiasalvestustehnoloogia valdkonnas, mistõttu projektiga hõlmatud tehnoloogia iganeb

                                    Maa omandamise riskid

                                          vii)

                                          Maa maksumus on eeldatavast suurem

                                          viii)

                                          Suuremad trasside rajamise õiguste omandamise kulud

                                          ix)

                                          Menetluslikud viivitused

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          x)

                                          Menetluslikud viivitused

                                    Ehitusriskid

                                          xi)

                                          Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine

                                          xii)

                                          Üleujutused, maalihked jne

                                          xiii)

                                          Õnnetusjuhtumid

                                    Tegevusriskid

                                          xiv)

                                          Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine, näiteks kliimamuutuste mõju tõttu

                                          xv)

                                          Pikad tööseisakud õnnetusjuhtumite tõttu või välistel põhjustel

                                    Finantsriskid

                                          xvi)

                                          Tariifi- ja stimuleerimissüsteemide muutumine

                                          xvii)

                                          Energiahinnasuundumuste ebaõige prognoosimine

                                    Regulatiivsed riskid

                                          xviii)

                                          Keskkonnanõuete, majanduslike vahendite (s.o taastuvate energiaallikate toetuskavad, ELi heitkogustega kauplemise süsteemi projekt) muutumine

                                    Muud riskid

                                          xix)

                                          Üldsuse vastasseis

                              Maanteed, raudteed, ühistransport, lennujaamad, sadamad, ühendvedu

                              Nõudlusriskid

                                          i)

                                          Liiklusprognoosid eeldatust erinevad

                                    Projekteerimisriskid

                                          ii)

                                          Ebapiisavad objekti uuringud ja kontrollid

                                          iii)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          iv)

                                          Menetluslikud viivitused

                                          v)

                                          Ehitusload

                                          vi)

                                          Kommunaalteenuste kinnitused

                                    Maa omandamise riskid

                                          vii)

                                          Maa maksumus on eeldatavast suurem

                                          viii)

                                          Menetluslikud viivitused

                                    Ehitusriskid

                                          ix)

                                          Projekti kulude ületamised

                                          x)

                                          Üleujutused, maalihked jne

                                          xi)

                                          Arheoloogilised leiud

                                          xii)

                                          Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine)

                                    Tegevusriskid

                                          xiii)

                                          Eeldatust suuremad käitamis- ja remondikulud

                                    Finantsriskid

                                          xiv)

                                          Eeldatust väiksem teemaksude laekumine

                                    Regulatiivsed riskid

                                          xv)

                                          Keskkonnanõuete muutumine

                                    Muud riskid

                                          xvi)

                                          Üldsuse vastasseis

                              Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

                              Nõudlusriskid

                                          i)

                                          Asjakohase sektori areng (nõudlus teadusuuringute tulemuste järele ja nõudlus eraõiguslike lepinguliste teadusuuringute järele)

                                          ii)

                                          Muutused tööturul (nõudlus ülikoolilõpetajate järele ja mõju piirkonna haridusteenuste nõudlusele)

                                          iii)

                                          Eeldatust teistsugune üldsuse huvi

                                    Projekteerimisriskid

                                          iv)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                          v)

                                          Ebaõige asukohavalik või viivitused projekteerimise lõpuleviimises

                                          vi)

                                          Uue tehnoloogia leiutamine teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni käigus, mistõttu taristu tehnoloogia iganeb

                                          vii)

                                          Kõrgetasemeliste insenertehniliste teadmiste puudumine

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          viii)

                                          Viivitused ehituslubade hankimises

                                          ix)

                                          Lahendamata omandiõigusküsimused

                                          x)

                                          Intellektuaalomandiõiguste hankimise viivitused või eeldatavast suuremad kulud

                                          xi)

                                          Menetluslikud viivitused tarnija valimises ja hankelepingu sõlmimises

                                          xii)

                                          Tarneraskused

                                    Ehitusriskid

                                          xiii)

                                          Projekti viivitused ja kulude ületamised teaduslike seadmete paigaldamise ajal

                                          xiv)

                                          Taristu ehitamise või käitamise ajal tekkinud vajadustele vastavate valmislahenduste puudumine

                                          xv)

                                          Projektiedendaja kontrolli alt väljas olevate täiendavate tööde viivitused

                                    Tegevusriskid

                                          xvi)

                                          Haridustöötajate/teadlaste puudumine

                                          xvii)

                                          Spetsiaalseadmete paigaldamisega seotud ootamatud takistused

                                          xviii)

                                          Viivitused seadmete täielikku ja usaldusväärsesse töökorda seadmises

                                          xix)

                                          Ebapiisavad teadustulemused

                                          xx)

                                          Ootamatu keskkonnamõju/ootamatud keskkonnaõnnetused

                                    Finantsriskid

                                          xxi)

                                          Ebapiisav rahastamine riigi/piirkonna tasandil tegevusetapi ajal

                                          xxii)

                                          Finantstulu ebaõige prognoosimine

                                          xxiii)

                                          Kasutajate nõudluse rahuldamata jätmine

                                          xxiv)

                                          Intellektuaalomandi ebapiisav kaitse ja ebaõige kasutamine

                                          xxv)

                                          Olemasolevate klientide/kasutajate kaotus teiste teadusuuringute- ja arendustegevuskeskuste pakutud konkurentsi tõttu

                              Lairiba

                              Sisulised ja regulatiivsed riskid

                                          i)

                                          Strateegilise poliitika suuna muutumine

                                          ii)

                                          Tulevaste erainvestorite eeldatud käitumise muutumine

                                          iii)

                                          Jaemüügiturgu reguleerivate õigusnormide muutumine

                                          iv)

                                          Riigiabi ebaõnnestunud taotlemine

                                    Nõudlusriskid

                                          v)

                                          Jae- ja/või hulgimüügi teenuseosutajatelt võetakse teenust hinnatust väiksemal määral kasutusele

                                          vi)

                                          Teenuseosutajate vähene investeerimine juurdepääsuvõrku

                                    Projekteerimisriskid

                                          vii)

                                          Ebapiisavad projekti kuluprognoosid

                                    Haldus- ja hankeriskid

                                          viii)

                                          Projektihanke viivitused

                                          ix)

                                          Oht mitte saada vajalikke omandiõigusi

                                    Käitamis- ja finantsriskid

                                          x)

                                          Tegevuskulude suurenemine

                                          xi)

                                          Ebapiisav rahastamine riigi/piirkonna tasandil tegevusetapi ajal

                                          xii)

                                          Oluliste töötajate lahkumine projektiga seotud tegevuse ajal

         Valemid

         Finantsanalüüsi valemid

      —   Rahaline nüüdispuhasväärtus (FNPV)

      —   Rahaline sisemine tulumäär (FRR)

      Kus St
          on rahavoo bilanss ajal t ja at
          on ajal t diskonteerimiseks valitud rahaline diskontotegur; i on rahaline diskontomäär.

         Majandusanalüüsi valemid

      —   Majanduslik nüüdispuhasväärtus (ENPV)

      —   Majanduslik tulumäär (ERR)

      —   Tulude ja kulude suhe (B/C)

      Kus Vt
          on puhastulude bilanss (B-C) ajal t, B on kogutulude voog ajal t, C sotsiaalsete kogukulude voog ajal t, ρt
          on ajal t diskonteerimiseks valitud sotsiaalne diskontotegur; r on sotsiaalne diskontomäär.

         (1)  Kui suurprojekt hõlmab uut vara, siis on tulud ja tegevuskulud (majandusanalüüsi tulud ja kulud) seotud uue investeeringuga.

         (2)  Projektist vahetult kasu saav elanikkond.

         (3)  Nende põhimõtete kohaldamisel võetakse arvesse vee- ja jäätmesektorit käsitlevaid konkreetseid Euroopa Liidu õigussätteid (täpsemalt vee raamdirektiiv ja jäätmete raamdirektiiv).

         (4)  Tingimused tuleb kindlaks määrata avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevas siseriiklikus juhenddokumendis.

         (5)  Kui erasektori partner on juba välja valitud; vastasel juhul tuleks kirjeldada selle aspekti tagamist.

      IV LISA

         Ühise tegevuskava näidisvorm

      Ühise tegevuskava ettepanek määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 104–109 kohaselt

                  Ühise tegevuskava pealkiri

                     <type='S' maxlength='255' input='M'>
                      (1)

                  Komisjoni viitenumber (CCI)

                     <type='S' maxlength='15' input='S'>

            A.   ÜLDISED OMADUSED

                              A.1.

                              Ühise tegevuskava lühikirjeldus

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                              A.2.

                              Rakenduskava(de) komisjoni viitenumber

                     <type='S' input='S'>

                              A.3.

                              Piirkond/piirkonnad (NUTS)

                     <type='S' input='S'>

                              A.4.

                              Liikmesriik/-riigid

                     <type='S' input='G'>

                              A.5.

                              Fond(id)

                     <type='S' input='S'>

                              A.6.

                              Rahastamiskõlblikud kogukulud

                     <type='N' input='M'>

                              A.7.

                              Riigitoetus (2)

                     <type='N' input='M'>

                              A.8.

                              Ühise tegevuskava tüüp

                  ( ) Tavaline ( ) Katseline ( ) Noorte tööhõive algatus

                     [ainult üks variant] <type='C' input='M'>

            A.9.   Tegevuse liigitus

                  Kood

                  Summa

                  Protsent tegevuse kogumaksumusest/mõõtme kohta

                              A.9.1.

                              Sekkumisvaldkond (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.2.

                              Rahastamisvorm (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.3.

                              Territoriaalne mõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.4.

                              Territoriaalne rakendusmehhanism

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.5.

                              Euroopa Regionaalarengu Fondi/Ühtekuuluvusfondi valdkondlik eesmärk (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.6.

                              Euroopa Sotsiaalfondi sekundaarne teema

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.7.

                              Majandustegevuse mõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                              A.9.8.

                              Asukohamõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel)

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

            B.   KONTAKTANDMED. Ühise tegevuskava kohaldamise eest vastutav asutus [täidab taotluse esitav asutus]

                              B.1.

                              Nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              B.2.

                              Ameti tüüp

                  ( ) korraldusasutus ( ) vahendusasutus ( ) muu määratud avalik-õiguslik asutus

                     <type='C' input='M'>

                              B.3.

                              Aadress

                     <type='S' maxlength='400' input='M'>

                              B.4.

                              Kontaktisiku nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              B.5.

                              Kontaktisiku ametikoht

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              B.6.

                              Telefoninumber

                     <type='N' input='M'>

                              B.7.

                              E-posti aadress

                     <type='S' maxlength='100' input='M'>

            Kui ühisele tegevuskavale on kavas anda toetust rohkem kui ühest rakenduskavast või kui ühise tegevuskava taotlust ei esita korraldusasutus, siis lisada asjakohas(t)e korraldusasutus(t)e kinnitus.
      C.   ARENGUVAJADUSTE JA EESMÄRKIDE ANALÜÜS
      C.1.   Kirjeldada üldist probleemi/olukorda, mille lahendamisele ühine tegevuskava peaks kaasa aitama, ja vajadusi, mille täitmisele ühine tegevuskava peaks kaasa aitama, võttes vajaduse korral arvesse aluslepingu artikli 121 lõike 2 ja aluslepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi. Vajaduse korral kasutada statistilisi andmeid. Selgitada, milliseid ühise tegevuskava alternatiive kaaluti kindlaksmääratud probleemidega/täidetavate vajadustega tegelemiseks ja miks neid ei valitud.

         <type='S' maxlength='17500' input='M'>

      C.2.   Määrata punktis C.1 esitatud teabe alusel ühise tegevuskava üldeesmärk ja ühise tegevuskava mis tahes erieesmärgid.

                  Tüüp

                  Kood

                  Eesmärk

                  Ühise tegevuskava üldeesmärk <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                  Ühise tegevuskava erieesmärk

                  Ühise tegevuskava erieesmärk

                  …

            C.3.   Kirjeldada suhet ühise tegevuskava üldeesmärgi ja ühise tegevuskava erieesmärkide vahel ning täpsustada, kuidas need aitavad kaasa kindlaksmääratud probleemide lahendamisele ja vajaduste täitmisele.

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      C.4.   Määrata kindlaks nende rakenduskavade asjakohased investeerimisprioriteedid ja erieesmärgid, millele ühine tegevuskava kaasa aitab, ja kirjeldada, kuidas ühine tegevuskava aitab kaasa nende saavutamisele.

                  Rakenduskava

                  Prioriteetne suund

                  Fond

                  Investeerimise prioriteet

                  Rakenduskava erieesmärk

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

            Ühise tegevuskava osakaal erieesmärgi/-eesmärkide saavutamises:

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      D.   ÜHISE TEGEVUSKAVA RAAMISTIK
      D.1.   Kirjeldada ühise tegevuskava sekkumisloogikat, vastates allpool esitatud küsimustele.

      D.1.1.   Milliste projektide rakendamine on ette nähtud? Kirjeldada kavas olevaid projekte või projektide tüüpe (samade näitajatega sarnaste tegevuste komplektid) ja hinnangulist ajakava, kasutades allpool esitatud tabelit. Projekti võib toetada rohkem kui ühe rakenduskava või prioriteetse suuna raames ja/või fondist ja see võib hõlmata rohkem kui üht piirkonnakategooriat. Vajaduse korral märkida, kas projekti (tüübi) lõpuleviimine on vajalik ühise tegevuskava raames teise projekti (tüübi) alguseks ja millise projekti(tüübi)/milliste projekti(tüüpide) puhul.

                  Projekt (tüüp)

                  Sünteetiline kirjeldus

                  Ühise tegevuskava erieesmärk/ -eesmärgid, millele see kaasa aitab

                  Kavandatud alguskuupäev

                  Kavandatud lõppkuupäev

                  Märkida („Jah” või „Ei”), kas see projekt (tüüp) on vaja lõpule viia ühise tegevuskava raames teise projekti (tüübi) alguseks. Kui „jah”, siis missuguse projekti (tüübi) puhul.

                  Projekt (tüüp) 1 <type=N' input='M'>

                     <type='S' maxlength='255' input='M'>

                     <type='N' input='S'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength='255' input='M'>

                  Projekt (tüüp) 2

                  Projekt (tüüp) 3

            Teave kavas olevate projektide (tüüpide) kohta:

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      D.1.2.   Kuidas aitavad projektid kaasa ühise tegevuskava üldise eesmärgi ja erieesmärkide saavutamisele? Põhjendada.

         <type='S' maxlength='10500' input='M'>

      D.1.3.   Millised on nende projektide väljundite vahe-eesmärgid ja sihttasemed ning tulemused.
      Ühe projekti (tüübi) puhul võib kasutada mitut näitajat (üks rida iga näitaja kohta). Lisada kõik näitajad, sh need, mida ei kasutata ühise tegevuskava finantsjuhtimises. Vajaduse korral jaotada näitajad prioriteetse suuna, fondi ja piirkonna kategooria alusel. Kui väljundi- või tulemusnäitaja kohta on kehtestatud vahe-eesmärk, täpsustada see tabelis.

                  Projekt (tüüp)

                  Näitaja

                  Rakenduskava

                  Prioriteetne suund

                  Fond

                  Prioriteetne suund

                  Tüüp

                  Kasutatakse ühise tegevuskava finantsjuhtimiseks

                  Baasväärtus

                  Vahe-eesmärk (kui on olemas)

                  Vahe-eesmärgi aasta

                  Sihttase

                  Sihttaseme aasta

                  Mõõtühik

                  Andmete allikas

                  Projekt (tüüp) 1 <type='N' input='S'>

                     Ühisel tegevuskaval põhinev näitaja <type='S' maxlength='255' input='M'>

                     Rakenduskaval põhinev näitaja <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' input='S'>

                     Väljund või tulemus

                  JAH või EI

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     type='S' input='M'>

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                  Projekt (tüüp) 2

                  Projekt (tüüp) 3

            D.2.   Kirjeldada ühise tegevuskava rakendamist negatiivselt mõjutada võivaid välistegureid. Vajaduse korral kirjeldada kavandatud leevendusmeetmeid.

                  Välistegur

                  Võimalik mõju ühisele tegevuskavale

                  Kavandatud leevendusmeede/-meetmed

                     <type='S' maxlength='255' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

                     <type='S' maxlength='500' input='M'>

            Vajaduse korral lisateave:

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      D.3.   Esitada ühise tegevuskava sekkumisloogika. Selles tuleks selgitada põhjuslikke seoseid vajaduste/lahendatavate probleemide vahel, ühise tegevuskava eesmärke, oodatavaid tulemusi, toetatavate projektide komplekti ja nende väljundeid (valikuline).

      < Kujutis >
      E.   GEOGRAAFILINE HÕLMAVUS JA SIHTRÜHM(AD)
      E.1.   Ühise tegevuskava geograafiline hõlmavus. Põhjendada vajaduse korral, miks ühine tegevuskava keskendub konkreetsele piirkonnale.

         <type='S' maxlength='1750' input='M'>

      E.2.   Ühise tegevuskava sithrühm(ad)

                              E.2.1.

                              Sihtrühm(ad) ja nende määratlus

                              E2.2.

                              Ühise tegevuskavaga hõlmatud geograafilise piirkonna sihtrühma(de) kogupopulatsioon

                     <type='S' maxlength='1750' input='M'>

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

            E.2.3.   Kommentaarid sihtrühma(de), sealhulgas kõnealuse ühise tegevuskavaga lahendatavate probleemide kohta, kui see ei ole hõlmatud punktiga C.1.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      F.   ÜHISE TEGEVUSKAVA EELDATAV RAKENDUSPERIOOD

         Tähele tuleks panna seda, et ühise tegevuskava ühikulukude standardastmikuid (ühikukulud) ja ühekordseid makseid võib hüvitada ainult juhul, kui ajakohased väljundid ning tulemused saavutati pärast kuupäeva, kui komisjon võttis vastu ühist tegevuskava kinnitava otsuse, ja enne selle rakendamise perioodi.

                              F.1.

                              Rakendamise alguskuupäev

                     (Täpsustada, kas see vastab otsuse tegemise kuupäevale või algab hiljem)

                     <type='D' input='M'>

                              F.2.

                              Projektide rakendamise lõppkuupäev

                     (Projektide lõppkuupäev)

                     <type='D' input='M'>

                              F.3.

                              Ühise tegevuskava rakendamise perioodi lõpp

                     (Lõpliku maksetaotluse ja lõpparuande toetusesaajalt korraldusasutusele üleandmise kuupäev. Kui mõned tulemused viibivad ja need tekitavad makseid hiljem, siis lisada need kõnealusesse perioodi)

                     <type='D' input='M'>

            G.   ÜHISE TEGEVUSKAVA EELDATAVA MÕJU ANALÜÜS
      G.1.   Meeste ja naiste võrdsuse edendamise kohta

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      G.2.   Diskrimineerimiskeelu kohta

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      G.3.   Vajaduse korral säästva arengu edendamise kohta

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      H.   ÜHISE TEGEVUSKAVA RAKENDUSSÄTTED
      H.1.   Ühise tegevuskava raames toetuse saaja

      H.1.1.   Kontaktandmed

                              H.1.1.1.

                              Nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              H.1.1.2.

                              Aadress

                     <type='S' maxlength='400' input='M'>

                              H.1.1.3.

                              Kontaktisiku nimi

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              H.1.1.4.

                              Kontaktisiku ametikoht

                     <type='S' maxlength='200' input='M'>

                              H.1.1.5.

                              Telefoninumber

                     <type='S' maxlength='50' input='M'>

                              H.1.1.6.

                              E-posti aadress

                     <type='S' maxlength='100' input='M'>

            H.1.2.   Põhjendada toetusesaaja võimekust, mis on seotud järgmisega.
      H.1.2.1.   Pädevus ühise tegevuskava valdkonnas. Esitada ülevaade toetusesaaja eksperditeadmistest ühise tegevuskava valdkonnas ja märkida toetusesaaja nende töötajate arv, kellel on kõnealused eksperditeadmised ja kes on määratud ühise tegevuskavaga töötama. Vajaduse korral esitada teave muude asjaomaste peamiste partnerite ja nende pädevuse kohta.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      H.1.2.2.   Toetusesaaja haldus- ja finantsjuhtimise suutlikkus. Märkida toetusesaaja poolt ellu viidud, ELi rahastatud ja/või võrreldavad projektid, mis tõendavad tema projektijuhtimisalast haldus- ja finantssuutlikkust. Kui selliseid näiteid ei ole, siis märkida suutlikkuse suurendamiseks kavandatud toetus (koolitus, tööjõu värbamine jne); osutada institutsionaalsetele korraldustele, näiteks ühise tegevuskava rakendamise suutlikkusega üksuse olemasolu, ja võimaluse korral lisada ühise tegevuskava rakendamiseks välja pakutud organisatsioonilise struktuuri skeem (lisana). Kui ühine tegevuskava hõlmab riigihankemenetlustena rakendatavat tegevust, siis kirjeldada toetusesaaja suutlikkust selles valdkonnas. ELi fondidest viimase kümne aasta jooksul saadud toetustega seotud 10 000-euroste või suuremate finantskorrektsioonide puhul täpsustada võetud parandusmeetmeid.

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      H.2.   Ühise tegevuskava juhtimise korraldused

      H.2.1   Juhtkomitee. Kirjeldada kavas olevat juhtkomitee koosseisu, sealhulgas selle reeglite ja menetluste ülevaate esitamise teel ning selgitades, kuidas see oma ülesandeid täidab, ning komitees olevate partnerite asjakohasust. Samuti selgitada, kas juhtkomitee või selle kavas olevad liikmed osalesid ühise tegevuskava koostamisel.

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      H.3.   Ühise tegevuskava järelevalve ja hindamise korraldused

      H.3.1.   Korraldused, millega tagatakse väljundite ja tulemuste saavutamise tasemega seotud andmete kvaliteet, kogumine ja säilitamine. Märkida nende korralduste eest vastutav(ad) asutus(ed); kuidas nad tagavad kogutud andmete kvaliteedi (juhendamine, koolitus jne), andmete kogumise sagedus, kuidas andmeid kontrollitakse, kus andmeid säilitatakse jne. Samuti kirjeldada, kuidas tagate aruandluse fondipõhistes eeskirjades kehtestatud ühiste näitajate aruandluse investeerimise prioriteedi tasandil või vajaduse korral erieesmärgi tasandil.

         <type='S' maxlength='7000' input='M'>

      H.3.2.   Kavas olevad hindamistegevused ja nende põhjendus. Märkida ainult ühise tegevuskavaga seotud tegevus. Kui konkreetset tegevust ei kavandata, siis põhjendada seda.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      H.4.   Korraldused, millega tagatakse ühise tegevuskavaga ja ühist tegevuskava toetavate fondidega seotud teabe levitamine ning edastamine

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      I.   ÜHISE TEGEVUSKAVA RAHALISED KORRALDUSED
      I.1.   Vahe-eesmärkide, väljundite ja tulemuste saavutamise kulud (täita samuti näitajaid käsitlev liide)

      Täita järgmised tabelid ühise tegevuskava finantsjuhtimiseks kasutatavate näitajatega, mis on vajaduse korral jaotatud prioriteetse suuna, fondi ja piirkonna kategooria alusel.
      I.1.1.   Väljundnäitajad

                  Näitaja
                  (D.1.3 alusel)

                  Rakenduskava

                  Prioriteetne suund

                  Fond

                  Prioriteetne suund

                  Vahe-eesmärk (kui on olemas)

                  Sihttase

                  Ühikukulu või ühekordne summa
                  (riiklik vääring)

                  Saadud summa
                  (riiklik vääring)

                  Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (3)

                  (riiklik vääring)

                  Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud
                  (riiklik vääring)

                  Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud
                  (eurodes)

                  (a)

                  (b)

                  (c) = (a) × (b)

                  (d)

                  (e)= (c) + (d)

                  (f) = (e) * vahetuskurss

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     Kokku

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

            I.1.2   Tulemusnäitajad

                  Näitaja
                  (D.1.3 alusel)

                  Rakenduskava

                  Prioriteetne suund

                  Fond

                  Prioriteetne suund

                  Baasväärtus

                  Vahe-eesmärk (kui on olemas)

                  Sihttase

                  Ühikukulu või ühekordne summa
                  (riiklik vääring)

                  Saadud summa
                  (riiklik vääring)

                  Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (4)

                  (riiklik vääring)

                  Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud
                  (riiklik vääring)

                  Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud
                  (eurodes)

                  (a)

                  (b)

                  (c) = (a) × (b)

                  (d)

                  (e) = (c) + (d)

                  (f) = (e) * vahetuskurss

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     Kokku

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

            I.1.3.   Rahaline paindlikkus (5): selgitada, kas rahaline paindlikkus on vajalik ja kuidas seda kohaldatakse.

         <type='S' maxlength='3500' input='M'>

      I.2.   Toetusesaajale maksete tegemise hinnanguline ajakava, mis on seotud vahe-eesmärkidega ja sihttasemetega: tabelis D.1.3 ja punktis I.1 esitatud teabele tuginedes esitada hinnanguline ülevaade ühise tegevuskava raames rakendatava iga projekti (tüübi) jaoks kavandatud maksetest (eurodes)

                  Aasta 1

                  Aasta 2

                  Aasta ...

                  Kokku:

                  Projekt (tüüp) 1

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                  Projekt (tüüp) 2

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                  Projekt (tüüp) 3

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                  Kokku:

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

            I.3.   Rahastamiskava rakenduskava ja prioriteetse suuna alusel (ning vajaduse korral fond ja piirkonna kategooria)

                  Rakenduskava

                  Prioriteetne suund

                  Fond

                  Prioriteetne suund

                  Rahastamiskõlblikud kulud kokku
                  (riiklik vääring)

                  Avaliku sektori kulud
                  (riiklik vääring)

                  Rahastamiskõlblikud kulud kokku
                  (eurodes)

                  Avaliku sektori kulud
                  (eurodes)

                     Projekt (tüüp) 1 <type=S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                  Projekt (tüüp) 2

                  Projekt (tüüp) 3

                  Kokku

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

            „Rahastamiskõlblike kogukulude” kogusumma on võrdne tabelites I.1.1 ja I.1.2 esitatud „rahastamiskõlblike kogukuludega”.
      Asjakohasel juhul vastab rahastamiskõlblike kogukulude ja avaliku sektori kulude erinevus ühisesse tegevuskavasse antavale erasektori panusele.

         (1)  Väljaelementide seletus:

                     type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär;

                     input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

                     maxlength = maksimaalne tähemärkide arv koos tühikutega.

         (2)  Sealhulgas toetusesaaja või ühises tegevuskavas osalevate muude üksuste antud avaliku sektori toetus.

         (3)  Väärtus esitatud liite punktis A.1.10.

         (4)  Väärtus esitatud liite punktis A.1.10.

         (5)  Rahalist paindlikkust võib kasutada väljunditele või tulemustele tehtud eraldistest kuni 10 % suhtes. Näitaja puhul võib täiendavalt hüvitada kuni 10 % selle hinnangulisest maksimumsummast. Ühe ja sama väljundi või tulemuse saavutamise eri tasemeid iseloomustavate näitajate vahel võib olla täielik rahaline paindlikkus.

         Liide

            Ühise tegevuskava rahastamiseks kasutatavate ühikukulude standardastmike ja ühekordsete maksete kirjeldus ning põhjendus

         Käesoleva liite eesmärk on lihtsustada komisjoni tööd ühikukulude standardastmike (ühikukulud) ja ühekordsete maksete hindamisel, kui neid kasutatakse ühise tegevuskava väljundite ja tulemuste hüvitamiseks. Seepärast peaks see hõlmama ainult tabelites I.1.1 ja I.1.2 esitatud näitajaid. See tuleb täita näitaja haaval. (1)

         A.1.   Näitaja (vt punktid I.1.1 ja I.1.2)

                                 A.1.1.

                                 Nimi

                                 A.1.2.1.

                                 Näitaja mõõtühik

                                 A.1.2.2.

                                 Vahe-eesmärgi/sihttaseme mõõtühik (vajaduse korral)

                                 A.1.3.

                                 Määratlus

                                 A.1.4.

                                 Andmeallikas (alusdokumentide laad, kes toodab (koostab), kogub ja salvestab andmeid, kus neid salvestatakse, andmete kogumise sagedus/lõppkuupäevad, valideerimine jne)

                                 A.1.5.

                                 Andmete kontrollimine (kes kontrollib, tõendavate dokumentide laad, kontrolli sagedus, kontrolli meetod):

                                 —

                                 saavutatud ühikute kontroll

                                 —

                                 saavutatud kvaliteeditaseme kontroll

                                 A.1.6.

                                 Vajaduse korral selgitage, kuidas tagatakse riigihankemenetluste ja riigiabi kontroll

                                 A.1.7.

                                 Selle näitajaga seotud võimalikud hälbega stiimulid või probleemid, nende leevendamise võimalused, riskitase

                                 A.1.8.

                                 Hüvitamine, mis tugineb

                     ( ) ühekordsel maksel ( ) ühikukulude standardastmikul

                                 A.1.9.

                                 Ühe ühiku summa või ühekordse makse summa (riiklikus vääringus)

                                 A.1.10

                                 Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (eurodes)

                                 A.1.11.

                                 Ajakohastamismeetodi (kui on olemas) üksikasjalik kirjeldus

                                 A.1.12.

                                 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitleva õigusraamistiku õiguslik alus ühikukulude/ühekordsete maksete põhjendamiseks

               A.2.   Ühikukulude standardastmiku ja ühekordsete maksete arvutamine

         A.2.1.   Täpsustada, miks on väljapakutud meetod ja arvutus asjakohane seda tüüpi projektide jaoks, mida ühisest tegevuskavast toetatakse.

         A.2.2.   Täpsustada, kuidas on arvutatud punktides A.1.9 ja A.1.10 esitatud summad, eelkõige kvaliteedi seotud eeldused või kogused. Vajaduse korral tuleks lisada käesolevale liitele statistilised tõendid, mis tuginevad võrdlusalustele ja mille vorm võimaldab komisjonil neid otse uuesti kasutada.

         A.2.3.   Selgitada vajaduse korral samuti:

                     —

                     kuidas tulu on arvesse võetud/arvesse võetakse;

                     —

                     et arvutuses on arvesse võetud ainult rahastamiskõlblikke kulusid;

                     —

                     vastastikuse rahastamise tase (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt).

            (1)  Liide laaditakse üles eraldi dokumendina SFC2014 süsteemi.

      V LISA

         Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande vorm

      A OSA

         IGAL AASTAL NÕUTAVAD ANDMED („LÜHIARUANDED”) (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

      1.   IGA-AASTASE RAKENDUSARUANDE/RAKENDAMISE LÕPPARUANDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

                  Komisjoni viitenumber

                     <type='S' maxlength=15 input='S'>

                  Pealkiri

                     <type='S' maxlength=255 input='G'>

                  Versioon

                     <type='N' input='G'>

                  Aruandlusaasta

                     <type='N' input='G'>

                  Järelevalvekomitee poolt aruande kinnitamise kuupäev

                     <type='D' input='M'>

            2.   RAKENDUSKAVA RAKENDAMISE ÜLEVAADE (määruse (EL) nr 1303/2013 ARTIKLI 50 lõige 2 JA artikli 111 lõike 3 punkt a)
      Põhiline teave asjaomasel aastal rakenduskava rakendamise kohta, sealhulgas rahastamisvahendite kohta seoses finants- ja indikaatorandmetega.

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      3.   PRIORITEETSE SUUNA RAKENDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 ARTIKLI 50 lõige 2)
      3.1.   Rakendamise ülevaade
          (1)

                  ID

                  Prioriteetne suund

                  Põhiline teave prioriteetse suuna rakendamise kohta, osutades peamistele arengusuundadele, olulistele probleemidele ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetele

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' maxlength=1750 input='M'>

            3.2.   Ühised ja programmipõhised näitajad (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
          (2)

      Andmed ühiste ja programmipõhiste näitajate kohta investeerimise prioriteedi kohaselt, mis edastatakse tabelite 1–4 kohaselt allpool.

         Tabel 1.

         Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi tulemusnäitajad (prioriteetse suuna ja erieesmärgi alusel); see kehtib samuti tehnilise abi prioriteetsele suunale
          (3)

                  IGA-AASTANE VÄÄRTUS

                  ID

                  Näitaja

                  Mõõtühik

                  Piirkonna kategooria
                  (kui see on asjakohane)

                  Baasväärtus

                  Lähteaasta

                  Sihtväärtus (2023)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

         Tabel 2A.

         Euroopa Sotsiaalfondi ühised tulemusnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel). Andmed kõigi ühiste Euroopa Sotsiaalfondi tulemusnäitajate kohta (sihttasemega ja ilma selleta) teatatakse soolise jaotuse alusel. Tehnilise abi prioriteetse suuna puhul teatatakse ainult need ühised näitajad, mille jaoks on määratud sihttase
          (4)
          (5)

      Investeerimisprioriteet:

                  ID

                  Näitaja

                  Piirkonna kategooria

                  Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad

                  Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik

                  Sihtväärtus (2023)
                  (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul valikuline)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Summaarne väärtus
                  (mis arvutatakse automaatselt)

                  Saavutamise määr
                  Valikuline sooline jaotus

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  Iga-aastane väärtus

                  Kokku

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  W

                  M

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  Kokku

                  M

                  W

                  T

                  M

                  W

                     Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima

                     Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama

                     Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni

                     Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (6)

                     Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud
                      (6)

                     Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (6)

                     Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (6)

         Tabel 2B.

         Noorsoo tööhõive algatuse tulemusnäitajad prioriteetse suuna või prioriteetse suuna osa kaupa (Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 19 lõige 3 ning I ja II lisa)
          (7)

                  ID

                  Näitaja

                  Sihttaseme mõõtühik

                  Sihtväärtus (2023)
                  (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul valikuline)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Summaarne väärtus
                  (arvutatakse automaatselt)

                  Saavutamise määr
                  Valikuline sooline jaotus

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  Iga-aastane väärtus

                  Kokku

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  Kokku

                  M

                  W

                  Kokku

                  M

                  W

                     Töötud osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

                     Töötud osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

                     Töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Pikaajalistest töötutest osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

                     Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

                     Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

                     Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

                     Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Osalejad, kes kuue jooksul pärast programmist lahkumist on omandamas täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas
                      (8)

                     Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle
                      (8)

                     Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud ise endale tööd andma
                      (8)

                     Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima

                     Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama

                     Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni

                     Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

                     Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (9)

                     Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud
                      (9)

                     Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (9)

                     Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
                      (9)

         Tabel 2C.

         Euroopa Sotsiaalfondi programmipõhised tulemusnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel, kui see on kohaldatav); see kehtib ka tehnilise abi prioriteetse suuna suhtes.

      (Noorte tööhõive algatuse programmi erinäitajate puhul ei ole noorte tööhõive algatust toetavale igale prioriteetsele suunale või selle osale vaja esitada jaotust piirkonna kategooriate kaupa.) (10)

      Investeerimisprioriteet:

                  ID

                  Näitaja

                  Euroopa Sotsiaalfond/noorte tööhõive algatus

                  Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane)

                  Näitaja mõõtühik

                  Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik

                  Sihtväärtus (2023)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Saavutamise määr

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='G'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='N või 'S' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     (ainult kvantitatiivsete tulemusnäitajate puhul)

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

         Tabel 3A.

         Rakenduskava väljundi ühised ja erinäitajad Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi kaupa, jaotatuna Euroopa Regionaalarengu Fondi piirkonna kategooria alusel; kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta
          (11)

      Investeerimisprioriteet:

                  ID

                  Näitaja

                  Mõõtühik

                  Fond

                  Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane)

                  Sihtväärtus (12) (2023)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  Summaarne väärtus — valitud tegevused
                  [toetusesaajate esitatud prognoosid]

                  Summaarne väärtus — täielikult rakendatud tegevused
                  [tegelik saavutus]

         Tabel 3B.

         Teatavad ühised väljundnäitajad Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuse jaoks majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi raames, mis on seotud tootmisinvesteeringutega — rakenduskavaga toetatud ettevõtete arv, võtmata arvesse samadele ettevõtetele antud mitmekordseid toetusi

                  Näitaja nimi

                     Rakenduskavaga toetatud ettevõtete arv, võtmata arvesse mitmekordseid toetusi

                  Toetust saavate ettevõtete arv

                     <type='N' input='M'>

                  Toetust (grant) saavate ettevõtete arv

                     <type='N' input='M'>

                  Muud rahalist toetust kui toetust (grant) saavate ettevõtete arv

                     <type='N' input='M'>

                  Mitterahalist toetust saavate ettevõtete arv

                     <type='N' input='M'>

                  Uute toetatud ettevõtete arv

                     <type='N' input='M'>

         Tabel 4A.

         Euroopa Sotsiaalfondi ühised väljundnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel). Noorte tööhõive algatuse puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa kohta vaja esitada piirkonna kategooriate jaotust
          (13)

      Investeerimisprioriteet:

                  Näitaja ID

                  Näitaja (näitaja nimetus)

                  Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane)

                  Sihtväärtus (2023)
                  Sooline jaotus on valikuline (sihttaseme jaoks)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt)

                  Saavutamise määr
                  valikuline sooline jaotus

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  Iga-aastane väärtus

                  Kokku

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  M

                  W

                  Kokku

                  M

                  W

                  Kokku

                  M

                  W

                        Töötu (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Töötu (noorte tööhõive algatus)

                        Pikaajaline töötu (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Pikaajaline töötu (noorte tööhõive algatus)

                        Tööturult eemalejäänu (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Tööturult eemalejäänu (noorte tööhõive algatus)

                        Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (noorte tööhõive algatus)

                        Töötaja, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana töötaja

                        Alla 25aastane (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Alla 25aastane (noorte tööhõive algatus)

                        Üle 54aastane

                        Üle 54aastane töötu, sealhulgas pikaajaline töötu või tööturult eemalejäänu, kes ei õpi ega osale koolitustel

                        Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (noorte tööhõive algatus)

                        Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (noorte tööhõive algatus)

                        Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (noorte tööhõive algatus)

                        Osalejad, kes elavad tööta leibkonnas (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Osalejad, kes elavad tööta leibkonnas (noorte tööhõive algatus)

                        Osalejad, kes elavad tööta leibkonnas ja kellel on ülalpeetavaid lapsi (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Osalejad, kes elavad tööta leibkonnas ja kellel on ülalpeetavaid lapsi (noorte tööhõive algatus)

                        Osalejad, kes elavad ülalpeetavate lastega üksi elava täiskasvanu leibkonnas (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Osalejad, kes elavad ülalpeetavate lastega üksi elava täiskasvanu leibkonnas (noorte tööhõive algatus)

                        Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (noorte tööhõive algatus)

                        Puudega inimesed (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Puudega inimesed (noorte tööhõive algatus)

                        Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (noorte tööhõive algatus)

                        Kodutud või eluasemeturult tõrjutud inimesed

                      (14)

                        (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Kodutud või eluasemeturult tõrjutud inimesed (noorte tööhõive algatus)

                        Maapiirkondade inimesed

                      (14)

                        (Euroopa Sotsiaalfond)

                        Maapiirkondade inimesed (noorte tööhõive algatus)

                        Projektide arv, mille on osaliselt või täielikult viinud ellu sotsiaalpartnerid või valitsusvälised organisatsioonid

                        Selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust ja edu tööhõives

                        Riigi, piirkonna või kohaliku tasandi haldus- ja ametiasutustele suunatud projektide arv

                        Toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sealhulgas ühistute ja sotsiaalmajandusettevõtete) arv

                        Osalejate koguarv

                      (15)

         Tabel 4B.

         Euroopa Sotsiaalfondi programmipõhised väljundnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel); kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta) Noorte tööhõive algatuse puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa kohta vaja esitada piirkonna kategooriate jaotust
          (16)

      Investeerimisprioriteet:

                  ID

                  Näitaja (näitaja nimetus)

                  Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane)

                  Mõõtühik

                  Sihtväärtus (2023)

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt)

                  Saavutamise määr

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='P' input='G'>

                  Iga-aastane väärtus

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  Kokku

                  m

                  w

                  Kokku

                  m

                  w

            3.3.   Tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärgid ja sihttasemed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) — esitatakse alates 2017. aastast iga-aastaste rakendusaruannetena
          (17)

      Finantsnäitajate, peamise rakendusetappide, väljundi ja tulemuste näitajate teatamine, mis on tulemusraamistiku vahe-eesmärkideks ja sihttasemeteks (esitatakse alates 2017. aasta aruandest).

         Tabel 5.

         Teave tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemete kohta

                  Saavutatud väärtus (18)

                  Prioriteetne suund

                  Näitaja tüüp (peamine rakendusetapp, rahaline väljund või vajaduse korral tulemusnäitaja)

                  ID

                  Näitaja või peamine rakendusetapp

                  Vajaduse korral mõõtühik

                  Fond

                  Piirkonna kategooria

                  2018. aasta vahe-eesmärk

                  Lõplik sihttase (2023)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                     <type='S' või 'N' või 'P' input='M' või 'G'>

                  c (18)

                  a (18)

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  c

                  a

                  Märkused (vajaduse korral)

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                  m

                  w

                  t

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

            3.4.   Rahalised andmed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõike 2 kohaselt)
          (19)

         Tabel 6.

         Rahaline teave prioriteetse suuna ja rakenduskava tasandil

      (nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 (20) tabelis 1 [finantsandmete edastamise vorm]) (21)

         Tabel 7.

         Finantsandmete summaarne jaotus sekkumiskategooria alusel Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi jaoks (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 112 lõiked 1 ja 2 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikkel 5)

      (nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 II lisa tabelis 2 [finantsandmete edastamise vorm]).

         Tabel 8.

         Ristfinantseerimise kasutamine
          (22)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  5.

                  6.

                  Ristfinantseerimise kasutamine

                  Prioriteetne suund

                  Valitud toimingutest lähtudes ristfinantseerimise jaoks kasutatava ette nähtud ELi teotuse summa (23) (eurodes)

                  Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi rahadest
                  (%)
                  (3/prioriteetse suuna rahalised eraldised kokku*100)

                  Toetusesaaja poolt korraldusasutusele deklareeritud, ristfinantseerimise raames kasutatud rahastamiskõlblikud kulud (eurodes)

                  Osakaal kõigist prioriteetsele suunale eraldatud rahadest
                  (%)
                  (5/prioriteetse suuna rahalised eraldised kokku*100)

                  Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Regionaalarengu Fondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist (24)

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                  Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Sotsiaalfondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist (24)

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

         Tabel 9.

         Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuse kulud (Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi raames)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  5.

                  6.

                  Prioriteetne suund

                  Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuses kasutamiseks ette nähtud toetuse summa, mis tugineb valitud toimingutele (eurodes)

                  Osakaal kõigist prioriteetsele suunale eraldatud rahadest
                  (%)
                  (3/prioriteetse suuna rahalised eraldised kokku*100)

                  Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud korraldusasutusele (eurodes)

                  Osakaal kõigist prioriteetsele suunale eraldatud rahadest
                  (%)
                  (5/prioriteetse suuna rahalised eraldised kokku*100)

                  Tegevuskulud väljaspool programmipiirkonda (25)

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

         Tabel 10.

         Väljaspool liitu kantud kulud (Euroopa Sotsiaalfond)
          (26)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  Väljaspool liitu valdkondlike eesmärkide 8 ja 10 alusel eeldatavalt tekkivate kulude summa, mis tugineb valitud toimingutele (eurodes)

                  ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest
                  (%)
                  (1/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100)

                  Väljaspool liitu rakendatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud korraldusasutusele (eurodes)

                  ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest
                  (%)
                  (3/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

         Tabel 11.

         Noorte tööhõive algatuse vahendite eraldamine noortele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTSi 2. taseme piirkondi (määruse (EL) nr 1304/2013 artikkel 16)
          (27)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  5.

                  6.

                  Prioriteetne suund

                  ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on ette nähtud jaotamiseks noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTSi 2. taseme piirkondi (eurodes), nagu on märgitud rakenduskava punktis 2.A.6.1

                  ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on eraldatud noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTSi 2. taseme piirkondi (eurodes)

                  Väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamise tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud (eurodes)

                  ELi tugi, mis vastab väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamiseks korraldatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikele kuludele ja mis on saadud prioriteetse suuna kaasrahastamise määra kohaldamise teel (eurodes)

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     Kokku

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

            4.   HINNANGUTE SÜNTEES (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
      Rakenduskava kõigi nende hinnangute tulemuste süntees, mis on muutunud kättesaadavaks eelmise majandusaasta jooksul, osutades kasutatud hindamisaruannete nimele ja võrdlusperioodile

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

      5.   VAJADUSE KORRAL TEAVE NOORTE TÖÖHÕIVE ALGATUSE RAKENDAMISE KOHTA (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 2 ja artikli 19 lõige 4)
      Noorte tööhõive algatuse rakendamise üldine kirjeldus, sealhulgas selle kohta, kuidas noorte tööhõive algatus on aidanud kaasa noortegarantii rakendamisele, ning mis hõlmab konkreetseid näiteid noorte tööhõive algatuse raames toetatud sekkumiste kohta.
      Noorte tööhõive algatuse rakendamisel tekkinud mis tahes probleemide ja nende probleemide lahendamiseks võetud meetmete kirjeldus.
      2016. aastal esitatud aruandes määratakse kindlaks noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteet ja hinnatakse seda. Aruandes määratakse ka kindlaks noorte tööhõive algatuses osalejate edusammud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale ning hinnatakse seda.
      Aruandes esitatakse selliste hindamiste käigus tehtud olulised tähelepanekud, mille käigus kontrollitakse Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest antud ühise toe tulemuslikkust, tõhusust ja mõju, sealhulgas noortegarantii rakendamiseks.
      6.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) (28)

                  a)

                  Rakenduskava tulemuslikkust mõjutavad probleemid ja võetud meetmed

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  b)

                  LÜHIARUANNETE PUHUL VALIKULINE, vastasel juhul lisatakse see vormi punkti 11.1 (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4).
                  Hinnatakse seda, kas sihttasemete täitmiseks tehtud edusammud on piisavad, märkides vajaduse korral võetud või planeeritud mis tahes parandusmeetmed.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

            7.   KODANIKELE SUUNATUD KOKKUVÕTE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 9) (21)

      Kodanikele suunatud kokkuvõte iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande sisust tehakse avalikkusele kättesaadavaks ja laaditakse üles eraldi dokumendina iga-aastase rakendusaruande ja rakendamise lõpparuande lisana.
      8.   ARUANNE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KOHTA (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 46)
      Kui korraldusasutus otsustas kasutada rahastamisvahendeid, peab ta saatma komisjonile iga-aastase rakendusaruande lisana eriaruande rahastamisvahenditega hõlmatud tegevuse kohta. (29)

      9.   Vabatahtlik 2016. aastal esitatava aruande puhul, ei kehti teiste lühiaruannete suhtes: EELTINGIMUSTE TÄITMISEKS VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2), kui kohaldatavaid eeltingimusi ei täidetud rakenduskava vastuvõtmisel: (vt vormi punkt 13) (30)

      10.   SUURPROJEKTIDE NING ÜHISTE TEGEVUSKAVADE KOOSTAMISEL JA RAKENDAMISEL TEHTUD EDUSAMMUD (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkt h ja artikli 111 lõige 3)
      10.1.   Suurprojektid

         Tabel 12.

         Suurprojektid

                  Projekt

                  Komisjoni viitenumber

                  Suurprojekti seisund1)lõpule viidud2)heaks kiidetud3)esitatud4)kavas komisjonile teatada/esitada

                  Investeeringuid kokku

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev
                  (kui on asjakohane)
                  (aasta, kvartal)

                  Komisjoni esialgse nõustumise/kinnitamise kuupäev
                  (kui on asjakohane)

                  Rakendamise
                  kavandatud algus
                  (aasta, kvartal)

                  Kavandatud lõppkuupäev
                  (aasta, kvartal)

                  Prioriteetne suund/investeerimisprioriteet

                  Praegune elluviimise seisund — rahaline edasiminek
                  (komisjonile sertifitseeritud kulude %, võrreldes rahastamiskõlblike kogukuludega)

                  Praegune elluviimise seisund — füüsiline edasiminek
                  Projekti peamine rakendamisetapp1)lõpetatud/käigus;2)ehitamise lõppjärk;3)ehitamine;4)hankemenetlus;5)projekteerimine.

                  Peamised väljundid

                  Esimese ehitustöölepingu allkirjastamise kuupäev (31)

                  (kui on asjakohane)

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

            Suurprojektide rakendamisel tekkinud olulised probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      Rakenduskava suurprojektide loetelu mis tahes kavas olevad muudatused.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      10.2.   Ühised tegevuskavad

      Edusammud ühiste tegevuskavade eri etappide rakendamisel

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

         Tabel 13.

         Ühised tegevuskavad

                  Ühise tegevuskava pealkiri

                  Komisjoni viitenumber

                  Ühise tegevuskava rakendamisetapp1)lõpule viidud2)> 50 % rakendatud3)alustatud4)heaks kiidetud5)esitatud6)kavandatud.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Avaliku sektori toetuse kogusumma

                  Rakenduskava panus ühisesse tegevuskavasse

                  Prioriteetne suund

                  Ühise tegevuskava tüüp1)tavapärane2)katseprojekt3)noorte tööhõive algatus

                  [Kavandatud]
                  komisjonile esitamise [kavandatud] aeg

                  [Kavandatud] rakendamise algus

                  [Kavandatud] lõpuleviimine

                  Peamised väljundid ja tulemused

                  Komisjonile sertifitseeritud rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

            Tekkinud olulised probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      B OSA

         2017. JA 2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE

         (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ning artikli 111 lõiked 3 ja 4)

      11.   RAKENDUSKAVA RAKENDAMISE HINDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõige 4)
      11.1   A osa teave ja rakenduskava eesmärkide saavutamine (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

      IGA PRIORITEETSE SUUNA PUHUL — eespool esitatud teabe ja rakenduskava eesmärkide saavutamise suunas tehtud edasiminekute hindamine, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panus tulemusnäitajate väärtuse muutmisse, kui hindamistest on selle kohta tõendid saadaval.

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

      11.2.   Meeste ja naiste võrdsuse edendamiseks ning diskrimineerimise vältimiseks, eelkõige puudega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamiseks võetud erimeetmed ning rakenduskavasse ja tegevusse soolise vaatenurga kaasamise tagamiseks rakendatud korraldused (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 teise lõigu punkt e)

      Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 7 sätestatud põhimõtete arvesse võtmiseks erimeetmete rakendamise hindamine seoses meeste ja naiste võrdsuse edendamisega ning diskrimineerimiskeeluga, sealhulgas olenevalt rakenduskava sisust ja eesmärkidest meeste ja naiste võrdsuse ning diskrimineerimiskeelu, eelkõige puudega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamiseks võetud erimeetmed ning rakenduskavasse ja tegevusse soolise vaatenurga kaasamise tagamiseks rakendatud korraldused.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.3.   Säästev areng (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 teise lõigu punkt f)

      Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 8 sätestatud säästva arenguga seotud põhimõtete arvesse võtmiseks rakendatud meetmete hindamine, sealhulgas, olenevalt rakenduskava sisust ning eesmärkidest, ülevaade selle artikli kohaselt säästva arengu edendamiseks võetud meetmetest.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.4.   Aruandlus kliimamuutusealaste eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetuse kohta (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

                  SFC2014 poolt liigitamisandmete alusel automaatselt arvutatud näitajad. Vabatahtlik: esitatud väärtuste selgitamine

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

            11.5.   Partnerite osakaal rakenduskava rakendamisel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 esimese lõigu punkt c)

      Meetmete rakendamise hindamine, et võtta arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerite osakaalu, sealhulgas nende osalemist rakenduskava rakendamises, järelevalves ja hindamises.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      12.   MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLI 111 LÕIKE 4 ESIMESE LÕIGU PUNKTIDE A JA B KOHANE TEAVITAMIS- JA HINDAMISKOHUSTUS
      12.1   Edusammud hindamiskava rakendamisel ja hindamistulemustega seotud järelmeetmed

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      12.2   Fondide teavitamisstrateegia raames võetud teavitamis- ja avalikustamismeetmete tulemused

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      13.   EELTINGIMUSTE TÄITMISEKS VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4) (Võib lisada 2016. aastal esitatavasse aruandesse (vt punkt 9 eespool)). Nõutav 2017. aastal esitatavas aruandes) Variant: eduaruanne

         Tabel 14.

         Kohaldatavate üldiste eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed

                  Üldine eeltingimus

                  Täitmata kriteeriumid

                  Võetud meede

                  Tähtpäev (kuupäev)

                  Vastutavad asutused

                  Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

                  Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

                  Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

                  Märkused (iga meetme kohta)

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=1000 input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='S' maxlength=2000 input='M'>

                  Meede 1

                  Meede 2

         Tabel 15.

         Valdkondlike eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed

                  Valdkondlik eeltingimus

                  Täitmata kriteeriumid

                  Võetud meede

                  Tähtpäev (kuupäev)

                  Vastutavad asutused

                  Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

                  Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

                  Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

                  Märkused (iga meetme kohta)

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' maxlength=1000 input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='C' input='M'>

                     <type='S' maxlength=2000 input='M'>

                  Meede 1

                  Meede 2

            14.   TÄIENDAV TEAVE, MILLE VÕIB LISADA OLENEVALT RAKENDUSKAVA SISUST JA EESMÄRKIDEST (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 teise lõigu punktid a, b, c, d, g ja h)
      14.1   Edusammud integreeritud lähenemisviisi rakendamisel territoriaalse arengu suhtes, sealhulgas selliste piirkondade arengu suhtes, kus on rahvastikuprobleemid ning püsivad või looduslikud ebasoodsad tingimused, linnade säästev areng ning rakenduskava kohane kohalik arendustegevus kogukonna eestvedamisel.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

                     (eduaruande variant)

            14.2   Edusammud liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate fondide haldamise ning nende kasutamise suutlikkuse parandamiseks võetud meetmete rakendamisel.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

                     (eduaruande variant)

            14.3   Edusammud piirkondadevaheliste ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisel.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

                     (eduaruande variant)

            14.4   Panus makropiirkondlikesse ja mere vesikonna strateegiatesse (vajaduse korral)

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      14.5   Asjakohasel juhul edusammud, mis on tehtud sotsiaalse innovatsiooni valdkonna meetmete rakendamisel.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      14.6   Edusammud vaesusest enim mõjutatud geograafiliste piirkondade või suurima diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse riskiga sihtrühmade erivajaduste rahuldamise meetmete rakendamisel, pöörates eriti tähelepanu marginaliseeritud kogukondadele, puudega inimestele, pikaajalistele töötutele ja mittetöötavatele noortele, lisades vajaduse korral kasutatud rahastamisvahendid.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

                     (eduaruande variant)

            15.   RAHALINE TEAVE PRIORITEETSE SUUNA JA RAKENDUSKAVA TASANDIL (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2 ja artikli 22 lõige 7)
      Selleks et hinnata finantsnäitajatele 2018. ja 2023. aastaks seatud vahe- ja sihttasemete saavutamisel tehtud edusamme, on käesoleva lisa A osa tabelis 6 kaks täiendavat veergu:

                  13

                  14

                  Andmed tulemuslikkusest ülevaate andmiseks ja tulemusraamistiku kohta

                  Ainult 2019. aasta aruande puhul: Toetusesaajate makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sertifitseeritud komisjonile 31. detsembriks 2018
                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2

                  Ainult rakendamise lõpparuande puhul: Toetusesaajate poolt 31. detsembriks 2023 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sertifitseeritud komisjonile
                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 7

            C OSA
      2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 5)
      16.   ARUKAS, JÄTKUSUUTLIK JA KAASAV MAJANDUSKASV (eduaruande variant)
      Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele rakenduskavast saadud panuse teave ja hindamine.

         <type='S' maxlength=17500 input='M'>

      17.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED — TULEMUSRAAMISTIK (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
      Kui tulemusraamistikus määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemetega seotud edusammude hindamine näitab, et teatavad vahe-eesmärgid ja sihttasemed ei ole saavutatud, siis peaksid liikmesriigid kirjeldama nende vahe-eesmärkide saavutamata jätmise põhjuseid 2019. aasta aruandes ja sihttasemete saavutamata jätmise põhjuseid rakendamise lõpparuandes.

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      18.   NOORTE TÖÖHÕIVE ALGATUS Määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõiked 4 ja 6 (kui see on kohaldatav)
      2019. aastal esitatud aruandes määratakse kindlaks noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteet ja hinnatakse seda. Aruandes määratakse ka kindlaks noorte tööhõive algatuses osalejate edusammud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale ning hinnatakse seda.
      Aruandes esitatakse selliste hindamiste käigus tehtud olulised tähelepanekud, mille käigus kontrollitakse Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest antud ühise toe tulemuslikkust, tõhusust ja mõju, sealhulgas noortegarantii rakendamiseks.

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

         (1)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga. Kui noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, tuleks aruandlus jaotada noorte tööhõive algatuse osa ja prioriteetse suuna teise osa vahel.

         (2)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (3)  Tabelis 1 kasutatakse soopõhist jaotust iga-aastaste väärtuste väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 12. Vastasel juhul kasutada K = kogusumma.

         (4)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (5)  Kui investeerimisprioriteet hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi ühise tulemusnäitaja sihttaset, tuleb esitada andmed vastava tulemusnäitaja kohta valitud sihtrühmas (nt viitena kasutatud ühine väljundnäitaja) ja andmed kõikide investeerimisprioriteedis vastava tulemuse saavutanud osalejate kohta.

         (6)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse” tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

         (7)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (8)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos.

         (9)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse” tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

         (10)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         Iga-aastane ja summaarne väärtus on mõlemad kohustuslikud. Kui iga-aastast väärtust ei ole võimalik esitada (nt esitatakse protsendimäärad ja nimetaja oleks null), iga-aastane väärtus puudub. Näitajate kumulatiivne väärtus absoluutarvudes ja protsendimäär võrdlusena kasutatavate väljundnäitajate suhtes arvutatakse automaatselt.

         (11)  Tabelis 3A kasutatakse soopõhist jaotust asjakohastel väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 5 või 13. Vastasel juhul kasutada K = kogusumma.

         (12)  Sihttasemed on tehnilise abi prioriteetsete suundade jaoks valikulised.

         (13)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (14)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed üks kord 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse” tulba summaarsed väärtused 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

         (15)  Osalejate koguarv sisaldab (mittetundlikke isikuandmeid hõlmavate) nii terviklike kui ka mitteterviklike aruannetega osalejaid. Osalejate koguarv arvutatakse SFC2014 süsteemis järgmise kolme ühise väljundnäitaja alusel „töötu, sealhulgas pikaajaline töötu”, „tööturult eemalejäänu” ja „töötav isik, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja”. Kogusumma hõlmab ainult kõiki mittetundlikke isikuandmeid hõlmavate terviklike aruannetega osalejaid. Liikmesriigid peavad osalejate kogusumma raames märkima ära kõik Euroopa Sotsiaalfondis osalejad, sealhulgas need, kelle mittetundlike isikuandmete aruanded ei ole terviklikud.

         (16)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (17)  Tabelis 6 kasutatakse soopõhist jaotust asjakohastel väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 6. Vastasel juhul kasutada K = kogusumma.

         (18)  Euroopa Regionaalarengu Fondi või Ühtekuuluvusfondi puhul esitavad liikmesriigid väljundnäitajate summaarsed väärtused. Euroopa Sotsiaalfondi puhul arvutab SFC2014 summaarsed väärtused automaatselt, lähtudes liikmesriikide esitatud iga-aastastest väärtustest. Finantsnäitajate väärtused on kõigi fondide puhul summaarsed. Peamise rakendusetappide väärtused on kõikide fondide puhul summaarsed, kui neid väljendatakse arvväärtuse või protsendi kaudu. Kui saavutatu määratakse kindlaks kvalitatiivselt, tuleb tabelisse märkida, kas need on lõpule viidud või mitte. * Tabelis c = summaarne (cumulative), a = iga-aastane (annual).

         (19)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (20)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1011/2014, 22. september 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad komisjonile teatava teabe esitamise vormide kohta ning toetusesaajate ning korraldusasutuste, sertifitseerimisasutuste, auditeerimisasutuste ja vahendusasutuste vahelise teabevahetuse korra kohta (ELT L 286, 30.9.2014, lk 1).

         (21)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (22)  Seda kohaldatakse ainult Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi hõlmavatele rakenduskavadele majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames.

         (23)  Kui täpseid summasid ei ole võimalik enne tegevuse rakendamist kindlaks määrata, peaks aruandlus tuginema tegevuse jaoks kohaldatud piirmääradele, s.o kui Euroopa Regionaalarengu Fondi tegevus võib hõlmata kuni 20 % Euroopa Sotsiaalfondi tüüpi kulusid, peaks aruandlus tuginema eeldusele, et selleks otstarbeks võiks kasutada kogu 20 %. Kui tegevus on lõpetatud, siis peaksid selles tulbas kasutatud andmed põhinema tegelikel tekkinud kuludel.

         (24)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõige 2.

         (25)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 70 lõikes 2 või määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 20 kehtestatud piirmääradega ja neid arvesse võttes.

         (26)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 13 kehtestatud piirmääradega ja neid arvesse võttes.

         (27)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (28)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (29)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisa.

         (30)  Valikuline noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamisel aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (31)  Kui tegevust rakendatakse avaliku ja erasektori partnerluse struktuuride raames, siis avaliku ja erasektori partnerluse lepingu allkirjastamine avaliku sektori ja erasektori asutuse vahel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõige 3).

      VI LISA

         Vahendite haldaja kinnituse vorm

      Mina/meie, allakirjutanu(d) (perekonnanimi, eesnimi, ametinimetus või ametikoht), rakenduskava (rakenduskava nimetus, komisjoni viitenumber) korraldusasustuse juhataja

                  (rakenduskava nimetus) rakendamise ajal 30. juunil (aasta) lõppenud aruandeaastal,

                  lähtudes minu/meie hinnangust ja kogu teabest, mis on mulle/meile kättesaadav kuupäeval, mil sertifitseeritud kulude aastaaruanne esitati komisjonile, sealhulgas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 (ja määruse (EL) nr 1299/2013 (1) artikli 23 lõike 4) kohaste halduslike ja kohapealsete kontrollide tulemustest ning komisjonile 30. juunil ... (aasta) lõppenud aruandeaasta kohta esitatud maksetaotlustega hõlmatud audititest ja kontrollidest

                  ning võttes arvesse määrusest (EL) nr 1303/2013, eriti selle artiklist 125 (ja määruse (EL) nr 1299/2013 (2) artiklist 23) tulenevaid kohustusi,

                  kinnitan/kinnitame käesolevaga järgmist:

                              —

                              sertifitseeritud kulude aastaaruannete teave on nõuetekohaselt esitatud, terviklik ja täpne vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikele 1;

                              —

                              sertifitseeritud kulude aastaaruannetesse kantud kulud tehti määruses (EL) nr 1303/2013 kehtestatu kohaselt sihtotstarbeliselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

                              —

                              rakenduskava jaoks kasutusele võetud juhtimis- ja kontrollisüsteem annab vajalikud tagatised sellega seotud tehingute õiguspärasuse ja nõuetekohasuse kohta kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega.

            Kinnitan/Kinnitame, et lõplikes auditiaruannetes või auditeerimise aastaaruannetes aruandeaasta kohta välja selgitatud ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punkti e nõuete kohaselt käesolevale kinnitusele lisatud iga-aastases kokkuvõtvas aruandes teatatud eeskirjade eiramistega on nõuetekohaselt tegeldud sertifitseeritud kulude aastaaruandes. Vajaduse korral võeti kõnealustes aruannetes teatatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustega seotud vajalikud järelmeetmed või neid praegu võetakse seoses järgmiste nõutavate parandusmeetmetega: (vajaduse korral märkida, milliseid parandusmeetmeid kohaldatakse veel kinnituse allkirjastamise kuupäeval).
      Samuti kinnitan/kinnitame, et kulud, mille õiguspärasust ja nõuetekohasust praegu hinnatakse, on kuni hindamise lõpuni jäetud välja sertifitseeritud kulude aastaaruandest ja need võidakse lisada järgmise aruandeaasta vahemaksetaotlusesse, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikes 2.
      Samuti kinnitan/kinnitame rakenduskava näitajate, vahe-eesmärkide ja edusammudega seotud andmete usaldusväärsust, nagu nõutakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 2 punkti a alusel, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punkti c kohaselt on kasutusele võetud tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, mille puhul võetakse arvesse avastatud riske, ja et ma ei ole teadlik/me ei ole teadlikud rakenduskava rakendamisega seotud mis tahes avaldamata asjaolust, mis võiks kahjustada ühtekuuluvuspoliitika mainet.
      Kuupäev
      Allkiri (allkirjad)

         (1)  Vajaduse korral lisatakse Euroopa territoriaalse koostöö programmide puhul.

         (2)  Lisatakse Euroopa territoriaalse koostöö programmide puhul.

      VII LISA

         Auditistrateegia vorm

      1.   SISSEJUHATUS
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  —

                  Auditistrateegiaga hõlmatud rakenduskava(de) (nimetus/nimetused ja komisjoni viitenumber/viitenumbrid (1)), fondide ja ajavahemiku kindlaksmääramine.

                  —

                  Auditistrateegia koostamise, järelevalve ja ajakohastamise eest vastutava auditeerimisasutuse ja mis tahes muude kõnealuse dokumendi väljatöötamises osalenud asutuste kindlaksmääramine.

                  —

                  Viide auditeerimisasutuse staatusele (riiklik, piirkondlik või kohalik avaliku sektori asutus) ja asutus, kuhu see kuulub.

                  —

                  Viide ülesande kirjeldusele, auditi põhimäärusele või liikmesriigi õigusaktidele (vajaduse korral), märkides auditeerimisasutuse ja tema vastutuse all auditeid tegevate muude asutuste ülesanded ja kohustused.

                  —

                  Auditeerimisasutuse kinnitus selle kohta, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 2 kohaselt auditeid tegevad asutused on vajaliku funktsionaalse sõltumatusega (ja korraldusliku sõltumatusega, kui see on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 lõike 5 alusel asjakohane).

            2.   RISKIHINDAMINE
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  —

                  Järgitava riskihindamismeetodi selgitus.

                  —

                  Viide riskihindamise ajakohastamise sisekorrale.

            3.   METOODIKA
      See punkt sisaldab järgmist teavet.
      3.1.   Ülevaade

                  —

                  Viide auditeerimiskorrale või -protseduuridele, milles kirjeldatakse põhilisi auditietappe, sh avastatud vigade liigitamist ja käsitlemist.

                  —

                  Viide rahvusvaheliselt heakskiidetud auditeerimisstandarditele, mida auditeerimisasutus võtab auditeerimisel arvesse vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikele 3.

                  —

                  Viide komisjonile määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 kohaselt esitatava auditeerimise aastaaruande ja auditiarvamuse koostamiseks kasutusel olevatele menetlustele.

                  —

                  Euroopa territoriaalse koostöö programmi puhul viide konkreetsele auditeerimiskorrale ja selgitus selle kohta, kuidas auditeerimisasutus kavatseb tagada kooskõlastamise ja järelevalve selle programmiga hõlmatud teistest liikmesriikidest pärit audiitorite rühmaga, ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 25 lõike 2 alusel vastu võetud kodukorra kirjeldus.

            3.2.   Juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise auditid (süsteemiauditid)

      Märge auditeeritavate asutuste ja süsteemiaudititega seotud põhinõuete kohta. Vajaduse korral viide sellele auditiüksusele, kellele tugineb kõnealuseid auditeid tegev auditeerimisasutus.
      Märge konkreetsetele teemavaldkondadele suunatud mis tahes süsteemiauditite kohta, näiteks:

                  —

                  määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõikega 5 ette nähtud halduskontrollide ja tegevuse kohapealsete kontrollide kvaliteet, sh riigihanke-eeskirjade, riigiabi-eeskirjade ja keskkonnanõuete täitmise ning võrdsete võimaluste tagamise osas;

                  —

                  (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõikega 5 ette nähtud) halduskontrollide ja tegevuse kohapealsete kontrollide kvaliteet rahastamisvahendite rakendamise osas;

                  —

                  määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 72 punkti d, artikli 125 lõike 2 punkti d ja artikli 126 punkti d kohaselt loodud IT-süsteemide toimimine ja turvalisus ning nende ühendamine IT-süsteemiga „SFC 2014”, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 74 lõikega 4;

                  —

                  näitajate ja vahe-eesmärkidega seotud andmete usaldusväärsus ning rakenduskavaga seoses korraldusasustuse poolt tehtud edusammud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 2 punktis a osutatud eesmärkide saavutamisel;

                  —

                  aruandlus tagasivõtmiste ja -nõudmiste kohta;

                  —

                  tõhusate ja proportsionaalsete pettustevastaste meetmete rakendamine, mille aluseks on pettuste riskihindamine kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punktiga c.

            3.3.   Tegevusauditid

      Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 ja määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 kohaselt kasutatava valimimetoodika ja tegevusauditite suhtes kohaldatavate muude erimenetluste kirjeldus (või viide seda metoodikat või neid menetlusi täpsustavale sisedokumendile), eelkõige seoses avastatud vigade, sh kahtlustatava pettuse liigitamise ja käsitamisega.
      3.4.   Sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditid

      Sertifitseeritud kulude aastaaruande auditeerimisviisi kirjeldus.
      3.5.   Vahendite haldaja kinnituse kontrollimine

      Viide vahendite haldaja kinnituses esitatud väidete kontrollimiseks loodud sisekorrale, et koostada auditiarvamus.
      4.   KAVANDATUD AUDITEERIMINE
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  —

                  Jooksva ja kahe järgmise aruandeaasta auditeerimisprioriteetide ja erieesmärkide kirjeldus ja põhjendus koos selgitusega selle kohta, kuidas riskihindamise tulemused on seotud kavas oleva auditeerimisega.

                  —

                  Süsteemiauditite (sh konkreetsete teemavaldkondadega seotud sihtotstarbeliste auditite) puhul jooksva aruandeaastaga ja kahe järgmise aruandeaastaga seotud auditiülesannete hinnanguline ajakava järgmiselt:

                              Auditeeritavad asutused või konkreetsed teemavaldkonnad

                              Komisjoni viitenumber

                              Rakenduskava nimetus

                              Auditeerimise eest vastutav asutus

                              Riskihindamise tulemus

                              20xx
                              Auditi eesmärk ja ulatus

                              20xx
                              Auditi eesmärk ja ulatus

                              20xx
                              Auditi eesmärk ja ulatus

            5.   VAHENDID
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  —

                  Auditeerimisasutuse organisatsiooniline struktuur ja asjakohasel juhul teave tema sidemete kohta määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 2 kohaselt auditeid tegevate auditiüksustega.

                  —

                  Märge jooksva ja kahe järgmise aruandeaasta jaoks kavandatud vahendite kohta.

         (1)  Märkida ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud rakenduskavad, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 4 kohaselt koostatakse rakenduskavade jaoks üks auditistrateegia.

      VIII LISA

         Auditiarvamuse vorm

      Euroopa Komisjoni peadirektoraat
      1.   SISSEJUHATUS
      Mina, allakirjutanu, esindades [liikmesriigi määratud asutuse nimi], olles määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 lõike 4 [ja vajaduse korral lõike 5] tähenduses sõltumatu, olen auditeerinud 1. juulil … [aasta] alanud ja 30. juunil … [aasta] lõppenud aruandeaasta (1) sertifitseeritud kulude aastaaruannet (dateeritud …) [komisjonile esitatud sertifitseeritud kulude aastaaruande kuupäev] (edaspidi „sertifitseeritud kulude aastaaruanne”), nende kulude õiguspärasust ja nõuetekohasust, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud kõnealusel aruandeaastal (ja mis on lisatud sertifitseeritud kulude aastaaruandesse), ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimist, ning kontrollinud vahendite haldaja kinnitust vastavalt määruse (EL, EURATOM) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 punktile b
      seoses rakenduskavaga [rakenduskava nimetus, komisjoni viitenumber] (edaspidi „rakenduskava”),
      et esitada auditiarvamus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktile a.
      2.   KORRALDUS- JA SERTIFITSEERIMISASUTUSTE KOHUSTUSED
      [korraldusasutuse nimi], kes on nimetatud rakenduskavaga seotud korraldusasutuseks, ja [sertifitseerimisasutuse nimi], kes on nimetatud rakenduskavaga seotud sertifitseerimisasutuseks, peavad tagama määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 125 ja 126 (ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikliga 23) kehtestatud kohustustega seotud juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise (2).
      Eelkõige peab [sertifitseerimisasutuse nimi], kes on nimetatud rakenduskavaga seotud sertifitseerimisasutuseks, koostama sertifitseeritud kulude aastaaruanded (kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 137) ning tõendama nende aruannete terviklikkust, täpsust ja õigsust, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktidega b ja c.
      Lisaks peab sertifitseerimisasutus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktiga c tõendama, et sertifitseeritud kulude aastaaruandesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning et need on tehtud seoses tegevusega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele ning on vastavuses kohaldatava õigusega (3).
      3.   AUDITEERIMISASUTUSE KOHUSTUSED
      Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktile a pean ma esitama sõltumatu arvamuse selle kohta, kas sertifitseeritud kulude aastaaruanne annab olukorrast õige ja õiglase ülevaate, kas kulud, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud ning mis on deklareeritud sertifitseeritud kulude aastaaruandes, on õiguspärased (3) ja nõuetekohased, ning kas kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt. Samuti pean ma esitama arvamuse selle kohta, kas audit seab kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses (4) esitatud väited.
      Rakenduskavaga seotud auditid tehti kooskõlas auditistrateegiaga ja arvesse võeti rahvusvaheliselt heakskiidetud auditeerimisstandardeid. Kõnealuste standardite kohaselt peab auditeerimisasutus täitma eetikanõudeid ning kavandama ja tegema auditeid, et saada põhjendatud kindlustunne auditiarvamuse esitamiseks.
      Audit hõlmab menetlusi, mille kohaldamisega saadakse piisavalt asjakohaseid tõendeid allpool esitatud arvamuse tõenduseks. Kohaldatud menetlused sõltuvad audiitori professionaalsest hinnangust, k.a pettuse või eksimuse tõttu nõuete olulise täitmata jätmise ohu hindamine. Kohaldatud audititoimingud on minu arvates asjaoludele vastavad.
      Ma leian, et auditi käigus kogutud tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse esitamiseks, [kui auditi ulatuse suhtes kehtivad mingid piirangud:] välja arvatud tõendusmaterjal, mis on nimetatud jaotises „Auditiulatuse piirangud”.
      Rakenduskavaga seotud auditite käigus tehtud olulised tähelepanekud esitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punkti b kohases auditeerimise aastaaruandes.
      4.   AUDITIULATUSE PIIRANGUD

         Kas

      auditi ulatusele ei olnud piiranguid

         Või

      auditi ulatust piirasid järgmised asjaolud:

                  a)

                  …

                  b)

                  …

                  c)

                  ….

            [Märkida auditiulatuse mis tahes piirangud, näiteks tõendavate dokumentide mis tahes puudumine, õigusmenetluse alla kuuluvad juhtumid ning prognoosid märkustega auditiarvamust käsitlevas punktis kulude summa ja sellega seotud Euroopa Liidu panus ning ulatuspiirangu mõju auditiarvamusele. Vajaduse korral esitatakse sellekohased lisaselgitused auditeerimise aastaaruandes.]
      5.   ARVAMUS

         Kas

         (märkusteta arvamus)

      Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

                  —

                  annab sertifitseeritud kulude aastaaruanne määruse (EL) nr 480/2014 artikli 29 lõike 5 kohase õige ja õiglase ülevaate,

                  —

                  sertifitseeritud kulude aastaaruandes esitatud kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on õiguspärased ja nõuetekohased,

                  —

                  kasutusele võetud juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt,

            Auditeerimine ei sea kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid.

         Või

         (märkustega arvamus)

      Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

                  —

                  annab sertifitseeritud kulude aastaaruanne määruse (EL) nr 480/2014 artikli 29 lõike 5 kohase õige ja õiglase ülevaate,

                  —

                  sertifitseeritud kulude aastaaruandes esitatud kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on õiguspärased ja nõuetekohased,

                  —

                  kasutusele võetud juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt,
                  välja arvatud järgmised aspektid:

                              —

                              sertifitseeritud kulude aastaaruandega seotud olulistes küsimustes:

                                 ja/või [üleliigne maha tõmmata]

                              —

                              seoses sertifitseeritud kulude aastaaruandesse kantud selliste kulude õiguspärasuse ja nõuetekohasusega, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud:

                              —

                                 ja/või [üleliigne maha tõmmata] juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimisega seotud olulistes küsimustes (5):

            Seega on minu hinnangul mittevastavus(t)e mõju [piiratud]/[oluline]. [üleliigne maha tõmmata]
      Mõju vastab [summa eurodes ja %] deklareeritud kogukuludest. Euroopa Liidu sellekohane panus on seega [summa eurodes].
      Auditeerimine ei sea/seab [üleliigne maha tõmmata] kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid.

         [Kui tehtud audit seab kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid, peab auditeerimisasutus esitama siin seda järeldust põhjendavad asjaolud.]

         Või

         (eitav arvamus)

      Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

                  —

                     annab sertifitseeritud kulude aastaaruanne määruse (EL) nr 480/2014 artikli 29 lõike 5 kohase õige ja õiglase ülevaate/
                        ei

                     anna sertifitseeritud kulude aastaaruanne määruse (EL) nr 480/2014 artikli 29 lõike 5 kohast õiget ega õiglast ülevaadet [üleliigne maha tõmmata],

                  —

                  sertifitseeritud kulude aastaaruandesse kantud kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on/
                        ei

                     ole [üleliigne maha tõmmata] õiguspärased ja nõuetekohased,

                  —

                  kasutusele võetud juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib/
                        ei

                     toimi [üleliigne maha tõmmata] nõuetekohaselt.

            Käesolev eitav arvamus põhineb järgmistel asjaoludel:

                  —

                  sertifitseeritud kulude aastaaruandega seotud olulistes küsimustes:.

                     ja/või [üleliigne maha tõmmata]

                  —

                  seoses sertifitseeritud kulude aastaaruandesse kantud selliste kulude õiguspärasuse ja nõuetekohasusega, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud:

                     ja/või [üleliigne maha tõmmata]

                  —

                  juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimisega seotud olulistes küsimustes (6):

            Tehtud audit seab kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väited järgmiste asjaolude puhul:
      [Auditeerimisasutus võib rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt ka lisada teatavaid asjaolusid rõhutava lõigu, mis ei mõjuta tema arvamust. Erandjuhtudel võib arvamuse avaldamisest loobuda (7).]
      Kuupäev
      Allkiri

         (1)  Aruandeaasta tähendab perioodi alates 1. juulist kuni 30. juunini, välja arvatud esimesel aruandeaastal, mille puhul tähendab see perioodi alates rahastamiskõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015. Viimane aruandeaasta kestab alates 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.

         (2)  Lisatakse Euroopa territoriaalse koostöö programmide puhul.

         (3)  Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 6.

         (4)  Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 6.

         (5)  Kooskõlas määruse (EL, EURATOM) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 punktiga b.

         (6)  Kui juhtimis- ja kontrollisüsteem on mõjutatud, tuleb arvamuses märkida asutus või asutused ja nende süsteemide asjaolu(d), mis ei vasta nõuetele ja/või ei toimi tõhusalt, v.a juhul, kui see teave on juba selgelt esitatud auditeerimise aastaaruandes ja kui auditiarvamuse osas viidatakse seda teavet sisaldava(te)le aruande konkreetse(te)le osa(de)le.

         (7)  Analoogne eelmise joonealuse märkusega.

      IX LISA

         Auditeerimise aastaaruande vorm

      1.   SISSEJUHATUS
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  1.1

                  Vastutava auditeerimisasutuse ja aruande koostamises osalenud muude asutuste andmed.

                  1.2

                  Võrdlusperiood (s.o aruandeaasta (1)).

                  1.3

                  Auditeerimisperiood (mille vältel auditeerimine toimus).

                  1.4

                  Aurandega hõlmatud rakenduskava(de) ning nende korraldus- ja sertifitseerimisasutuste kindlaksmääramine. [Kui auditeerimise aastaaruanne hõlmab rohkem kui üht rakenduskava või fondi, jaotatakse teave rakenduskava ja fondi alusel ning igas osas esitatakse täpne teave konkreetse rakenduskava ja/või fondi kohta, v.a punkt 10.2, mille puhul esitatakse teave punktis 5.

                  1.5.

                  Aurande ja auditiarvamuse koostamiseks võetud meetmete kirjeldus.

            2.   JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI(DE) OLULISED MUUDATUSED
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  2.1

                  Üksikasjalikud andmed sertifitseerimisasutuste kohustustega seotud juhtimis- ja kontrollisüsteemide mis tahes oluliste muudatuste kohta, eelkõige seoses ülesannete delegeerimisega uutele vahendusasutustele ja selle vastavuse kinnitamisega määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitele 72 ja 73, lähtuvalt selle määruse artikli 127 kohaselt auditeerimisasutuse tehtud auditeerimisest.

                  2.2.

                  Teave määratud asutuste järelevalve kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 124 lõigetega 5 ja 6.

                  2.3.

                  Tuleb ära märkida nende muudatuste kehtivuse alguskuupäevad, muudatustest auditeerimisasutustele teatamise kuupäevad ning nende muudatuste mõju auditeerimisele.

            3.   AUDITISTRATEEGIA MUUDATUSED
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  3.1.

                  Üksikasjalikud andmed auditistrateegias tehtud mis tahes muudatuste kohta ning põhjuste selgitused. Eelkõige tegevusauditite jaoks kasutatud valimi koostamise meetodi mis tahes muudatuste märkimine (vt punkt 5 allpool).

                  3.2.

                  Selliste hilisemas etapis välja pakutud või tehtud muudatuste eristamine, mis ei mõjuta võrdlusperioodil tehtud tööd, ja võrdlusperioodil tehtud muudatusi, mis mõjutavad auditeerimist ja selle tulemusi. Lisatakse ainult auditistrateegia varasema versiooniga võrreldes tehtud muudatused.

            4.   SÜSTEEMIAUDITID
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  4.1

                  Nende asutuste (sh auditeerimisasutus) üksikasjalikud andmed, kes on auditeerinud rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohast toimimist (nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikega 1) — edaspidi „süsteemiauditid”.

                  4.2.

                  Tehtud auditite aluse kirjeldus, sh kohaldatav auditistrateegia, täpsemalt riskihindamise metoodika ja tulemused, mis viisid konkreetse süsteemiauditite kava kindlaksmääramiseni. Riskihindamise ajakohastamist on kirjeldatud eespool punktis 3, mis hõlmab auditistrateegia muudatusi.

                  4.3

                  Allpool punktis 10.1 toodud tabeli puhul süsteemiaudititega, sealhulgas konkreetsete teemavaldkondadega seotud audititega seoses tehtud oluliste tähelepanekute ja nende alusel tehtud järelduste kirjeldus, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse VII lisa punktis 3.2.

                  4.4.

                  Märge selle kohta, kas kindlakstehtud probleeme peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmete kohta, sealhulgas abikõlbmatute kulude suuruse ja nendega seotud mis tahes finantskorrektsioonide kindlaksmääramine kooskõlas määruse (EL) nr 480/2014 artikli 27 lõikega 5.

                  4.5.

                  Teave varasemate aruandeaastate süsteemiauditite auditisoovituste alusel võetud järelmeetmete kohta.

                  4.6.

                  Rahastamisvahendite haldamisega või konkreetsete eeskirjadega (nt riigiabi, tulu tekitavad projektid, lihtsustatud kuluvõimalused) hõlmatud muude kululiikidega seotud selliste konkreetsete puuduste kirjeldus, mis avastati süsteemiauditite ja korraldusasutuse võetud järelmeetmete ajal, nende vajakajäämiste kõrvaldamiseks.

                  4.7.

                  Pärast süsteemiauditeid saavutatud kindluse tase (madal/keskmine/kõrge) ja selle põhjendus.

            5.   TEGEVUSAUDITID
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  5.1.

                  Märge selliste asutuste (sh auditeerimisasutus) kohta, mis teevad tegevusauditeid (nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 480/2014 artikliga 27).

                  5.2.

                  Kasutatud valimi koostamise metoodika kirjeldus ja teave selle kohta, kas metoodika on kooskõlas auditistrateegiaga.

                  5.3.

                  Märge statistilise valimi koostamisel kasutatud näitajate kohta ning valimi aluseks olevate arvutuste ning kohaldatud professionaalse hinnangu selgitus. Statistilise valimi koostamisel kasutatakse järgmisi näitajaid: olulisustase, usaldusväärsustase, valimikontrolli ühik, eeldatav veamäär, valikusamm, populatsiooniväärtus, populatsiooni suurus ja valimi suurus ning teave stratifitseerimise kohta (vajaduse korral). Valimi koostamise aluseks olevad arvutused ja üldine veamäär (nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõikes 14) on esitatud allpool punktis 10.3 sellises vormis, mis võimaldab mõista võetud peamisi meetmeid kooskõlas kasutatud konkreetse valimi koostamise meetodiga.

                  5.4.

                  Komisjonile aruandeaastal eurodes deklareeritud kogukulu ja juhusliku valimi aluseks olnud populatsiooni (punktis 10.2 esitatud tabeli veerg A) kooskõlastav võrdlemine. Kooskõlastav võrdlemine hõlmab negatiivseid valimikontrolli ühikuid, kui finantskorrektsioonid on tehtud aruandeaasta kohta.

                  5.5.

                  Kui on negatiivseid valimikontrolli ühikuid, siis kinnitus selle kohta, et neid käsitatakse eraldi populatsioonina kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõikega 7. Kõnealuste ühikute auditite põhitulemuste analüüs, keskendudes eelkõige selle kontrollimisele, kas finantskorrektsioonide kohaldamise otsused (mille on teinud kas liikmesriik või komisjon) on kantud sertifitseeritud kulude aastaaruandesse tagasivõtmise või -nõudmisena.

                  5.6.

                  Mittestatistilise valimi koostamise korral tuleb lisada põhjused määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohase meetodi kasutamiseks, audititega hõlmatud tegevuse/kulude protsent, valimi juhuslikkuse (ja seega selle esindavuse) tagamiseks võetud meetmed ning meetmed valimi piisava suuruse tagamiseks, mis võimaldab auditeerimisasutusel esitada põhjendatud auditiarvamuse. Prognoositud veamäär arvutatakse ka mittestatistilise valimi koostamise puhul.

                  5.7.

                  Tegevusauditite põhitulemuste analüüs, milles esitatakse auditeeritud valimikontrolli ühikute arv, vastav veasumma ja -tüüp (2) tegevuse alusel ning avastatud vigade laad, (3) kihtide veamäär ja vastavad põhipuudused või nõuetele mittevastavused, (4) vigade ülemmäär (asjakohasel juhul), põhjused, väljapakutud parandusmeetmed (sh meetmed, mille abil vältida selliseid vigu järgmistes maksetaotlustes) ja auditiarvamuse mõju. Vajaduse korral esitada lisaselgitused allpoolt punktides 10.2 ja 10.3 toodud andmete kohta, eelkõige seoses summaarse veamääraga.

                  5.8.

                  Selgitused jooksva aruandeaastaga seotud finantskorrektsioonide kohta, mida sertifitseeriv asutus/korraldusasutus on rakendanud enne sertifitseeritud kulude aastaaruande esitamist komisjonile ja mis on saadud tegevusauditite tulemusena, sealhulgas püsimääralised või ekstrapoleeritud korrektsioonid, nagu on üksikasjalikult esitatud allpool punktis 10.2.

                  5.9.

                  Summaarse veamäära ja summaarse jääkveamäära (5) (esitatud allpool punktis 10.2) võrdlus kindlaksmääratud olulisustasemega, et teha kindlaks, kas populatsiooni kohta on esitatud olulisi valeandmeid, ja mõju auditiarvamusele.

                  5.10.

                  Teave täiendava valimi (nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõikes 12), kui see on olemas, auditeerimise tulemuste kohta.

                  5.11.

                  Üksikasjalikud andmed selle kohta, kas kindlakstehtud probleeme peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmete kohta, sealhulgas abikõlbmatute kulude suuruse ja nendega seotud mis tahes finantskorrektsioonide kindlaksmääramine.

                  5.12.

                  Teave varasemate aastate tegevusauditite tulemuste alusel võetud järelmeetmete kohta, eelkõige seoses süsteemse olemusega puudustega.

                  5.13.

                  Juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhususega seotud tegevuse auditite lõpptulemuste põhjal tehtud üldised järeldused.

            6.   SERTIFITSEERITUD KULUDE AASTAARUANNETE AUDITID
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  6.1.

                  Märge sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditeid teinud asutuste/üksuste kohta.

                  6.2.

                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 137 kohase sertifitseeritud kulude aastaaruande osade kontrollimiseks kasutatud auditeerimispõhimõtete kirjeldus. See hõlmab viidet süsteemiaudititega (üksikasjalikult kirjeldatud eespool punktis 4) ja tegevusaudititega (üksikasjalikult kirjeldatud eespool punktis 5) seoses tehtud auditeerimisele, mis on ajakohane sertifitseeritud kulude aastaaruannetega seotud vajaliku kindlustunde saavutamiseks.

                  6.3.

                  Märge järelduste kohta, mis on tehtud sertifitseeritud kulude aastaaruannete terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse auditeerimisel, sealhulgas märge sertifitseeritud kulude aastaaruannetes tehtud ja väljenduvate finantskorrektsioonide kohta süsteemiauditite ja/või tegevuste auditite tulemuste järelmeetmetena.

                  6.4.

                  Märge selle kohta, kas väljaselgitatud probleeme peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmete kohta.

            7.   AUDITIÜKSUSTE TEGEVUSE JA AUDITEERIMISASUTUSE JÄRELEVALVETÖÖ KOOSKÕLASTAMINE (vajaduse korral)
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  7.1.

                  Auditeerimisasutuse ja vastavalt asjaoludele kõikide määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 2 kohaselt auditeid tegevate muude auditiüksuste tegevuse koordineerimise kirjeldus.

                  7.2.

                  Auditeerimisasutuse poolt sellis(t)e auditiüksus(t)e suhtes kohaldatava järelevalve- ja kvaliteedikontrollimenetluse kirjeldus.

            8.   MUU TEAVE
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  8.1.

                  Vajaduse korral teave auditeerimisasutuse tehtud auditite käigus teatatud pettuste ja avastatud pettusekahtluste kohta (sh muude liikmesriigi või ELi asutuste teatatud juhud, mis on seotud auditeerimisasutuse tehtud tegevusaudititega) ning võetud meetmed.

                  8.2.

                  Edasised sündmused (asjakohasel juhul), mis toimusid pärast sertifitseeritud kulude aastaaruannete esitamist auditeerimisasutusele ja enne auditeerimise aastaaruande edastamist komisjonile kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktiga b ning mida võetakse arvesse kindluse taseme määramisel ja auditeerimisasutuse arvamuse koostamisel.

            9.   ÜLDINE KINDLUSTASE
      See punkt sisaldab järgmist teavet.

                  9.1.

                  Märge juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimisega seoses saavutatud üldise kindlustundetaseme kohta (6) ja selgitus, kuidas selline tase saadi süsteemiauditite tulemusi (esitatud allpool punktis 10.2) ja tegevusauditite tulemusi (esitatud allpool punktis 10.3) kombineerides. Asjakohasel juhul peab auditeerimisasutus võtma arvesse ka asjakohasel aruandeaastal liikmesriikides või Euroopa Liidus saadud muid auditeerimistulemusi.

                  9.2.

                  Rakendatud mis tahes leevendusmeetmete, nt finantskorrektsioonide hindamine ja nii süsteemi kui ka rahalisest vaatenurgast vajalike täiendavate parandusmeetmete hindamine.

            10.   AUDITEERIMISE AASTAARUANDE LISAD

                  10.1

               Süsteemiauditite tulemused (allpool esitatud vormis)

                  10.2

               Tegevusauditite tulemused (allpool esitatud vormis)

                  10.3

               Juhusliku valimi koostamise ja summaarse veamäära aluseks olevad arvutused

            10.1   Süsteemiauditite tulemused

                  Auditeeritud asutus

                  Fond (mitme fondi rakenduskavad)

                  Auditi nimetus

                  Lõpliku auditiaruande kuupäev

                  Rakenduskava: [Komisjoni viitenumber ja rakenduskava nimetus]

                  Üldhindamine …(kategooria 1, 2, 3, 4)
                  [nagu on määratud komisjoni määruse (EL) nr 480/2014 IV lisa tabelis 2]

                  Märkused

                  Põhinõuded (vastavalt asjaoludele)
                  [nagu on määratud komisjoni määruse (EL) nr 480/2014 IV lisa tabelis 1]

                  PN 1

                  PN 2

                  PN 3

                  PN 4

                  PN 5

                  PN 6

                  PN 7

                  PN 8

                  PN 9

                  PN 10

                  PN 11

                  PN 12

                  PN 13

                     Korraldusasutus

                     Vahendusasutus(ed)

                     Sertifitseerimisasutus

                     Märkus. Halliga märgitakse tabelis põhinõuded, mis auditeeritud üksuse suhtes ei kehti.

            10.2   Tegevusauditite tulemused

                  Fond

                  Rakenduskavale komisjoni antud viitenumber

                  Rakenduskava nimetus

                  A

                  B

                  C

                  D

                  E

                  F

                  G

                  H

                  Summa eurodes vastavalt populatsioonile, millest valim võeti (7)

                  Juhusliku valimi puhul auditeeritud aruandeaasta kulud

                  Juhuslikus valimis esinenud abikõlbmatute kulude summa

                  Summaarne veamäär (8)

                  Summaarse veamäära tõttu rakendatud korrektsioonid

                  Summaarne jääkveamäär
                  (F = (D * A) – E)

                  Muud auditeeritud kulud (9)

                  Abikõlbmatute kulude summa muudes auditeeritud kuludes

                  Summa (10)

                  % (11)

            10.3.   Juhusliku valimi koostamise ja summaarse veamäära aluseks olevad arvutused.

         (1)  Nagu on määratletud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punktis 29.

         (2)  Juhuslik, süsteemne, anomaalne.

         (3)  Näiteks: rahastamiskõlblikkus, riigihanked, riigiabi.

         (4)  Eri kihtide veamäär avaldatakse juhul, kui määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõike 10 alusel kohaldati üldpopulatsiooni stratifitseerimist, mis hõlmab sarnaste omadustega allpopulatsioone, nt toiminguid, mis koosnevad rakenduskavast tehtavatest rahalistest maksetest rahastamisvahenditesse, suure väärtusega ühikute jaoks või fondidele (mitut fondi hõlmavate kavade rakenduskavade korral).

         (5)  Koguveamäärad, millest on maha arvatud eespool punktis 5.8 osutatud korrektsioonid, jagatuna kogupopulatsiooniga.

         (6)  Üldine kindlustundetase vastab ühele määruse (EL) nr 480/2014 IV lisa tabelis 2 esitatud neljast kategooriast.

         (7)  Veerus A viidatakse populatsioonile, millest juhuslik valim on võetud, s.o sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 137 lõike 1 punktiga a on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse ja millest on olemasolu korral maha arvatud negatiivsed valimikontrolli ühikud. Vajaduse korral esitatakse selgitused punktis 5.4.

         (8)  Summaarne veamäär arvutatakse enne seda, kui tehakse finantskorrektsioonid seoses auditeeritud valimiga või juhusliku valimi aluseks olnud populatsiooniga. Kui juhuslik valim hõlmab rohkem kui üht fondi või rakenduskava, on veerus D esitatud (arvutatud) summaarne veamäär seotud kogu populatsiooniga. Kui kasutatakse stratifitseerimist, esitatakse punktis 5.7 lisateave kihtide kaupa.

         (9)  Vajaduse korral viidatakse veerus G täiendava valimiga seoses auditeeritud kuludele.

         (10)  Auditeeritud kulude summa (kui kohaldatakse määruse (EL) nr 480/2014 artikli 28 lõike 9 kohast allvalimit, kantakse sellesse veergu üksnes kõnesoleva määruse artikli 27 alusel tegelikult auditeeritud kuluartiklite summa).

         (11)  Populatsiooniga seoses auditeeritud kulude protsentuaalne osakaal.

      X LISA

         Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakendamise aruannete vorm

      A OSA

         IGAL AASTAL NÕUTAVAD ANDMED („LÜHIARUANDED”) (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

      1.   IGA-AASTASE RAKENDUSARUANDE/RAKENDAMISE LÕPPARUANDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

                  Komisjoni viitenumber

                     <type='S' maxlength=15 input='S'>

                  Pealkiri

                     <type='S' maxlength=255 input='G'>

                  Versioon

                     <type='N' input='G'>

                  Aruandlusaasta

                     <type='N' input='G'>

                  Järelevalvekomitee poolt aruande kinnitamise kuupäev

                     <type='D' input='M'>

            2.   KOOSTÖÖPROGRAMMI RAKENDAMISE ÜLEVAADE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2 ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõike 3 punkt a)
      Põhiline teave asjaomasel aastal koostööprogrammi rakendamise kohta, sealhulgas rahastamisvahendite kohta seoses finants- ja indikaatorandmetega.

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      3.   PRIORITEETSE SUUNA RAKENDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
      3.1.   Rakendamise ülevaade

                  ID

                  Prioriteetne suund

                  Põhiline teave prioriteetse suuna rakendamise kohta, osutades peamistele arengusuundadele, olulistele probleemidele ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetele

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' maxlength=1750 input='M'>

            3.2.   Ühised ja programmipõhised näitajad (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

      Andmed ühiste ja programmipõhiste näitajate kohta investeerimise prioriteedi kohaselt, mis edastatakse tabelite 1–2 kohaselt allpool.

         Tabel 1.

         Tulemusnäitajad (prioriteetse suuna ja erieesmärgi alusel); kehtib ka tehnilise abi prioriteetse suuna kohta

                  Automaatne SFCst

                  IGA-AASTANE VÄÄRTUS

                  ID

                  Näitaja

                  Mõõtühik

                  Baasväärtus

                  Lähteaasta

                  Sihtväärtus (2023)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='S' maxlength=500 input='G'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' või 'N' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

         Tabel 2.

         Ühised ja programmipõhised väljundnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi alusel); kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta.

                  ID

                  Näitaja (näitaja nimetus)

                  Mõõtühik

                  Sihtväärtus (1) (2023)

                  SUMMAARNE VÄÄRTUS

                  Märkused (vajaduse korral)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='N' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                  Valitud toimingud
                  [toetusesaajate esitatud prognoosid]

                  Täielikult rakendatud toimingud
                  [tegelik saavutus]

            3.3   Tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärgid ja sihttasemed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) — esitatakse alates 2017. aastast iga-aastaste rakendusaruannetena

      Finantsnäitajate, peamise rakendusetappide, väljundi ja tulemuste näitajate teatamine, mis on tulemusraamistiku vahe-eesmärkideks ja sihttasemeteks (esitatakse alates 2017. aasta aruandest).

         Tabel 3.

         Teave tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemete kohta

                  Prioriteetne suund

                  Näitaja tüüp (peamine rakendusetapp, rahaline väljund või vajaduse korral tulemusnäitaja)

                  ID

                  Näitaja või peamine rakendusetapp

                  Vajaduse korral mõõtühik

                  2018. aasta vahe-eesmärk

                  Lõplik sihttase (2023)

                  2014

                  15

                  16

                  17

                  18

                  19

                  20

                  21

                  22

                  23

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S'või 'N' või 'P' või 'C' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                              *

                              Liikmesriigid esitavad väljundnäitajate summaarsed väärtused. Finantsnäitajate väärtused on summaarsed. Peamiste rakendusetappide väärtused on summaarsed, kui neid väljendatakse arvväärtuse või protsendi kaudu. Kui saavutatu määratakse kindlaks kvalitatiivselt, tuleb tabelisse märkida, kas need on lõpule viidud või mitte.

            3.4.   Rahalised andmed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõike 2 kohaselt)

         Tabel 4.

         Rahaline teave prioriteetse suuna ja rakenduskava tasandil,

      (nagu on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 (2) II lisa tabelis 1 [finantsandmete edastamise vorm] (3) ja tabelis 16 [Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammide puhul kasutatav vorm])
      Asjakohasel juhul tuleks esitada koostööprogrammis osalevate kolmandate riikide (näiteks IPA ja ENI, Norra, Šveits) mis tahes panus.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

         Tabel 5.

         Finantsandmete summaarne jaotus sekkumiskategooria alusel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 112 lõiked 1 ja 2

      (ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikkel 5, nagu on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 II lisa tabelis 2 [finantsandmete edastamise vorm] ja tabelites 6–9 [koostööprogrammide puhul kasutatav vorm])

         Tabel 6.

         Programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas alas rakendatud kogu tegevuse või selle osa summaarsed kulud

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  Euroopa Regionaalarengu Fondi toetus, (4) mis on ette nähtud programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas osas rakendatud kogu tegevuse või selle osade puhul, lähtuvalt valitud toimingutest (eurodes)

                  Osakaal programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas osas tehtud kogu tegevusele või selle osale kõikidest eraldatud rahadest
                  (%)
                  (2. veerg/Euroopa Regionaalarengu Fondist programmi tasandil antavale toetusele eraldatud kogusumma *100)

                  Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuse rahastamiskõlblikud kulud, mis on seotud programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas osas rakendatud kogu tegevuse või selle osade puhul ning mille toetusesaaja on deklareerinud korraldusasutusele (eurodes)

                  Osakaal programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas osas tehtud kogu tegevusele või selle osale kõikidest eraldatud rahadest
                  (%)
                  (4. veerg/Euroopa Regionaalarengu Fondist programmi tasandil antavale toetusele eraldatud kogusumma *100)

                  Programmipiirkonna väljaspool Euroopa Liitu asuvas alas rakendatud kogu tegevus või selle osa (5)

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='P' input='G'>

            4.   HINNANGUTE SÜNTEES (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
      Rakenduskava kõigi nende hinnangute tulemuste süntees, mis on muutunud kättesaadavaks eelmise majandusaasta jooksul, sealhulgas kasutatud hindamisaruannete nimi ja võrdlusperiood.

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

      5.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

                  a)

                  Rakenduskava tulemuslikkust mõjutavad probleemid ja võetud meetmed

                     <type='S' maxlength=7000 input='M'>

                  b)

                  VALIKULINE LÜHIARUANNETE PUHUL, vastasel juhul lisatakse see punkti 9.1 (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4):
                  Hinnatakse seda, kas sihttasemete täitmiseks tehtud edusammud on piisavad, märkides vajaduse korral võetud või planeeritud mis tahes parandusmeetmed.

                     <type='S' maxlength=3500 input='M'>

            6.   KODANIKELE SUUNATUD KOKKUVÕTE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 9)
      Kodanikele suunatud kokkuvõte iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande sisust tehakse avalikkusele kättesaadavaks ja laaditakse üles eraldi dokumendina iga-aastase rakendusaruande ja rakendamise lõpparuande lisana.
      7.   ARUANNE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KOHTA (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 46)
      Kui korraldusasutus otsustas kasutada rahastamisvahendeid, peab ta saatma komisjonile iga-aastase rakendusaruande lisana eriaruande rahastamisvahenditega hõlmatud tegevuse kohta.
      8.   KUI SEE ON ASJAKOHANE, SIIS SUURPROJEKTIDE JA ÜHISTE TEGEVUSKAVADE KOOSTAMISEL NING RAKENDAMISEL TEHTUD EDUSAMMUD (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkt h ja artikli 111 lõige 3 ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 114 lõike 3 punkt b)
      8.1.   Suurprojektid

         Tabel 7.

         Suurprojektid

                  Projekt

                  Komisjoni viitenumber

                  Suurprojekti seisund1)lõpule viidud2)heaks kiidetud3)esitatud4)kavas komisjonile teatada/esitada

                  Investeeringuid kokku

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev
                  (kui on asjakohane)
                  (aasta, kvartal)

                  Komisjoni esialgse nõustumise/kinnitamise kuupäev
                  (kui on asjakohane)

                  Rakendamise kavandatud algus
                  (aasta, kvartal)

                  Kavandatud lõppkuupäev
                  (aasta, kvartal)

                  Prioriteetne suund/investeerimisprioriteet

                  Praegune elluviimise seisund — rahaline edasiminek
                  (komisjonile sertifitseeritud kulude %, võrreldes rahastamiskõlblike kogukuludega)

                  Praegune elluviimise seisund — füüsiline edasiminek
                  Projekti peamine rakendamisetapp1)lõpetatud/käigus;2)ehitamise lõppjärk;3)ehitamine;4)hankemenetlus;5)projekteerimine.

                  Peamised väljundid

                  Esimese ehitustöölepingu allkirjastamise kuupäev (6)

                  (kui on asjakohane)

                  Märkused
                  (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='D' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='P' input='M'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

            Suurprojektide rakendamisel tekkinud olulised probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      Koostööprogrammi suurprojektide loetelu mis tahes kavandatud muudatused.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      8.2.   Ühised tegevuskavad

      Edusammud ühiste tegevuskavade eri etappide rakendamisel

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

         Tabel 8.

         Ühised tegevuskavad

                  Ühise tegevuskava pealkiri

                  Komisjoni viitenumber

                  Ühise tegevuskava rakendamisetapp1)lõpule viidud2)> 50 % rakendatud3)alustatud4)heaks kiidetud5)esitatud6)kavandatud.

                  Rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Avaliku sektori toetuse kogusumma

                  Rakenduskava panus ühisesse tegevuskavasse

                  Prioriteetne suund

                  Ühise tegevuskava tüüp1)tavapärane2)katseprojekt3)noorte tööhõive algatus

                  [Kavandatud]
                  komisjonile esitamise [kavandatud] aeg

                  [Kavandatud] rakendamise algus

                  [Kavandatud] lõpuleviimine

                  Peamised väljundid ja tulemused

                  Komisjonile sertifitseeritud rahastamiskõlblikud kogukulud

                  Märkused (vajaduse korral)

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' input='G'>

                     <type='S' input='S'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='D' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

                     <type='N' input='M'>

                     <type='S' maxlength=875 input='M'>

            Tekkinud olulised probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      B OSA

         2017. JA 2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõige 4)

      9.   KOOSTÖÖPROGRAMMI RAKENDAMISE HINDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõige 4)
      9.1.   A osa teave ja programmi eesmärkide saavutamine (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

      IGA PRIORITEETSE SUUNA PUHUL — eespool esitatud teabe ja programmi eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusammude hindamine, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi panus tulemusnäitajate väärtuse muutmisse, kui hindamistest on selle kohta tõendid saadaval.

         <type='S' maxlength=10500 input='M'>

      9.2.   Meeste ja naiste võrdsuse edendamise ning diskrimineerimise vältimiseks, eelkõige puudega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamiseks, võetud erimeetmed ning koostööprogrammi ja tegevusse soolise vaatenurga kaasamise tagamiseks rakendatud korraldused (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõike 4 teise lõigu punkt d)

      Selliste erimeetmete rakendamise hindamine, mille eesmärk on võtta arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 7 sätestatud põhimõtteid meeste ja naiste võrdsuse edendamise ning diskrimineerimise vältimise kohta, sealhulgas vajaduse korral olenevalt koostööprogrammi sisust ja eesmärkidest ülevaade erimeetmetest, mis on võetud meeste ja naiste võrdsuse edendamiseks ning diskrimineerimise vältimiseks, eelkõige puudega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamiseks ning koostööprogrammi ja tegevusse soolise vaatenurga kaasamise tagamiseks rakendatud korraldused.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      9.3.   Säästev areng (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõike 4 punkti 2 alapunkt e)

      Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 8 sätestatud säästva arenguga seotud põhimõtete arvesse võtmiseks rakendatud meetmete hindamine, sealhulgas vajaduse korral ja olenevalt koostööprogrammi sisust ning eesmärkidest ülevaade selle artikli kohaselt säästva arengu edendamiseks võetud meetmetest.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      9.4.   Aruandlus kliimamuutusealaste eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetuse kohta (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

      SFC2014 poolt liigitamisandmete alusel automaatselt arvutatud näitajad.
      Vabatahtlik: esitatud väärtuste selgitus — <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      9.5.   Partnerite osakaal koostööprogrammi rakendamisel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõike 4 punkti 1 alapunkt c)

      Meetmete rakendamise hindamine, et võtta arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerite osakaalu sealhulgas nende osalemist koostööprogrammi rakendamises, järelevalves ja hindamises.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      10.   MÄÄRUSE (EL) NR 1299/2013 ARTIKLI 14 LÕIKE 4 PUNKTI 1 ALAPUNKTIDE A JA B KOHANE TEAVITAMIS- JA HINDAMISKOHUSTUS
      10.1.   Edusammud hindamiskava rakendamisel ja hindamistulemustega seotud järelmeetmed

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      10.2.   Fondide teavitamisstrateegia raames võetud teavitamis- ja avalikustamismeetmete tulemused

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

      11.   TÄIENDAV TEAVE, MILLE VÕIB LISADA OLENEVALT KOOSTÖÖPROGRAMMI SISUST JA EESMÄRKIDEST (määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 lõike 4 punkti 2 alapunktid a, b ja c)
      11.1   Territoriaalse arengu integreeritud lähenemisviisi rakendamisel, sealhulgas säästva linnaarengu alal, tehtud edusammud ja kogukonna juhitud kohalik areng koostööprogrammi raames

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.2   Edusammud selliste meetmete rakendamisel, mille eesmärk on parandada asutuste ja toetusesaajate suutlikkust hallata ja kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondist eraldatud vahendeid.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.3   Panus makropiirkondlikesse ja mere vesikonna strateegiatesse (vajaduse korral)

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      11.4   Sotsiaalse innovatsiooni valdkonna meetmete rakendamisel tehtud edusammud.

         <type='S' maxlength=3500 input='M'>

      12.   RAHALINE TEAVE PRIORITEETSE SUUNA JA RAKENDUSKAVA TASANDIL (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2 ja artikli 22 lõige 7)
      Selleks et hinnata finantsnäitajatele 2018. ja 2023. aastaks seatud vahe-eesmärkide ja sihttasemete saavutamisel tehtud edusamme, on käesoleva lisa A osa tabelis 4 kaks täiendavat veergu:

                  13.

                  14.

                  Andmed tulemuslikkusest ülevaate andmiseks ja tulemusraamistiku kohta

                  Ainult 2019. aasta aruande puhul: Toetusesaajate makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sertifitseeritud komisjonile 31. detsembriks 2018
                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2

                  Ainult rakendamise lõpparuande puhul: Toetusesaajate poolt 31. detsembriks 2023 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sertifitseeritud komisjonile
                  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 7

            C OSA

         2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 5)

      13.   ARUKAS, JÄTKUSUUTLIK JA KAASAV MAJANDUSKASV
      Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele rakenduskavast saadud panuse teave ja hindamine.

         <type='S' maxlength=17500 input='M'>

      14.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED — TULEMUSRAAMISTIK (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)
      Kui tulemusraamistikus määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemetega seotud edusammude hindamine näitab, et teatavad vahe-eesmärgid ja sihttasemed ei ole saavutatud, siis peaksid liikmesriigid kirjeldama nende vahe-eesmärkide saavutamata jätmise põhjuseid 2019. aasta aruandes ja sihttasemete saavutamata jätmise põhjuseid rakendamise lõpparuandes.

         <type='S' maxlength=7000 input='M'>

         (1)  Sihttasemed on tehnilise abi prioriteetsete suundade jaoks valikulised.

         (2)  ELT L 286, 30.9.2014, lk 1.

         (3)  Struktureeritud andmed, mis on vajalikud noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamiseks aprillis 2015 kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga.

         (4)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 20 kehtestatud piirmääradega ja neid arvesse võttes.

         (5)  Euroopa Regionaalarengu Fondi toetus on määratud kindlaks komisjoni otsuses vastava koostööprogrammi kohta.

         (6)  Kui tegevust rakendatakse avaliku ja erasektori partnerluse struktuuride raames, siis avaliku ja erasektori partnerluse lepingu allkirjastamine avaliku sektori ja erasektori asutuse vahel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõige 3).