title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1295, 1. august 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1469, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

text:
                  2.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 204/22

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1295,
         1. august 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1469, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Kehtivad meetmed

                     (1)

                     Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (2) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmed koosnesid väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust vahemikus 12,3 % kuni 25,7 % individuaalselt nimetatud Ukraina eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste Ukraina äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 25,7 %. Käesoleva uurimisega hõlmatud eksportivate tootjate CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, mis nüüdseks kannavad nimesid LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „taotluse esitaja“ või „Interpipe“), suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 25,1 %.

                     (2)

                     Pärast Interpipe'i taotlust tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 954/2006 tühistas Üldkohus nõukogu määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 sellises osas, milles Interpipe'i suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks kohaldatud juhul, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud komisjonitasu arvestades, kui müük toimus seotud kaubandusettevõtja Sepco SA vahendusel. (3)16. veebruaril 2012 kinnitas Euroopa Liidu Kohus Üldkohtu otsust. (4)

                     (3)

                     Pärast nimetatud otsuseid muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 540/2012 (5) määrust (EÜ) nr 954/2006, et korrigeerida Interpipe'i suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu niivõrd, kuivõrd selle kindlaksmääramisel eksiti. Selle tagajärjel muudeti Interpipe'i suhtes kohaldatavat tollimaksu ja sellena kehtestati 17,7 %.

                     (4)

                     Pärast aegumise läbivaatamist jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 (6) jõusse määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed.

                     (5)

                     Pärast Interpipe'i taotlust kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 795/2012 (7) rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud lõplikke meetmeid osas, mis puudutab Interpipe'i (edaspidi „viimane vahepealne läbivaatamine“). Selle tagajärjel muudeti Interpipe'i suhtes kohaldatavat tollimaksu ja sellena kehtestati 13,8 %.

                     (6)

                     Pärast aegumise läbivaatamist jättis komisjon rakendusmäärusega (EL) 2018/1469 (8) jõusse meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EÜ) nr 585/2012, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 795/2012 ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1269/2012 (9) ning mis käsitleb Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi (edaspidi „aegumise läbivaatamine“).

                     (7)

                     Praegu kehtivad dumpinguvastased tollimaksud on Venemaalt pärit impordi puhul vahemikus 35,8–24,1 % ja Ukrainast pärit impordi puhul vahemikus 25,7–12,3 %.

               1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

                     (8)

                     7. mail 2018 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate teatavate Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade“) (10).

                     (9)

                     Läbivaatamine, mis piirdub eksportiva tootja Interpipe dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui äriühing esitas selleks põhjendatud taotluse. Interpipe esitas taotluses piisavad tõendid selle kohta, et asjaolud, mille alusel olemasolevad meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

               1.3.   Uurimine

                     (10)

                     Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

                     (11)

                     Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

                     (12)

                     Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku, millele taotluse esitaja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.

                     (13)

                     Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotluse esitaja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate (LLC Interpipe Ukraine, Interpipe Europe SA ja Interpipe Central Trade GmbH) valdustesse.

               2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

         2.1.   Uurimisalune toode

                     (14)

                     Uurimisalune toode on sama, mis on määratletud 1. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruses (EL) 2018/1469, millega kehtestati praegu kehtivad meetmed, st muu hulgas Ukrainast pärit teatavad rauast või terasest õmblusteta torud, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi (11) kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

               2.2.   Samasugune toode

                     (15)

                     Nagu esialgse uurimise ja järgmiste läbivaatamiste käigus kindlaks tehtud, kinnitas ka käesolev uurimine, et Ukrainas toodetud ja ELi eksporditud tootel, Ukrainas toodetud ja Ukraina siseturul müüdaval tootel ja ELis liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               3.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

                     (16)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib pidada püsivaks.

                     (17)

                     Esialgse dumpinguvastase uurimise ajal 2006. aastal, samuti Interpipe'i kõige viimase vahepealse läbivaatamise ajal 2012. aastal, mis hõlmas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011, hankis Interpipe uurimisaluse toote tootmiseks vajalikku peamist toorainet, st ümaraid terasest valtstoorikuid sõltumatutelt tarnijatelt.

                     (18)

                     Osalise vahepealse läbivaatamise taotluses väitis taotluse esitaja, et äriühingu LLC Metallurgical Plant „Dneprosteel“ vertikaalne lõimimine 2013. aastal on kaasa toonud peamise tooraine (terasest valtstoorikud) ettevõttesisese tootmise, mis tekitas märkimisväärse kulude vähenemise ja tooteportfelli muutuse. Taotluse esitaja väitis ka seda, et võrreldes viimase vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodetud ja eksporditud tooteliikidega, st nii-öelda standardse teraseklassiga, on ta nüüd lisanud oma tooteportfelli uusi ja keerulisemaid tooteid (kõrglegeerterase, magistraal- ja mehaaniliste torude klassid), mis moodustasid jooksval läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alates 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 olulise osa koguekspordist ELi.

                     (19)

                     Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja tootis peamist toorainet ettevõttesiseselt ning see muudatus tõi kaasa tema kulude ja tooteportfelli märkimisväärse muutuse. Uurimine kinnitas, et Interpipe'i poolt ELi eksporditavad tooteliigid erinesid suurel määral viimase vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud tooteliikidest. Sellele tuginedes ja nende muutuste struktuurset laadi arvestades leiti, et põhjenduses (17) kirjeldatud muutused on püsivad ning tõenäoliselt lähitulevikus ei muutu. Seega leiti, et kehtivate meetmete kohaldamine nende praegusel tasemel tuleks ümber hinnata.

                     (20)

                     Veel üht muutust, mille esinemist taotluse esitaja väitis pärast käesoleva läbivaatamise algatamist, nimelt ühisettevõtte olemasolu/loomist Interpipe'i ja Vallourec Tubesi vahel, ei võetud arvesse, sest see toimus pärast käesoleva vahepealse läbivaatamise algatamist.

               4.   DUMPING

         4.1.1.   Äriühingu struktuur ja dumpingu arvutamiseks kasutatud metoodika

                     (21)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Interpipe'il kaks täielikult tema omandisse ja kontrolli alla kuuluvat eksportivat tootjat (edaspidi „tootmisüksused“) – LLC Interpipe Niko Tube (edaspidi „NIKO“) ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „NTRP“).

                     (22)

                     Kuna taotluse esitaja raamatupidamissüsteem ei võimaldanud teha kindlaks asjaomast tootjat ja tema müügiandmeid, arvutati esialgsel uurimisel ühine dumpingumarginaal, liites kõik kahe tootmisüksuse tootmise, kasumlikkuse ja müügiga seotud andmed ELis.

                     (23)

                     Alates viimasest vahepealsest läbivaatamisest ei liitnud komisjon enam pärast kontserni organisatsioonilise struktuuri märkimisväärset muutust, mis võimaldas teha kindlaks asjaomase tootja ning tema müügi- ja tootmisandmed, ning alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt tootjate andmeid, vaid kasutas standardmeetodit. Standardmeetod tähendas seda, et kahe eksportiva tootja jaoks arvutati üks ühine dumpingumarginaal, leides kõigepealt kummagi individuaalse eksportiva tootja dumpingu summa ning määrates seejärel mõlema äriühingu jaoks kindlaks ühe kaalutud keskmise dumpingumäära.

                     (24)

                     Käesoleval uurimisel oli võimalik teha kindlaks ka asjaomane tootja ja tema müügiandmed. Seega kohaldati vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 ning kooskõlas liidu institutsioonide järjepideva tavaga viimasel vahepealsel läbivaatamisel sama metoodikat.

               4.1.2.   Normaalväärtus

                     (25)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes tema ELi suunduva ekspordi müügi kogumahuga, st kas uurimisaluse toote sellise müügi kogumaht esindab vähemalt 5 % uurimisaluse toote ELi toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline mõlema eksportiva tootja puhul.

                     (26)

                     Järgmisena uuris komisjon, kas Interpipe'i omamaine müük tema siseturul oli iga ekspordiks liitu müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi omamaine müük oli uurimisperioodi vältel suurel määral tüüpiline, sest tehti kindlaks, et 60–80 % (12) eksporditud mudelitest müüdi siseturul tüüpilises koguses.

                     (27)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa uurimisaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele siseturul.

                     (28)

                     Nende tooteliikide puhul, mille müügist rohkem kui 80 % toimus siseturul kuludest kõrgema hinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli võrdne ühiku tootmiskuluga või ületas seda, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta asjaomase tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

                     (29)

                     Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

                     (30)

                     Omamaise müügi analüüs näitas, et 35–55 % (13) selle tooteliigi omamaisest kogumüügist, mis oli liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identne või võrreldav, oli kasumlik ning et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

                     (31)

                     Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % ELi suunatud eksportmüügist või mida siseturul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit. (14)

                     (32)

                     Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustas Interpipe'i kontsern mõned elemendid, mida komisjon kasutas normaalväärtuse arvutamisel. Väited olid seotud järgmiste küsimustega: i) müügi-, üld- ja halduskulude arvutamine; ii) muude tegevuskulude väidetav väljajätmine; iii) finantskulude kasutamine; iv) topeltarvestus müügi-, üld- ja halduskulude korrigeerimisel.

                     (33)

                     Pärast toimikus olevate elementide läbivaatamist otsustas komisjon aktsepteerida ülaltoodud väiteid ii ja iv ning lükata tagasi väited i ja iii. Tulenevalt Interpipe'i kontserni väidetes ja nende kohta tehtud komisjoni analüüsis sisalduva äriteabe konfidentsiaalsest laadist esitas komisjon Interpipe'i kontsernile käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeval lisateavet, mis sisaldas üksikasjalikke põhjendusi.

                     (34)

                     Olles aktsepteerinud väiteid ii ja iv, vaatas komisjon läbi Interpipe'i dumpingumarginaali. Äriühingule esitati lisateavet, mis kirjeldas dumpingumarginaali mõju, ning teda kutsuti üles esitama märkusi. Komisjon teavitas ka ELi tootmisharu äriühingu dumpingumarginaali muudatustest.

                     (35)

                     Pärast täiendavat avalikustamist jäi Interpipe väidete juurde, mille komisjon oli tagasi lükanud, lisamata uusi elemente, mis oleks võinud muuta komisjoni järeldusi, mis avaldati äriühingule.

               4.1.3.   Ekspordihind

                     (36)

                     Uurimisaluse toote eksportmüük ELi hõlmas Interpipe'i kontserni eri üksuseid; st tehaseid, Ukrainas asuvat kooskõlastavat äriühingut (edaspidi „Interpipe Ukraine“ või „IPU“), Saksamaal asuvat seotud importijat (edaspidi „Interpipe Central Trade GmbH“ või „IPCT“) ning Šveitsis asuvat seotud kaubandusettevõtjat (edaspidi „Interpipe Europe SA“ või „IPE“).

                     (37)

                     Ekspordihind määrati kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8, välja arvatud importijana tegutseva seotud äriühingu ehk IPCT kaudu tehtud tehingute puhul. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati käesoleval juhul ekspordihind seetõttu kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet ELis asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Seega kohandati hinda seoses kõikide kuludega, mis ilmnesid impordi ja edasimüügi ajal, samuti mõistliku kasumiga. Need kohandused arvutati seotud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulude ning mõttelise kasumi alusel, mille sõltumatu importija teenis (2,5 % käibest).

               4.1.4.   Võrdlus

                     (38)

                     Normaalväärtust ja kahe eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selle põhjal kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, imporditasusid, tollimakse, komisjonitasusid ja laenukulusid.

                     (39)

                     Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis Interpipe uurimisalust toodet ELi kahe erineva müügikanali kaudu; st sama Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu nagu viimasel vahepealsel läbivaatamisel ning ELis asuva 2014. aastal asutatud seotud importija (IPCT) kaudu. Teisena nimetatud turustuskanalit viimase vahepealse läbivaatamise ajal ei eksisteerinud. Tulenevalt komisjoni analüüsis sisalduva äriteabe konfidentsiaalsest laadist esitas komisjon Interpipe'i kontsernile käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeval lisateavet, mis sisaldas üksikasjalikke põhjendusi.

                     (40)

                     Seega leidis komisjon, et kohandamine alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel on põhjendatud. See kohandus arvutati, arvates maha seotud kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskulud, mida ei kajastatud lisatasudena, ning mõtteline kasum, mille teenis sõltumatu kaupleja (2,5 % käibest) esimese sõltumatu kliendi suhtes kehtestatud müügihinnalt.

                     (41)

                     Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustas Interpipe'i kontsern komisjoni järelduse, et IPE-t ei käsitata ühe majandusüksuse osana koos teiste üksustega nagu NIKO, NTRP ja IPU. Pärast toimikus olevate elementide läbivaatamist otsustas komisjon selle väite tagasi lükata. Nagu märgitud põhjenduses (34), esitati äriühingule lisateavet, mis kirjeldab dumpingumarginaali mõju, ning teda kutsuti üles esitama selle kohta märkusi. Interpipe jäi oma vastuses väidete juurde, mille komisjon oli tagasi lükanud. Selles küsimuses rohkem märkusi ei esitatud.

                     (42)

                     Tulenevalt Interpipe'i kontserni väites ja selle kohta tehtud komisjoni analüüsis sisalduva äriteabe konfidentsiaalsest laadist esitas komisjon Interpipe'i kontsernile käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeval lisateavet, mis sisaldas üksikasjalikke põhjendusi.

               4.1.5.   Dumpingumarginaal

                     (43)

                     Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi mõlema eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Interpipe'i jaoks määrati seejärel kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, arvutades Interpipe'i alla kuuluva mõlema eksportiva tootja jaoks ühise kaalutud keskmise dumpingu määra.

                     (44)

                     Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 8,1 %.

                     (45)

                     Pärast täiendavat avalikustamist väitis ESTA, et Interpipe'i dumpingumarginaali alandamine tekitab täiendavat kahju terasest õmblusteta torude tootmisharule ELis. Komisjon märgib, et kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 ei või dumpinguvastase tollimaksu summa ületada dumpingumarginaali, millena on käesoleval juhul kehtestatud 8,1 %.

                     (46)

                     Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne LLC Interpipe Niko Tube'i ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Planti (Interpipe NTRP) kohta järgmisega:

                           „LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky
                           Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

                           8,1 %

                           A743“

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 1. august 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2320/97 ja (EÜ) nr 348/2000, lõpetatakse muu hulgas teatavate Venemaalt ja Rumeeniast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised ja aegumise läbivaatamised ja muu hulgas teatavate Venemaalt ja Rumeeniast ning Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised (ELT L 175, 29.6.2006, lk 4).

            (3)  10. märtsi 2009. aasta kohtuotsus Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP vs. nõukogu, T-249/06, EU:T:2009:62..

            (4)  16. veebruari 2012. aasta kohtuotsus nõukogu ja komisjon vs. Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP, liidetud kohtuasjad C-191/09 P ja C-200/09 P, EU:C:2012:78.

            (5)  Nõukogu 21. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 165, 26.6.2012, lk 1).

            (6)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus (ELT L 174, 4.7.2012, lk 5).

            (7)  Nõukogu 28. augusti 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 795/2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 238, 4.9.2012, lk 1).

            (8)  Komisjoni 1. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1469, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 246, 2.10.2018, lk 20).

            (9)  Nõukogu 21. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1269/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 357, 28.12.2012, lk 1).

            (10)  ELT C 159, 7.5.2018, lk 18.

            (11)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555-67).

            (12)  Täpset arvu ei esitata, sest tegemist on äriühingupõhiste andmetega.

            (13)  Täpset arvu ei esitata, sest tegemist on äriühingupõhiste andmetega.

            (14)  Erinevuse metoodikas tingib asjaolu, et pärast esialgset uurimist võttis WTO vaidluste lahendamise organ vastu WTO vaekogu välja antud aruande vaidluse „Euroopa Ühendus – dumpinguvastased meetmed Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes“ kohta, milles leitakse, et asjaomaste tooteliikide puhul, mille jaoks tuleb arvutada normaalväärtus, ei saa arvestamata jätta tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingute jaoks kindlaks määratud tegelikku kasumimarginaali. Vt 16. novembri 2007. aasta aruanne WT/DS337/R – WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võetud 15. jaanuaril 2008, p 7.289–7.319.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1321, 23. juuli 2019, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus „Contea di Sclafani“ (KPN)

text:
                  6.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 206/9

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1321,
         23. juuli 2019,
         millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muudatus „Contea di Sclafani“ (KPN)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjon vaatas läbi Itaalia esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Contea di Sclafani“ spetsifikaadi muudatusele. Muudatused hõlmavad ka nimetuse „Contea di Sclafani“ muutmist nimetuseks „Contea di Sclafani“/„Valledolmo - Contea di Sclafani“.

                     (2)

                     Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

                     (3)

                     Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

                     (4)

                     Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Contea di Sclafani“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 23. juuli 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT C 76, 1.3.2019, lk 3.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1322, 26. juuli 2019, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „El Vicario“ (KPN)

text:
                  6.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 206/11

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1322,
         26. juuli 2019,
         millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „El Vicario“ (KPN)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse registreerida nimetus „El Vicario“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

                     (2)

                     Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

                     (3)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „El Vicario“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

                     (4)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Nimetus „El Vicario“ (KPN) võetakse kaitse alla.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 26. juuli 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT C 106, 20.3.2019, lk 12.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1323, 2. august 2019, muna- ja kodulinnulihasektori erakorraliste turutoetusmeetmete kohta Itaalias

text:
                  6.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 206/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1323,
         2. august 2019,
         muna- ja kodulinnulihasektori erakorraliste turutoetusmeetmete kohta Itaalias
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 220 lõike 1 punkti a,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Ajavahemikul 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018 kinnitas Itaalia 45 alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangu esinemist ja teatas neist. Asjaomased liigid on pardid, kalkunid, pärlkanad ja Gallus domesticus.

                     (2)

                     Itaalia võttis viivitamatult ja tulemuslikult kõik vajalikud loomatervise- ja veterinaarmeetmed kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (2).

                     (3)

                     Eelkõige võttis Itaalia tõrje-, järelevalve- ja ennetusmeetmed ning kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid (edaspidi „reguleeritud tsoonid“) vastavalt komisjoni rakendusotsustele (EL) 2017/1845, (3) (EL) 2017/1930, (4) (EL) 2017/1969, (5) (EL) 2017/2000, (6) (EL) 2017/2175, (7) (EL) 2017/2289, (8) (EL) 2017/2412, (9) (EL) 2018/342, (10) (EL) 2018/418 (11) ja (EL) 2018/510 (12).

                     (4)

                     Itaalia teatas komisjonile, et taudi leviku ohjeldamiseks ja tõkestamiseks võetud vajalikud tervise- ja veterinaarmeetmed kahjustasid väga paljusid ettevõtjaid ning et kõnealustel ettevõtjatel jäi saamata tulu, mis ei ole rahastamiskõlblik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 652/2014 (13) alusel.

                     (5)

                     28. jaanuaril 2019 sai komisjon Itaalialt ametliku taotluse teatavate määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 220 lõike 3 kohaste erakorraliste meetmete osaliseks rahastamiseks seoses ajavahemikul 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018 toimunud tõendatud puhangutega. Itaalia ametiasutused selgitasid oma taotlust 19. veebruaril 2019, 28. veebruaril 2019, 1. aprillil 2019, 30. mail 2019 ja 12. juunil 2019.

                     (6)

                     Põhjenduses 3 osutatud loomatervise ja veterinaarmeetmete kohaldamise tulemusena pikendati sulgemisperioode alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangu järel kehtestatud reguleeritud tsoonides asuvates kodulindude kasvatusega tegelevates põllumajandusettevõtetes sõltumata nende liigist ning kehtestati nende suhtes lindude paigutamise keeld ja liikumispiirangud. Meetmed olid seotud järgmiste liikidega: pardid, kalkunid, pärlkanad ja Gallus domesticus. Meetmete kohaldamine tingis kõnealustes põllumajandusettevõtetes haudemunade, toidumunade, eluslindude ja kodulinnuliha tootmiskao. Seepärast on asjakohane hüvitada tootmiskaost tingitud kahju, mis tulenes hävitatud või töödeldud munadest ning tootmata jäänud lindudest, pikemast kasvatamisajast või hukkamisest.

                     (7)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 220 lõikele 5 rahastab liit meetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % Itaalia kantud erakorraliste turutoetusmeetmetega seotud kuludest. Komisjon peaks pärast Itaalialt saadud taotluse kontrollimist kehtestama maksimaalsed rahastamiskõlblikud kogused iga erakorralise turutoetusmeetme puhul mis on seotud puhangutega mis kinnitati ajavahemikus 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018.

                     (8)

                     Ülemäärase hüvitamise ohu vältimiseks peaks osalise rahastamise kindel summa põhinema tehnilistel ja majanduslikel uuringutel või raamatupidamisarvestuse dokumentidel ning tuleks kindlaks määrata osalise rahastamise kindel summa asjakohasel tasemel iga linnu ja toote kohta vastavalt kategooriale.

                     (9)

                     Topeltrahastamise ohu vältimiseks ei tohiks kahjusid hüvitada riigiabi teel või kindlustuse kaudu ning käesoleva määruse kohast liidu osalist rahastamist tuleks piirata rahastamiskõlblike lindude ja toodetega, mille puhul ei ole saadud liidu rahalist toetust määruse (EL) nr 652/2014 alusel.

                     (10)

                     Käesolevas määruses sätestatud erakorraliste turutoetusmeetmete ulatus ja kestus peaks piirduma sellega, mis on turu toetamiseks rangelt vajalik. Eelkõige tuleks erakorralisi turutoetusmeetmeid kohaldada üksnes reguleeritud tsoonides asuvate põllumajandusettevõtete muna- ja kodulinnutootmise suhtes selliste loomatervise ja veterinaarmeetmete kehtimisaja vältel, mis on sätestatud sellistes liidu ja Itaalia õigusaktides, mis käsitlevad ajavahemikul 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018 toimunud tõendatud kõrge patogeensusega linnugripi 45 puhangut, ning vastavates reguleeritud tsoonides.

                     (11)

                     Et tagada paindlikkus juhul, kui hüvituskõlblike munade või lindude arv on teistsugune kui käesolevas määruses sätestatud ja hinnangutel põhinev maksimaalne arv, võidakse hüvitist teatavates piirides kohandada, tingimusel et liidu osaliselt rahastatavate kulude maksimumsummast peetakse kinni.

                     (12)

                     Kõnealuste erakorraliste turutoetusmeetmete eelarve mõistliku haldamise huvides peaks liidupoolse osalise rahastamise jaoks kõlblikud olema üksnes need maksed, mille Itaalia on abisaajatele teinud hiljemalt 30. septembriks 2020. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (14) artikli 5 lõiget 2 ei tuleks kohaldada.

                     (13)

                     Väljamaksete rahastamiskõlblikkuse ja õigsuse tagamiseks peaks Itaalia tegema eelkontrolli.

                     (14)

                     Selleks et liit saaks teha finantskontrolli, peaks Itaalia edastama komisjonile väljamaksete kontrolli ja heakskiitmise tulemused.

                     (15)

                     Selle tagamiseks, et Itaalia rakendab käesolevas määruses sätestatud meetmeid viivitamata, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (16)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Liit rahastab toetusmeetmeid osaliselt, hüvitades kuni 50 % Itaalia kantud kuludest, et toetada haudemunade, toidumunade ja kodulinnuliha turgu, mis on oluliselt kahjustatud alatüüpi H5 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripist, millest Itaalia teatas ajavahemikul 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018 ja kinnitas 45 puhangu esinemist.

            Artikkel 2
            Itaalia kantud kulud on liidu osalise rahastamise jaoks kõlblikud üksnes

                        a)

                        lisas loetletud liidu ja Itaalia õigusaktides osutatud loomatervise ja veterinaarmeetmete kohaldamisaja vältel, mis on seotud artiklis 1 sätestatud ajavahemikuga;

                        b)

                        selliste kodulinnukasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete puhul, mille suhtes kohaldatakse loomatervise ja veterinaarmeetmeid ning mis asuvad lisas loetletud liidu ja Itaalia õigusaktides osutatud tsoonides (edaspidi „reguleeritud tsoonid“), ning

                        c)

                        juhul, kui Itaalia on toetuse selle saajatele välja maksnud hiljemalt 30. septembril 2020. Delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata ning

                        d)

                        kui linnu või tootega seoses ei ole punktis a osutatud ajavahemikul makstud hüvitist riigiabi raames või kindlustuse alusel ja selle eest ei ole saadud liidu rahalist toetust määruse (EL) nr 652/2014 alusel.

            Artikkel 3

               1.   Liidupoolse osalise rahastamise maksimumsumma on 32 147 498 eurot ja see jaguneb järgmiselt:

                           a)

                           reguleeritud tsoonides asuvate kodulindudega seotud tootmiskao eest kohaldatakse järgmisi kindlaid summasid:

                                       i)

                                       0,1050 eurot CN-koodi 0407 11 00 alla kuuluva hävitatud haudemuna kohta kuni 406 355 muna eest,

                                       ii)

                                       0,07 eurot CN-koodi 0407 11 00 alla kuuluva munatooteks töödeldud haudemuna kohta kuni 18 211 121 muna eest,

                                       iii)

                                       0,0167 eurot CN-koodi 0407 11 00 alla kuuluva munatooteks töödeldud muna kohta kuni 28 730 220 muna eest,

                                       iv)

                                       0,064 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva broileri kohta kuni 50 390 617 linnu eest,

                                       v)

                                       0,13 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva puurimunakana kohta kuni 391 246 linnu eest,

                                       vi)

                                       0,17 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva õrremunakana kohta kuni 1 933 867 linnu eest,

                                       vii)

                                       0,045 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva puuris peetava noorkana kohta kuni 185 900 linnu eest,

                                       viii)

                                       0,055 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva lindlas peetava noorkana kohta kuni 265 136 linnu eest,

                                       ix)

                                       0,194 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 10 alla kuuluva nuumpardi kohta kuni 140 000 linnu eest,

                                       x)

                                       0,13 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluva emase broilerkalkuni kohta kuni 3 263 749 linnu eest,

                                       xi)

                                       0,215 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluva isase broilerkalkuni kohta kuni 6 140 730 linnu eest,

                                       xii)

                                       0,1475 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 50 alla kuuluva pärlkana kohta kuni 392 869 linnu eest;

                           b)

                           tootmiskao suhtes, mis on seotud kasvatamisajaga kohandamisega liikumispiirangu tõttu, kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid:

                                       i)

                                       0,115 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva tavalise noorkana kohta kuni 323 784 linnu eest,

                                       ii)

                                       0,12 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva tavalise broileri kohta kuni 5 600 linnu eest,

                                       iii)

                                       3,06 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva ülemõõdulise kohikuke kohta kuni 2 000 linnu eest,

                                       iv)

                                       1,0534 eurot CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluva kalkuni kohta kuni 11 021 linnu eest,

                                       v)

                                       0,5627 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluva ülemõõdulise noorkalkuni kohta kuni 12 662 linnu eest;

                           c)

                           reguleeritud tsoonides hukatud kodulindude puhul kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid:

                                       i)

                                       0,19 eurot CN-koodi 0105 11 19 alla kuuluva kana kohta kuni 40 908 linnu eest,

                                       ii)

                                       0,2015 eurot CN-koodi 0105 11 19 alla kuuluva maakana kohta kuni 1 455 308 linnu eest,

                                       iii)

                                       0,565 eurot CN-koodi 0105 12 00 alla kuuluva emase kalkuni kohta kuni 847 257 linnu eest,

                                       iv)

                                       1,03 eurot CN-koodi 0105 12 00 alla kuuluva isase kalkuni kohta kuni 586 923 linnu eest;

                           d)

                           reguleeritud tsoonides asuvate aretuslindudega seotud tootmiskao eest kohaldatakse linnu kohta järgmisi kindlaid summasid:

                                       i)

                                       0,135 eurot nädalas CN-koodi 0105 94 00 alla kuuluva broileri kohta kuni 1 621 820 linnu eest,

                                       ii)

                                       1,185 eurot nädalas CN-koodi 0105 99 30 alla kuuluva kalkuni kohta kuni 128 689 linnu eest.

               2.   Kui hüvituskõlblike munade või lindude arv ületab lõikes 1 sätestatud maksimaalse arvu kirje kohta, võidakse liidu osaliseks rahastamiseks kõlblikke kulusid kirje kaupa kohandada ja need võivad ületada summasid, mis saadakse maksimaalse arvu munade või lindude puhul kirje kohta, tingimusel et kohanduse kogusumma jääb alla 10 % liidu osaliselt rahastatavate kulude lõikes 1 osutatud maksimumsummast.

            Artikkel 4
            Itaalia teeb haldus- ja füüsilisi kontrolle vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (15) artiklitele 58 ja 59.
            Itaalia kontrollib eelkõige järgmist:

                        a)

                        abitaotluse esitanud taotleja abikõlblikkust;

                        b)

                        iga abikõlbliku taotleja puhul: tegeliku tootmiskao rahastamiskõlblikkust, mahtu ja väärtust;

                        c)

                        seda, et ükski abikõlblik taotleja ei oleks saanud käesoleva määruse artiklis 2 osutatud kahjude hüvitamiseks toetust mis tahes muudest allikatest.

                  Rahastamiskõlblikele taotlejatele, kelle suhtes halduskontrollid on lõpetatud, võib abi välja maksta, ilma et oodataks kõikide, nimelt kohapealsete kontrollide jaoks valitud taotlejate suhtes tehtavate kontrollide lõpetamist.
            Juhul kui taotleja kõlblikkust ei kinnitatud, tuleb abi tagasi nõuda ja kohaldada sanktsioone.

            Artikkel 5
            Itaalia esitab komisjonile väljamaksete kontrolli ja heakskiitmise tulemused.

            Artikkel 6
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 2. august 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

            (3)  Komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1845, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 262, 12.10.2017, lk 7).

            (4)  Komisjoni 20. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1930, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 272, 21.10.2017, lk 18).

            (5)  Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1969, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 279, 28.10.2017, lk 56).

            (6)  Komisjoni 6. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2000, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 289, 8.11.2017, lk 9).

            (7)  Komisjoni 21. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2175, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 306, 22.11.2017, lk 31).

            (8)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2289, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 328, 12.12.2017, lk 126).

            (9)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2412, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 342, 21.12.2017, lk 29).

            (10)  Komisjoni 7. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/342, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 65, 8.3.2018, lk 43).

            (11)  Komisjoni 16. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/418, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 75, 19.3.2018, lk 27).

            (12)  Komisjoni 26. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/510, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 83, 27.3.2018, lk 16).

            (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).

            (14)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

            (15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

            LISA

               Artikli 2 kohased reguleeritud tsoonid ja perioodid

            Direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt määratud Itaalia osad ja ajavahemikud, mis on määratletud järgmistes õigusaktides.

                        —

                        Komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1845, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 262, 12.10.2017, lk 7).

                        —

                        Komisjoni 20. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1930, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 272, 21.10.2017, lk 18).

                        —

                        Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1969, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 279, 28.10.2017, lk 56).

                        —

                        Komisjoni 6. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2000, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 289, 8.11.2017, lk 9).

                        —

                        Komisjoni 21. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2175, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 306, 22.11.2017, lk 31).

                        —

                        Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2289, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 328, 12.12.2017, lk 126).

                        —

                        Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2412, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 342, 21.12.2017, lk 29).

                        —

                        Komisjoni 7. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/342, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 65, 8.3.2018, lk 43).

                        —

                        Komisjoni 16. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/418, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 75, 19.3.2018, lk 27).

                        —

                        Komisjoni 26. märtsi 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/510, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 83, 27.3.2018, lk 16).

                        —

                        Tervishoiuministeeriumi määrused, millega kuulutatakse välja nakkusolukord kõrge patogeensusega linnugripi kolletes, mis kinnitati ajavahemikul 1. oktoobrist 2017 kuni 30. juunini 2018.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1324, 5. august 2019, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamiseks broilerite, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- või munalindude, võõrdepõrsaste, nuumsigade ja vähe levinud sealiikide söödalisandina (loa hoidja Puratos) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  6.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 206/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1324,
         5. august 2019,
         milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamiseks broilerite, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- või munalindude, võõrdepõrsaste, nuumsigade ja vähe levinud sealiikide söödalisandina (loa hoidja Puratos)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlused Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlustele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotlustes käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamiseks broilerite, munakanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- või munalindude, võõrdepõrsaste, nuumsigade ja vähe levinud sealiikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

                     (4)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. juuli 2017. aasta arvamuses (2) ja 23. jaanuari 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat kahjulikku mõju loomatervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina ja söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lisand parandas broilerkanade, broilerkalkunite, aretuskalkunite, võõrdepõrsaste ja nuumsigade zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusamet leidis, et kõnealuseid järeldusi võib laiendada munakanadele, vähem levinud kodulinnuliikidele ning vähem levinud sealiikide võõrutatud ja nuumsigadele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

                     (5)

                        Bacillus subtilis'e (LMG-S 27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomade söötmisel vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 5. august 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  EFSA Journal 2017;15(7):4941.

            (3)  EFSA Journal 2019;17(2):5609; EFSA Journal 2019;17(2):5610.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Loa hoidja

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

                           Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained.

                        4a30

                        Puratos

                        Endo-1,4-β-ksülanaas
                        EÜ 3.2.1.8

                           Söödalisandi koostis

                           Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: 500 ADXU (1)/g
                        Tahkes ja vedelas olekus.

                           Toimeaine kirjeldus

                           Bacillus subtilis'e (LMG S-27588) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaas

                           Analüüsimeetod
                            (2)

                        Endo-1,4-β-ksülanaasi määramine söödalisandis:

                                    —

                                    kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse taanduvate suhkrute vabanemist pöögi ksülaansubstraadist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel 3,5-dinitrosalitsüülhappe (DNS) juuresolekul.

                              Endo-1,4-β-ksülanaasi määramine eelsegudes ja söödas:

                                    —

                                    kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel arabinoksülaansubstraatidest, mis on ristseotud asuriiniga.

                        Broilerid või munakanad
                        Broilerkalkunid või aretuskalkunid
                        Vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, muna- või aretuslinnud

                        —

                        100 ADXU

                        —

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid.

                        26. august 2029

                        Võõrdepõrsad
                        Nuumsead
                        Vähem levinud nuumsealiigid

               (1)  1 ADXU on ensüümi kogus, mille toimel temperatuuril 70 °C ja pH väärtusel 6,0 vabaneb pöögi ksülaanist minutis 1 mikromool redutseerivaid suhkruid (ksüloosiekvivalentides).

               (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1346, 8. august 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ (KPN)]

text:
                  14.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 213/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1346,
         8. august 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ (KPN)]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1263/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1164/2010) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ spetsifikaadi muudatusele. See muudatus hõlmab ka nimetuse „Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ muutmist nimetuseks „Pomodoro San Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“.

                     (2)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

                     (3)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 8. august 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 1. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1263/96, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19).

            (3)  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1164/2010, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino“ (KPN)] (ELT L 326, 10.12.2010, lk 66).

            (4)  ELT C 138, 15.4.2019, lk 2.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1350, 12. august 2019, millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis [„Absinthe de Pontarlier“]

text:
                  19.8.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 215/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1350,
         12. august 2019,
         millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis [„Absinthe de Pontarlier“]
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artikli 17 lõike 5 kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa poolt 16. aprillil 2014 esitatud taotluse geograafilise tähise „Absinthe de Pontarlier“ registreerimiseks.

                     (2)

                     Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon selle Euroopa Liidu Teatajas (3) kooskõlas kõnealuse määruse artikli 17 lõikega 6.

                     (3)

                     Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõike 7 kohast vastuväidet.

                     (4)

                     Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistatakse määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. Seetõttu tuleks kaitset käsitlev määrus võtta vastu lähtuvalt uuest määrusest.

                     (5)

                     Tähis „Absinthe de Pontarlier“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena.

                     (6)

                     Geograafilist tähist „Absinthe de Pontarlier“ tuleks kaitsta tervikuna, liidu territooriumil võib märgistamisel ja esitusviisides jätkata mõiste „absint“ kasutamist, kui tähisele õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Geograafiline tähis „Absinthe de Pontarlier“ registreeritakse. Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikele 4 võetakse käesoleva määrusega nimetus „Absinthe de Pontarlier“ määruse (EL) 2019/787 artiklis 21 osutatud kaitse all.

            Artikkel 2
            Geograafilist tähist „Absinthe de Pontarlier“ kaitstakse tervikuna, liidu territooriumil võib märgistamisel ja esitusviisides jätkata mõiste „absint“ kasutamist, kui tähisele õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 12. august 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

            (3)  ELT C 110, 23.3.2018, lk 35.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1674 27. september 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Beurre d’Isigny (KPN)

text:
                  8.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 257/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1674
         27. september 2019,
         millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Beurre d’Isigny“ (KPN)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Beurre d’Isigny“ spetsifikaadi muudatusele.

                     (2)

                     Prantsuse ametiasutused teatasid 16. oktoobri 2017. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 12. septembri 2017. aasta korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetustega „Beurre d’Isigny“ ja „Crème d’Isigny“ seotud muudatusi (avaldatud Prantsuse Vabariigi ametlikus teatajas 20. septembril 2017) on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohane üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2022 kehtestatud kümnele ettevõtjale, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. 26. septembri 2018. aasta kirjaga edastasid samad ametiasutused 30. augusti 2018. aasta uue korralduse, millega muudeti 12. septembri 2017. aasta korraldust ja milles olid esitatud kõnealuste ettevõtjate nimed. Kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Beurre d’Isigny“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, esitasid riikliku vastuväite esitamise menetluse raames vastuväited. Kuus ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Igal lüpsilehmal peab olema vähemalt 35 aari rohumaad (looduslik, ajutine või aastaselt kasutatav), millest vähemalt 20 aari on sobiv karjatamiseks või vähemalt 10 aari sobiv karjatamiseks koos lisasööda andmisega“. Asjaomased ettevõtjad on järgmised: GAEC des normandes (SIRET: 38531072700016), GAEC des Quesnel (SIRET: 41022988100011), GAEC du chalet (SIRET: 34005162200017), GAEC de la cour des mares (SIRET: 34897314000026), GAEC du hameau (SIRET: 38259121200016) ja GAEC du petit flot (SIRET: 43783781800016). Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Värske või sileeritud rohi moodustab vähemalt 40 % (arvestatuna kuivaines) söödaratsioonist keskmiselt seitse kuud kestva karjatamise vältel“. Asjaomased ettevõtjad on järgmised: EARL des clôtures (SIRET: 51075733900013) ja GAEC du Clos Roset (SIRET: 48310227300016). Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: „Kuivaines arvestatuna ei või selle osakaal (värske või sileeritud rohi) päevases söödaratsioonis olla ülejäänud aasta (väljaspool karjatamisperioodi) jooksul väiksem kui 20 %.“ Asjaomased ettevõtjad on järgmised: GAEC de la Ronchette (SIRET: 49754563200018) ja GAEC du Village Culot.

                     (3)

                     Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

                     (4)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1

               Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Beurre d’Isigny“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

            Artikkel 2
            Artiklist 1 tuleneva kaitse rakendamisel kohaldatakse üleminekuperioodi, mille Prantsusmaa on vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikele 4 andnud kõnealuse artikli tingimustele vastavatele ettevõtjatele kooskõlas 12. septembri 2017. aasta ja 30. augusti 2018. aasta korraldustega (milles käsitletakse kaitstud päritolunimetustega toodete „Beurre d’Isigny“ ja „Crème d’Isigny“ tootespetsifikaatide muudatusi, ning mis on avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas vastavalt 20. septembril 2017 ja 6. septembril 2018).

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 27. september 2019

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

               Phil HOGAN

                  komisjoni liige

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1107/96 geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

            (3)  ELT C 177, 23.5.2019, lk 14.