title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1569, 18. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1110/2011, millega antakse luba Trichoderma reesei'st (CBS 114044) saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümivalmistise kasutamiseks munakanade, vähem tähtsate kodulindude liikide ja nuumsigade söödalisandina (loaomanik Roal Oy) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  19.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/37

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1569,
         18. oktoober 2018,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1110/2011, millega antakse luba Trichoderma reesei'st (CBS 114044) saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümivalmistise kasutamiseks munakanade, vähem tähtsate kodulindude liikide ja nuumsigade söödalisandina (loaomanik Roal Oy)
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1110/2011 (2) anti luba Trichoderma reesei (CBS 114044) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümipreparaadi kasutamiseks munakanade, vähe levinud kodulinnuliikide ja nuumsigade söödalisandina.

                     (3)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 on loa hoidja teinud ettepaneku muuta munakanade ja nuumsigade söödalisandi miinimumsisaldust. Taotlusele olid lisatud asjakohased tugiandmed. Komisjon edastas taotluse Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“).

                     (4)

                     Toiduohutusamet jõudis oma 6. märtsi 2018. aasta arvamustes (3) järeldusele, et miinimumsisalduse vähendamine 24 000 BXU-lt 12 000 BXU-le munakanade puhul ja 24 000 BXU-lt 20 000 BXU-le nuumsigade puhul ei avalda kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning uued kavandatud annused on sihtliikide jaoks tõhusad.

                     (5)

                     Uute kavandatud annuste hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud.

                     (6)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1110/2011 vastavalt muuta.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) nr 1110/2011 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 18. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Komisjoni 3. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1110/2011, millega antakse luba Trichoderma reesei'st (CBS 114044) saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ensüümivalmistise kasutamiseks munakanade, vähem tähtsate kodulindude liikide ja nuumsigade söödalisandina (loaomanik Roal Oy) (ELT L 287, 4.11.2011, lk 27).

            (3)  EFSA Journal 2018; 16(3):5216 ja EFSA Journal 2018; 16(3):5217.

            LISA
            „

                     LISA

                                 Söödalisandi identifitseerimisnumber

                                 Loa hoidja

                                 Söödalisand

                                 Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                                 Loomaliik või -kategooria

                                 Vanuse ülempiir

                                 Miinimumsisaldus

                                 Maksimumsisaldus

                                 Muud sätted

                                 Loa kehtivusaja lõpp

                                 Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

                                    Kategooria: zootehnilised söödalisandid Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

                                 4a8

                                 Roal Oy

                                 Endo-1,4-β-ksülanaas
                                 EC 3.2.1.8

                                    Söödalisandi koostis

                                    Trichoderma reesei (CBS 114044) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

                                             tahkes preparaadis: 4 × 106 BXU (1)/g

                                             vedelas preparaadis: 4 × 105 BXU/g

                                    Toimeaine kirjeldus

                                    Trichoderma reesei (CBS 114044) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas

                                    Analüüsimeetod
                                     (2)

                                 Söödalisandis ja eelsegus: redutseerivate suhkrute meetod endo-1,4-β-ksülanaasi määramiseks, milles redutseerivate suhkrute saagise määramiseks kasutatakse dinitrosalitsüülhappe kolorimeetrilist reaktsiooni nende suhkrutega pH 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures.
                                 Söödas: kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist ensüümi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga.

                                 Vähe levinud kodulinnuliigid (välja arvatud munalinnud)

                                 —

                                 8 000  BXU

                                 —

                                             1.

                                             Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

                                             2.

                                             Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid.

                                 24. november 2021

                                 Munakanad

                                 12 000  BXU

                                 Vähe levinud kodulinnuliikide munalinnud

                                 24 000  BXU

                                 Nuumsead

                                 20 000  BXU

               “

               (1)  1 BXU on ensüümi hulk, mis pH 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist ühe nanomooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalentides) sekundis.

               (2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1570, 18. oktoober 2018, millega lõpetatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi käsitlev menetlus ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013

text:
                  19.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/40

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1570,
         18. oktoober 2018,
         millega lõpetatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse importi käsitlev menetlus ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 14 lõiget 1,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/476 meetmete kohta, mida liit võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (edaspidi „WTO võimaldamismäärus“), (2) eriti selle artikleid 1 ja 2,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

                     (1)

                     Nõukogu kehtestas 28. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 490/2013 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

                     (2)

                     Nõukogu kehtestas 19. novembril 2013. aastal rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013 (edaspidi „lõplik määrus“) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (4).

                     (3)

                     Euroopa Liidu Üldkohus (edaspidi „Üldkohus“) tühistas 15. septembril 2016 kohtuasjades T-80/14, T-111/14 kuni T-121/14 (5) ja T-139/14 (6) tehtud otsustega (edaspidi „kohtuotsused“) lõpliku määruse artiklid 1 ja 2 selles osas, mida kohaldatakse kõnealustes kohtuasjades hagejate (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“) suhtes (7).

                     (4)

                     Euroopa Liidu Nõukogu kaebas otsused alguses edasi. 2. ja 5. märtsil 2018 kustutati kaebused pärast seda, kui nõukogu otsustas need tagasi võtta, Euroopa Kohtu registrist (8). Seega on otsused lõplikud ja siduvad nende vastuvõtmise kuupäevast alates.

                     (5)

                     Üldkohus otsustas, et institutsioonid ei suutnud õiguslikult piisavalt põhjendada, et Argentinas ja Indoneesias biodiislikütuse tootmiseks kasutatava peamise tooraine hindades oli märkimisväärseid moonutusi, mis tulenesid diferentseeritud ekspordimaksude süsteemi kasutamisest, kohaldades toorainele ja biodiislikütusele erinevat maksumäära. Üldkohus otsustas, et institutsioonid ei oleks pidanud asuma seisukohale, et tooraine hind ei kajastu mõistlikult Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate dokumentides, ega jätma kõnealuseid dokumente Argentinas ja Indoneesias toodetud biodiislikütuse normaalväärtuse arvutamisel arvestamata.

                     (6)

                     Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) vaidluste lahendamise organ võttis 26. oktoobril 2016 vastu apellatsioonikogu aruandega muudetud hindamiskogu aruande (edaspidi „Argentinat käsitlev aruanne“), (9) milles käsitleti vaidlust „EL – biodiisliga seotud dumpinguvastased meetmed“ („EU – Anti-Dumping Measures on Biodiesel“) (DS473).

                     (7)

                     28. veebruaril 2018 võttis vaidluste lahendamise organ vastu ka hindamiskogu aruande, milles käsitleti vaidlust „EL – Indoneesiast pärit biodiislikütusega seotud dumpinguvastased meetmed“ („European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia“) (DS480) (edaspidi „Indoneesiat käsitlev aruanne“) (10). Ei Indoneesia ega EL ei vaidlustanud kõnealust aruannet.

                     (8)

                     Argentinat ja Indoneesiat käsitlevates aruannetes (edaspidi „aruanded“) leiti muu hulgas, et EL ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

                                 —

                                 WTO dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2.1.1, kuna EL ei arvutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid tootjate raamatupidamisandmete alusel;

                                 —

                                 dumpinguvastase lepingu artikkel 2.2 ja 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „GATT 1994“) VI artikli punkti 1 alapunkti b alapunkt ii, kuna EL ei lähtunud biodiisli normaalväärtuse arvutamisel biodiisli tootmiskuludest Argentinas;

                                 —

                                 dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3 ja GATT 1994 VI artikli punkt 2, kuna ELi kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude summad ületasid dumpingumarginaali, mis oleks tulnud kindlaks määrata vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 2 ja GATT 1994 VI artikli punkti 1 alusel.

                     (9)

                     Indoneesiat käsitlevas aruandes leiti, et EL ei toiminud kooskõlas järgmiste artiklitega:

                                 —

                                 dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punkt iii ja artikkel 2.2, kuna ei määratud kasumit, mida muud eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul;

                                 —

                                 dumpinguvastase lepingu artikkel 2.3, kuna ei arvutatud ühe Indoneesia eksportiva tootja, P.T. Musim Masi jaoks ekspordihinda, lähtudes hinnast, mille juures P.T. Musim Masi toodetud imporditud biodiislikütus müüdi esimest korda sõltumatutele ostjatele ELis;

                                 —

                                 dumpinguvastase lepingu artiklid 3.1 ja 3.2, kuna Indoneesia impordi puhul ei tehtud kindlaks märkimisväärse hinna allalöömise olemasolu.

                     (10)

                     Hindamiskogu soovitas vaidluste lahendamise organil paluda Euroopa Liidul viia oma meetmed vastavusse dumpinguvastase lepinguga ja GATT 1994-ga.

                     (11)

                     Pärast Argentinat käsitlevate aruannetega tutvumist algatas komisjon vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/476 (11) artikli 1 lõikele 3 läbivaatamise (12) (edaspidi „läbivaatamine“). Läbivaatamise algatamise ajal teatas komisjon, et oleks asjakohane kontrollida, kas Argentinat käsitlevas aruandes tehtud järeldused kehtivad ka Indoneesiast pärit biodiislikütuse suhtes kehtestatud meetmete puhul, sest Argentinat käsitlevas aruandes esitatud õiguslikud tõlgendused paistsid olevat asjakohased ka Indoneesiat käsitleva uurimise puhul.

                     (12)

                     Kuid läbivaatamise käigus sai komisjon huvitatud isikutelt rohkesti märkusi eelkõige Argentinat käsitlevas aruandes esitatud tõlgenduse kohaldatavuse kohta Indoneesiast pärit biodiislikütust hõlmavate meetmete suhtes. Komisjon jõudis järeldusele, et Indoneesiaga seotud märkuste analüüs nõuab rohkem aega, ja otsustas Indoneesiaga seotud uurimise muutmismäärusest välja jätta ning läbivaatamist Indoneesia osas jätkata.

                     (13)

                     Komisjon võttis 18. septembril 2017 vastu rakendusmääruse (EL) 2017/1578, (13) millega muudetakse lõplikku määrust (edaspidi „muutmismäärus“) Argentina eksportivate tootjate osas.

                     (14)

                     Lõpliku määruse resolutsiooni tühistamine Üldkohtus asjaomaste eksportivate tootjate osas mõjutab ka muutmismääruse õiguspärasust. Kuna muutmismäärusega muudeti määrust, mille resolutsioon on tühistatud, on ka muutmismäärus ise kehtetuks muutunud ja seda ei saa asjaomaste eksportivate tootjate suhtes kohaldada.

                     (15)

                     28. mail 2018 avaldati teade (14) Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli importi käsitleva esialgse uurimise taasavamise kohta, mille tulemusena võeti vastu lõplik määrus (edaspidi „teade“). Samal ajal lõpetati pooleliolev läbivaatamine Indoneesia suhtes.

                     (16)

                     Kohtupraktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise menetlust jätkata täpselt sellest ajahetkest, mil õigusvastasus aset leidis. Liidu institutsioonidel on sel viisil kohtuotsuseid täites võimalik parandada lõpliku määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni asjaomaste eksportivate tootjate osas (15).

                     (17)

                     Lisaks kohtuotsuste resolutsioonidele peaks komisjon arvesse võtma ka otsuste aluseks olnud põhjendusi, mis moodustavad selle olemusliku osa, kuivõrd need on vajalikud resolutsiooni täpse tähenduse mõistmiseks. Jõusse jäävad lõpliku määruse muud järeldused, mida ei vaidlustatud selleks ettenähtud tähtaja jooksul, või mis vaidlustati, kuid lükati tagasi Üldkohtu otsustega ning mis seepärast ei viinud lõpliku määruse tühistamiseni (16).

                     (18)

                     Oma kohustuste täitmiseks otsustas komisjon taasalustada dumpinguvastase menetluse täpselt sellest punktist, milles tekkis õigusvastasus, ning vaadata uuesti läbi normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud meetodi.

                     (19)

                     Teates on esitatud Üldkohtu otsuste põhjendused asjaomaste eksportivate tootjate kohta ning võimalus laiendada uurimise tulemusi kõigile Argentina ja Indoneesia eksportivatele tootjatele. Lisaks võeti kooskõlas vaidluste lahendamise leppe artikliga 19.1 arvesse hindamiskogu ja apellatsioonikogu järeldusi nii Argentina kui ka Indoneesia suhtes, et meetmed, mis ei ole WTO reeglitega kooskõlas, oleksid täielikult kooskõlas WTO lepingutega.

                     (20)

                     Komisjon kutsus teates asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja liidu tootmisharu üles esitama kirjalikult oma seisukohad ja taotlema ärakuulamist teates sätestatud tähtaja jooksul.

                     (21)

                     Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.

                     (22)

                     Esindatud olid Euroopa Biodiisli Nõukogule (European Biodiesel Board, edaspidi „EBB“), viis Indoneesia eksportivat tootjat ja Indoneesia ametiasutused.

               2.   ÜLDKOHTU OTSUSTE JA WTO JÄRELDUSTE RAKENDAMINE

                     (23)

                     Komisjonil on võimalik parandada vaidlustatud määruse neid aspekte, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata osad, mida kohtuotsused ei mõjuta (17).

                     (24)

                     Nagu teates märgitud, hindas komisjon uuesti esialgse uurimise lõplikke järeldusi, võttes arvesse WTO hindamiskogu ja apellatsioonikogu järeldusi nii Argentina kui ka Indoneesia kohta. Komisjon otsustas uurimise tulemused laiendada kõigile Argentina ja Indoneesia eksportivatele tootjatele. Kordushindamine põhines teabel, mis koguti esialgse uurimise ja läbivaatamise käigus, ning teabel, mille huvitatud isikud said pärast teate avaldamist.

                     (25)

                     Üks Indoneesia eksportiv tootja, Wilmar, väitis nii enne kui ka pärast avalikustamist, et puudub õiguslik alus uurimise taasalustamiseks Wilmari osas, sest üldkohus tühistas lõpliku määruse täielikult selle äriühingu suhtes. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 266 on siiski sätestatud, et institutsioon, kelle õigusakt on kehtetuks tunnistatud, peab võtma vajalikud meetmed kohtu otsuse täitmiseks. Komisjonil on ka kohustus viia Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed kooskõlla WTO aruandes esitatud soovituste ja otsustega. Selleks et uurida, milliseid meetmeid tuleks kohtu ja WTO otsuste täitmiseks võtta, tuli uuesti avada uurimine alates hetkest, mil nii riikide kui ka kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul ilmnes õigusvastasus. See, kas meede tühistatakse tervikuna või osaliselt, on ebaoluline selleks, et teha kindlaks, kas komisjon peab seetõttu uuesti uurima tühistatud meetme puhul kõiki aspekte. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

                     (26)

                     Dumpingu ja kahju esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste parameetrite kindlakstegemiseks analüüsiti andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

               3.   VAATLUSALUNE TOODE

                     (27)

                     Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või vesiniktöötluse teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“, üldtuntud nimetusega „biodiisel“).

                     (28)

                     Kohtuotsused ega aruanded ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 16–27 esitatud järeldusi seoses vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega.

               4.   NORMAALVÄÄRTUSE MÄÄRAMINE JA DUMPINGUMARGINAALIDE ARVUTAMINE

                     (29)

                     Komisjon hindas uuesti esialgse uurimise tulemusi kulude korrigeerimise, kasumi ülemmäära ja topeltarvestuse küsimustes.

               4.1.   Kulude korrigeerimine

                     (30)

                     Põhjenduses 8 nimetatud Üldkohtu otsused ja WTO järeldused on seotud ELi institutsioonide poolt lõplikus määruses tehtud kulude korrigeerimisega.

                     (31)

                     Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 28, ei käsitatud omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ja seepärast pidi toote normaalväärtuse arvutama komisjon. Seda järeldust ei ole vaidlustatud ja see jääb kehtima. Ükski huvitatud isik ei vaidlustanud seda järeldust ka käesoleva läbivaatamise käigus.

                     (32)

                     Komisjon tegi lõpliku määruse põhjendustes 29–34 kindlaks, et Indoneesia poolt peamise sisendtooraine (palmitoorõli Indoneesias ning sojauba ja sojaõli Argentinas) ja lõpptoote (biodiislikütus) suhtes kohaldatavad eri ekspordimaksumäärad viisid omamaised hinnad Indoneesias ja Argentinas madalale ning seda tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvesse võtta.

                     (33)

                     Seepärast asendas komisjon normaalväärtuse arvutamisel peamise tooraine ostuks tehtud kulutused, mis olid esitatud eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentides, vaatlusaluste riikide asjaomaste asutuste avaldatud võrdlushindadega.

                     (34)

                     Lisaks lähtus komisjon esialgse uurimise käigus tehtud järeldustes tõlgendusest, et dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.1.1 kohaselt võib uuriv asutus loobuda eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentide kasutamisest, kui ta teeb kindlaks, et i) need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ii) nendes ei ole asjakohaselt kajastatud uurimisaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid (lõpliku määruse põhjendused 42 ja 72).

                     (35)

                     Hindamiskogu ja apellatsioonikogu on nii Argentinat kui ka Indoneesiat käsitlevates aruannetes seisukohal, et komisjon ei ole esitanud artikli 2.2.1.1 kohast piisavat õiguslikku alust, mille põhjal järeldada, et Indoneesia ja Argentina tootjate andmed ei kajastanud õigesti biodiisli tootmise ja müügiga seotud kulusid või miks asjaomaseid kulusid biodiisli normaalväärtuse arvutamisel arvesse ei võetud.

                     (36)

                     Pärast Argentinat käsitlevat aruannet arvutas komisjon Argentina eksportivate tootjate normaalväärtuse ümber, kasutades ajutise määruse põhjendustes 40–49 Argentina kohta selgitatud meetodit (18). Nagu on eespool põhjendustes 11 ja 12 selgitatud, oli komisjon Indoneesia eksportivate tootjate normaalväärtuse algselt ümber arvutanud, kasutades ajutise määruse põhjendustes 60–65 Indoneesia kohta selgitatud meetodit (18). Komisjon kohaldas seda meetodit nüüd mõlema riigi puhul uuesti.

                     (37)

                     EBB märkis pärast juhtumi taasavamist, et aruanded ei takista normaalväärtuse määramisel kohandamast toorainekulusid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. Sama väide esitati Argentinat käsitlevate aruannetele järgnenud läbivaatamise käigus ning komisjon lükkas selle tagasi, sest selle heakskiitmine ei oleks kooskõlas aruannete järeldustega, nagu on selgitatud muutmismääruse põhjendustes 43–53. Kuna kõnealune selgitus jääb kehtima ka pärast Indoneesiat käsitlevat aruannet, jätkas komisjon selle väite tagasi lükkamist.

                     (38)

                     Ajutise määruse põhjendustes 44 ja 64 märgitud põhjustel ei käsitatud kummaski riigis omamaist müügitegevust tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seepärast tuli samasuguse toote normaalväärtus määrata algmääruse määruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. Selleks liideti uurimisperioodi kohandatud tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

                     (39)

                     Vastavalt ajutise määruse põhjendustes 46 ja 65 esitatud selgitustele oli komisjon seisukohal, et Indoneesia puhul ei saanud kasumisumma aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, st 15 % käibe põhiselt.

                     (40)

                     Argentina ja Indoneesia WTO juhtumite puhul vaidlustasid mõlemad riigid 15 % kasumi suuruse, väites, et kasumisumma ei põhinenud „mõistlikul meetodil“, nagu on nõutud dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punktis iii. Mõlemal juhul leidsid WTO talitused, et EL ei olnud selles suhtes dumpinguvastase lepinguga vastuolus. Seetõttu jääb normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumi summaks 15 %.

                     (41)

                     Üks Indoneesia eksportiv tootja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitis, et komisjon peaks oma arvutustes tuginema valimisse kaasatud tootjate andmetele ning mitte mingil juhul automaatselt kasutama algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c. Pärast avalikustamist kordas ta väidet. Nagu on selgitatud põhjenduses 40, olid WTO vastavad talitused juba leidnud, et kõnealuse artikli kasutamine ja kohaldamine komisjoni poolt ei ole vastuolus WTO eeskirjadega. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

               4.2.   Kasumi ülemmäär

                     (42)

                     Kuigi WTO hindamiskogu toetas ELi poolt dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punkti iii alusel saadud kasumi suuruse kindlaksmääramist, järeldati Indoneesiat käsitlevas aruandes, et kui ametiasutus määrab kasumi kindlaks mis tahes muu mõistliku meetodi põhjal algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c tähenduses, peab ta tagama, et kõnealune kasum ei ületa kasumit, mida tavaliselt teenivad sama toodete üldkategooria muud eksportijad riigis. Hindamiskogu leidis, et EL ei olnud sellist kasumi ülemmäära kindlaks määranud.

                     (43)

                     Dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punkti iii kohase kasumi ülemmäära kehtestamiseks oli vaja kindlaks määrata, millised äriühingud toodavad tooteid, mis kvalifitseeruksid biodiislikütusena „sama üldkategooria“ alla.

                     (44)

                     Indoneesiat käsitleva aruande punktis 7.62 märkis hindamiskogu, et „dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punktis iii ei ole sätestatud konkreetset nõuet uurimisasutusele, kuidas määratleda, millised tooted kuuluvad samasse toodete üldkategooriasse, et teha kindlaks“ tavaliselt realiseeritav kasum„. Oleme nõus Euroopa Liiduga, et puudub kohustus, et tooted kuuluksid laias laastus samasse üldkategooriasse“. Punktis 7.63 lisati „meie hinnangul võib mõistlik ja objektiivne asutus jõuda järeldusele, et sama toote üldkategooria on kitsam kategooria.“

                     (45)

                     Komisjon vaatas Indoneesiat käsitleva aruande tulemuste põhjal uuesti läbi tema käsutuses olevad andmed, mida saab kasutada nii Argentina kui ka Indoneesia puhul kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks. Leiti, et on olemas kaks andmekogumit, mis käsitlevad sama toote üldkategooriat.

                     (46)

                     Esimese andmekogumi esitasid valimisse kaasatud äriühingud esialgse uurimise ajal. Dumpinguvastase lepingu artiklis 2.2.2 on sätestatud, et „uurimisaluse eksportija või tootja“ kasumi summa on vastavalt artikli 2.2.2 punktile iii piiratud „muude eksportijate või tootjate sama üldkategooria toodete müügiga“ seotud tavaliselt realiseeritud kasumi summaga. Sama üldkategooria toodete kitsaim tõlgendus kõnealuse artikli alusel piirduks täpselt sama tootega, st biodiisliga. Andmed, mida on vaja Indoneesia ja Argentina biodiisli tootjate saadud kasumi põhjal kasumi ülemmäära arvutamiseks, on komisjonile kergesti kättesaadavad, sest valimisse kaasatud äriühingud esitasid need komisjonile esialgse uurimise ajal.

                     (47)

                     Asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingute tegelikult realiseeritud kasumit ei kasutatud kõnealuste tootjate kasumimarginaali kindlaksmääramiseks alusmääruse artikli 2 lõike 6 alusel, ei takista komisjonil neid andmeid kasutamast, et määrata kindlaks artikli 2 lõike 6 punkti c kohane kasumi ülemmäär. See tuleneb Indoneesiat käsitleva aruande punkti 7.65 sõnastusest, mille kohaselt hindamiskogu ei nõustu argumendiga, et dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punktis iii osutatud „tavapäraselt realiseeritud kasum“ tähendab, et uurija võib jätta arvesse võtmata sellise müügiga teenitud kasumi, mida ei peeta tavapäraseks kaubandustavaks. Üks Indoneesia eksportiv tootja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitis ka oma märkustes, et kasumi ülemmäära arvutamisel Indoneesiat käsitleva aruande põhjal ei saa komisjon eirata biodiisli omamaise müügiga seotud kasumit Indoneesias põhjusel, et seda ei peeta tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

                     (48)

                     Lähtudes kõnealusest kitsast tootekategooria tõlgendusest, arvutas komisjon konkreetse tootja kasumi ülemmäära, kasutades teiste uurimisaluste tootjate realiseeritud kasumit. Näiteks, et arvutada välja kasumi summa Indoneesia tootja Wilmari jaoks, muude uuritud ja kontrollitud Indoneesia tootjate P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas ja P.T. Pelita kaalutud keskmist kasumit. Seevastu P.T. Ciliandra puhul kasutati Wilmari, P.T. Musim Masi ja P.T. Pelita kaalutud keskmist kasumit. Uuritud ja kontrollitud Argentina tootjate puhul kasutati kasumi ülemmäära arvutamiseks sama meetodit.

                     (49)

                     Teine andmekogum hõlmab muude kui uurimise all olevate tootjate andmeid, mis esitati komisjonile esialgse uurimise käigus. Üks Indoneesia tootjatest, kes oli toona uurimise all, esitas andmed biodiisli ja mineraaldiisli segude müügi ning diislikütuse ja laevakütuse müügi kohta („muud kütused“). Kõnealuse müügiga seotud kasumimarginaal oli väidetavalt 10,2 %. Kui seda kasumimarginaali kasutataks ülemmäärana, siis oleks tõenäoline, et kõigi Indoneesia äriühingute puhul dumpingumarginaal puuduks või see oleks minimaalne. Need kinnitamata andmed esitati aga vaid ühe Indoneesia tootja kohta ning sarnaseid andmeid ei tehtud komisjonile kättesaadavaks teiste Indoneesia või Argentina tootjate kohta. Kuna kättesaadavaid andmeid ei saa seega mõlema riigi suhtes järjepidevalt kohaldada, pidas komisjon kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks ebasobivaks ainult ühe riigi ühe tootja andmete kasutamist. Komisjonil ei olnud uurimise taasalustamise järel võimalik esitatud andmete täpsust ja nende aluseks olevaid arvutusi nende käsutuses oleva aja jooksul kontrollida. Kuna vastavalt põhjendusele 62 leitakse, et kogu riigi puhul on dumping minimaalne ja seetõttu lõpetatakse uurimine kõikide äriühingute puhul, ei pidanud komisjon vajalikuks kasutada kasumi ülemmäära kehtestamiseks kontrollimata andmeid biodiisli ja mineraaldiisli segude müügi kohta. Seetõttu leidis komisjon, et sobivam on tugineda algse uurimise käigus esitatud ja kontrollitud andmetele.

                     (50)

                     Indoneesia kaks eksportivat tootjat, Wilmar ja PT Pelita Agung Agrindustri, ning Indoneesia ametiasutused väitsid, et komisjoni kaalutlusõigus andmete valimisel kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks on piiratud hindamiskogu järeldustega Indoneesiat käsitlevas aruandes. Pärast avalikustamist kordas Wilmar seda väidet. Kõnealuste huvitatud isikute väidete kohaselt peab komisjon kasutama kas kasumit, mis on saadud biodiisli ja mineraaldiisli segude müügist, või kasumit, mis on saadud diislikütuse ja laevakütuse müügist. Ükski Indoneesiat käsitleva aruande säte ei takista komisjoni siiski kasutamast muid kättesaadavaid asjakohaseid andmeid. Hindamiskogu märgib punktis 7.70, et „ELi ametiasutused oleksid võinud kaaluda kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks kõnealust müüki“ ja punktis 7.72, et „ELi ametiasutused oleksid pidanud kasumi ülemmäära kindlaks määrama [[***]] diislikütuse ja laevakütuse müügi alusel.“ See, et hindamiskogu kasutas Indoneesiat käsitlevas aruandes tingivat kõneviisi, näitab, et hindamiskogu arvates pidanuks komisjon kaaluma, kas neid andmeid oleks saanud kasutada kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks või mitte, selmet jätta teave kõrvale põhjendusega, et väljendit „tavapärasel viisil saadud kasum“ on valesti tõlgendatud. Kõnealust müüki on nüüd käsitletud põhjenduses 49, kuid selle konkreetse müügi kasutamist ei peetud ei asjakohaseks ega vajalikuks.

                     (51)

                     EBB esitas oma märkustes alternatiivse andmekogumi, mida komisjon saab kasutada kasumi ülemmäära arvutamiseks. Need andmed olid seotud kolme äriühinguga, kes ei tootnud ega müünud vaatlusalust toodet uurimisperioodil ühes uurimise all oleva riigis. Avalikult kättesaadava teabe ja kahe Indoneesia eksportiva tootja esitatud teabe põhjal selgus, et ükski kolmest ettevõttest ei asu Indoneesias, vaid hoopis Malaisias ja Singapuris. EBB esitatud andmed olid koondandmed, mis saadi asjaomaste äriühingute iga-aastastest aruannetest ja/või tulemustest ning mis kajastasid erinevate toodete ja sidusettevõtjate kasumimarginaale.

                     (52)

                     Komisjon ei nõustunud väitega, et need andmed on kasumi ülemmäära kindlaksmääramiseks asjakohased. Nende äriühingute peamised tooted on palmiõli ja sellised tooted, nagu rasvhapped, glütseriin, väetised, suhkur ja melass, steariin, kakaovõi või õlikeemilised tooted. Mõned äriühingud osutavad ka selliseid mitteseotud teenuseid nagu elamukinnisvara haldamine, rahaliste vahendite haldamine või raudteede hooldus. Nende äriühingute tooteid ei saa pidada kuuluvaks samasse toodete üldkategooriasse vaatlusaluse tootega ehk biodiisli hulka. See kehtib eelkõige palmiõli kohta, sest see on biodiisli tootmise peamise sisendina kasutatav tooraine. Komisjon leiab, et kõnealuse toote lisamine biodiisliga samasse üldkategooriasse tooks kaasa kõnealuse kategooria liiga laia tõlgenduse. Seetõttu lükkas komisjon esitatud andmete kasutamise tagasi.

                     (53)

                     Hiljuti lõpule viidud dumpinguvastases uurimises, mis käsitles biodiislikütuse importi Indoneesiast Ameerika Ühendriikidesse, olid Ameerika Ühendriikide ametiasutused arvutanud kasumimarginaaliks 6,15 % (19). Komisjon uuris, kas seda arvu saaks kasutada kasumi ülemmäärana. Arvestades, et see tuletati Saksamaal asuva tootja finantsaruannetest, ei saanud komisjon neid andmeid siiski kasutada.

                     (54)

                     Kokkuvõttes järgib põhjendustes 46–48 sätestatud meetod WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.2.2 punkti iii loogikat ning kasutab teadaolevaid ja komisjonile toimikust kättesaadavaid andmeid ilma täiendava uurimiseta. Seepärast leitakse, et kõnealune meetod on käesoleval juhul kõige asjakohasem.

                     (55)

                     Selle meetodi kasutamine annab järgmised tulemused. Argentina puhul kasutati esialgses uurimises kõikide asjaomaste tootjate tegelikku kasumimarginaali, mis ületas 15 % määra, nagu on selgitatud põhjendustes 39 ja 40. Nende kasumimarginaalide mis tahes kombinatsiooni kaalutud keskmine oleks seega samuti üle 15 % kasumi ülemmäära. See tähendab, et 15 % kasumimarginaal, mis oli kindlaks määratud esialgses uurimises, on allpool individuaalset kasumi ülemmäära ning on seega kasumimarginaal, mida tuleks kasutada dumpingumarginaalide arvutamisel.

                     (56)

                     Indoneesia puhul oli uurimisperioodil tegelikult saadud kasumimarginaal kõigi uurimisaluste tootjate puhul üle 15 %, välja arvatud ühe äriühingu puhul. Kuna individuaalse kasumi ülemmäära arvutamisel kasutatakse kaalutud keskmist, toob see alla 15 % kasumimarginaal mõnede tootjate puhul tulemuseks kasumi ülemmäära, mis jääb alla 15 %, ning seetõttu on vaja korrigeerida mõningaid kasumimarginaale, mida kasutatakse dumpingumarginaalide arvutamiseks. Ühe äriühingu puhul oli kasumi ülemmäär üle 15 %, mis tähendab, et siiski kasutatakse 15 % kasumimarginaali. Ülejäänud kolme äriühingu kasumi ülemmäär on alla 15 %, mis tähendab, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaal ei saa olla suurem kui see ülemmäär. Meetodi kohaldamisel saadakse järgmised tulemused.

                        Tabel 1

                                 Äriühing

                                 Kasumimarginaal

                                 P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

                                 15 %

                                 P.T. Musim Mas, Medan

                                 12,87 %

                                 P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

                                 14,42 %

                                 P.T. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

                                 14,42 %

               4.3.   Topeltarvestus

                     (57)

                     Hindamiskogu leidis Indoneesiat käsitlevas aruandes, et EL on rikkunud dumpinguvastase lepingu artiklit 2.3, kuna ei arvutatud ühe Indoneesia eksportiva tootja, P.T. Musim Masi jaoks ekspordihinda, lähtudes hinnast, mille juures P.T. Musim Masi toodetud imporditud biodiislikütus müüdi esimest korda sõltumatutele ostjatele ELis.

                     (58)

                     Teatavat liiki biodiislikütuse (palmirasvhappedestillaadipõhine biodiisel) puhul on võimalik topeltarvestus, et täita ELi kohustuslikud biodiislikütuse segamise sihttasemed. Seepärast peavad ELi segajad kasutama üksnes poole sellest biodiislikütusest, et täita ELi kohustuslikud biodiislikütuse segamise sihttasemed. Kuna see biodiislikütuse liik on seetõttu klientidele väärtuslikum, võib selle biodiisli tootja küsida kliendilt lisatasu. Sel konkreetsel juhul puudutab topeltarvestuse küsimus P.T. Musim Masi teatavat eksporti klientidele Itaalias. Esialgses uurimises ei arvestanud EL biodiisli ekspordihinna arvutamisel kõnealust lisatasu.

                     (59)

                     Arvestades WTO järeldust, et EL jättis Itaalia klientide makstud lisatasu tähelepanuta, hindas komisjon oma arvutusi uuesti ja korrigeeris vastavalt P.T. Musim Masi ekspordihinda.

               4.4.   Ümberarvutatud dumpingumarginaalid

                     (60)

                     Alljärgnevalt on esitatud kõikide Indoneesia ja Argentina eksportijate suhtes kohaldatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida on muudetud vastavalt ELi Üldkohtu otsusele ning Indoneesiat ja Argentinat käsitlevate aruannete järeldustele ja soovitustele ning mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist:

                        Tabel 2

                                 Riik

                                 Äriühing

                                 Dumpingumarginaal

                                 Indoneesia

                                 P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

                                 – 4,0 %

                                 P.T. Musim Mas, Medan

                                 – 4,7 %

                                 P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

                                 4,4 %

                                 P.T. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

                                 6,2 %

                                 Argentina

                                 Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

                                 4,5 %

                                 Molinos Agro SA, Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca; Vicentin SAIC, Avellaneda

                                 6,6 %

                                 Aceitera General Deheza SA, General Deheza; Bunge Argentina SA, Buenos Aires

                                 8,1 %

                     (61)

                     Võttes arvesse neljast kahe valimisse kuuluva Indoneesia äriühingu suurt negatiivset dumpingumarginaali, kontrollis komisjon, kas üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal, arvestades negatiivset marginaali, oli kõrgem miinimumtasemest, mis on sätestatud alusmääruse artikli 9 lõikes 3.

                     (62)

                     Indoneesia valimi dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana valimi ekspordi CIF-väärtusest, oli 1,6 %, mis on väiksem kui 2 % miinimumtase.

                     (63)

                     Arvestades üleriigilist miinimummarginaali, tuleks lõpetada uurimine Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes meetmeid võtmata.

               5.   ARUANNETE PÕHJAL MUUDETUD JÄRELDUSED KAHJU KOHTA

                     (64)

                     Muu hulgas märgiti Argentinat käsitlevates aruannetes, et ELi tegevus dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel omamaisele tootmisharule seoses tootmisvõimsuse ja selle kasutamisega ei olnud kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 3.1 ja 3.4.

                     (65)

                     Argentinat käsitlevate aruannete põhjal vastu võetud muutmismääruses käsitleti seda küsimust põhjendustes 87–123 (20). Ei Üldkohtu otsustes ega ka Indoneesiat käsitlevas aruandes ei ole järeldusi, mis oleksid vajalikud kõnealuse analüüsi uuesti hindamiseks, mis on seetõttu jätkuvalt kehtiv.

                     (66)

                     Esialgse uurimise käigus peeti asjakohaseks hinnata kumulatiivselt Argentinast ja Indoneesiast pärit importi, kuna sel hetkel olid alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud. Kahju ja põhjuslikke seoseid käsitlevate järelduste aluseks oli seega mõlema riigi biodiislikütuse impordi kombineeritud mõju. Siiski ei ole need tingimused praegu enam täidetud, kuna tehti kindlaks, et Indoneesia üleriigiline dumpingutase oli alla 2 % miinimumtaseme.

                     (67)

                     Seetõttu tuleb kindlaks teha, kas põhjusliku seose analüüs, mis piirdub Argentinast pärit biodiisli impordiga, tooks kaasa põhjusliku seose dumpingu ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

               5.1.   Järeldused kahju kohta

                     (68)

                     Lõplikus määruses tehtud kahjuanalüüsi aluseks olevat metoodikat ei mõjuta Argentina osas ei kohtuotsused ega Indoneesiat käsitlev aruanne. Seepärast jäävad lõpliku määruse asjakohased järeldused kehtima.

                     (69)

                     Liidu kogutoodang oli vaatlusalusel perioodil ligikaudu 9 052 871 tonni, samas kui biodiisli tarbimine liidus kasvas 5 % võrra. Argentinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 41 %, samal ajal kui turuosa suurenes samal perioodil 7,7 % -lt 10,8 % -le. Kuigi vaatlusalusel perioodil tõusid Argentinast pärit biodiisli impordihinnad, olid nad kogu perioodi vältel liidu tootmisharu hindadest siiski madalamad. Argentina ja liidu hindade vaheline erinevus, väljendatuna protsendina liidu tootmisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast, st hinna allalöömise marginaal, oli 4,5 % – 9,1 %. Kuigi liidu tootmisharu kasumlikkus oli 2009. aastal 3,5 %, langes see seejärel kahjumini ning jõudis esialgsel uurimisperioodil (1. juuli 2011 – 30. juuni 2012) – 3,5 %-ni.

                     (70)

                     Lõplikus määruses sisalduv analüüs näitas, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on määratletud alusmääruse artikli 3 lõikes 5. Samal ajal kui tarbimine suurenes, kaotas liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkust. Samas suurenes impordi turuosa, mis lõi liidu tootjahinnad alla.

               5.2.   Põhjusliku seose läbivaadatud järeldused

                     (71)

                     Nagu on selgitatud punktis 5.1, leiti, et kogu import Argentinast liitu oli uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Ka lõpliku määruse järeldused näitasid, et Argentinast pärit dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusaluse perioodi lõpuks oluliselt (41 % vaatlusalusel perioodil), mis tõi kaasa turuosa suurenemise 3 protsendipunkti võrra.

                     (72)

                     Hoolimata tarbimise 5 % kasvust, kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil 5,5 protsendipunkti turuosast. Kuigi vaatlusalusel perioodil tõusid Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad 54 %, olid nad kogu perioodi vältel liidu tootmisharu hindadest siiski märkimisväärselt madalamad. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hinna allalöömise marginaal oli 8 %.

                     (73)

                     Kuna uurimine seoses Indoneesiaga lõpetati, nagu on selgitatud põhjendustes 60–63, tuleb Indoneesiast pärit importi hinnata eraldi teise tegurina, mis võis põhjustada kahju.

                     (74)

                     Kolmandatest riikidest (sh Indoneesiast) pärit impordi läbivaadatud andmed annavad järgmise ülevaate.

                        Tabel 3

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 Uurimisperiood

                                 ELi tootjate müük

                                 Müügimaht (tonnides)

                                 9 454 786

                                 9 607 731

                                 8 488 073

                                 9 294 137

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    102

                                    90

                                    98

                                 Turuosa

                                 84,7 %

                                 83,3 %

                                 76,1 %

                                 79,2 %

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    98

                                    90

                                    94

                                 Import Argentinast

                                 Import kokku (tonnides)

                                 853 589

                                 1 179 285

                                 1 422 142

                                 1 263 230

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    138

                                    167

                                    148

                                 Turuosa

                                 7,7 %

                                 10,2 %

                                 12,7 %

                                 10,8 %

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    135

                                    167

                                    141

                                 Import Indoneesiast

                                 Import kokku (tonnides)

                                 157 915

                                 495 169

                                 1 087 518

                                 995 663

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    314

                                    689

                                    631

                                 Turuosa

                                 1,4 %

                                 4,3 %

                                 9,7 %

                                 8,5 %

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    303

                                    689

                                    600

                                 Muud kolmandad riigid

                                 Import kokku (tonnides)

                                 699 541

                                 256 327

                                 161 973

                                 175 370

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    37

                                    23

                                    25

                                 Turuosa

                                 6,3 %

                                 2,2 %

                                 1,5 %

                                 1,5 %

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    35

                                    23

                                    24

                     (75)

                     Ameerika Ühendriikidest, Norrast ja Lõuna-Koreast pärit import vähenes pärast USAst pärit impordi suhtes meetmete kehtestamist 2009. aastal ja pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist seoses Kanadast lähetatud impordiga 2010. aastal. Teisest küljest suurenes Indoneesiast pärit impordi osakaal 1,4 % -lt 8,5 %-le, mis tähendab 500 %-list kasvu vaatlusalusel perioodil. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa 84,7 %-lt 79,2 %-le.

                     (76)

                     Samamoodi suurenes Indoneesiast pärit import vaatlusalusel perioodil rohkem kui viis korda, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht vähenes. Täpsem ülevaade näitab, et 2010. aastal suurenes Indoneesiast pärit impordi maht 214 %. Samal aastal suurenes liidu tootmisharu müügimaht siiski 2 %. Järgmisel aastal langes liidu tootmisharu müügimaht järsult, mis langes kokku Indoneesiast pärit impordi 119 %-lise kasvuga ajavahemikul 2010–2011.

                        Tabel 4

                                 Hind (eurot tonni kohta)

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 Uurimisperiood

                                 EL

                                 797

                                 845

                                 1 096

                                 1 097

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    106

                                    137

                                    138

                                 Argentina

                                 629

                                 730

                                 964

                                 967

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    116

                                    153

                                    154

                                 Indoneesia

                                 597

                                 725

                                 864

                                 863

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    121

                                    145

                                    145

                                 Muud kolmandad riigid (välja arvatud Indoneesia)

                                 527

                                 739

                                 1 037

                                 1 061

                                    Indeks 2009 = 100

                                    100

                                    140

                                    197

                                    201

                     (77)

                     Lisaks olid Indoneesiast pärit impordi keskmised hinnad palju madalamad liidu tootmisharu ja Argentinast pärit impordi hindadest kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuna aga Indoneesiast pärit toote ja liidu turul oleva toote vahel on teatavad erinevused, tuleb seda ekspordihinda korrigeerida, et võtta arvesse kahe kõnealuse toote vahelist konkurentsisuhet.

                     (78)

                     Ajutise määruse põhjendustes 93–97 oli komisjon kohandanud hinna korrigeerimist, võttes aluseks hinnavahe biodiislitel, mille külmfiltri ummistuspunkt CFPP on 13 (Indoneesia kvaliteet) ja mille CFPP on 0 (ELi kvaliteet). Ka pärast kõnealust korrigeerimist lõid Indoneesia ekspordihinnad liidu hindu alla 4 %.

                     (79)

                     Indoneesiat käsitleva aruande punktides 7.158–159 leidis hindamiskogu, et kõnealune hinnakorrektsioon ei kajastanud imporditud Indoneesia biodiisli ja liidu tootmisharu poolt müüdava segatud toote vahelise konkurentsi keerukust nõuetekohaselt. Hindamiskogu ei pakkunud välja täpsemaid suuniseid kõnealuse suhte mõõtmise metoodika kohta.

                     (80)

                     Komisjon märkis, et on olemas väga palju erinevaid võimalusi segada eri liiki biodiislit Indoneesia biodiisliga, et saada võrreldav ELi toode. Seega ei ole otstarbekas arvutada hinnaandmeid eri tüüpi biodiislikütusesegude kohta uurimisperioodil. Peale selle on Euroopa biodiislikütuse tootjad seisukohal, et algne hinna korrigeerimine, mis näitas 4 % hinna allalöömist, peegeldas konkurentsisuhteid korrektselt. Hindamiskogu märkis põhjenduses 7.159, et ka keerulisem analüüs võinuks põhjendada järeldust, et Indoneesiast pärit impordil oli märkimisväärne hinda allalööv mõju liidu tootmisharu segatud toote hinnale. Seega järeldas komisjon, et Indoneesia eksport lõi ELi hinnad uurimisperioodil vähemalt 4 % alla.

                     (81)

                     Selleks et teha kindlaks põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel, tuleb vastavalt alusmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 tõendada, et dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju, samas kui muude teadaolevate tegurite tekitatud kahju ei omistata dumpinguhinnaga impordile. Põhjusliku seose mõistet tõlgendatakse WTO eeskirjadega kooskõlas oleval viisil, mis tähendab, et tuleb kindlaks teha, kas dumpinguhinnaga impordi ja omamaisele tootmisharule tekitatud kahju vahel on tõeline ja märkimisväärne põhjuslik seos (21). Lõpliku määruse põhjenduses 189 jõuti järeldusele, et ei esitatud ühtegi tõendit, mis muudaks järeldust, et muud tegurid kas üksi või üheskoos ei saanud avaldada piisavat mõju Argentinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel oleva põhjusliku seose kõrvaldamiseks.

                     (82)

                     Võttes aga arvesse põhjendustes 71–80 esitatud fakte ja läbivaadatud analüüsi, mis tehti pärast analüüsi piiritlemist Argentinast pärit impordiga, tuli see järeldus samuti läbi vaadata.

                     (83)

                     Peaaegu pool liitu suunatud impordist pärines uurimisperioodil Indoneesiast, hinnaga, mis oli madalam nii liidu kui ka Argentina hindadest. Veelgi olulisem on see, et Indoneesiast pärit impordi ja selle turuosa plahvatuslik kasv on oluliselt suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju.

                     (84)

                     Indoneesia eksport mõjutas ka muid ajutises määruses nimetatud tegureid, muu hulgas liidu tootmisharu liigne tootmisvõimsus ja enda põhjustatud kahju (ajutise määruse põhjendused 132–140).

                     (85)

                     Selle põhjal järeldas komisjon, et Indoneesiast pärit biodiisli impordi mõju liidu tootmisharule ja muud eelmises põhjenduses määratletud tegurid olid tervikuna nii olulised, et ei ole võimalik tõendada, et Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja oluline põhjuslik seos.

                     (86)

                     Pärast avalikustamist väitis EBB, et muude tegurite, sealhulgas Indoneesia impordi poolt tekitatud kahju laad ei nõrgenda põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Argentinast pärit impordi vahel. Lisaks väideti, et komisjon on oma analüüsis kohaldanud ebaõiget standardit, tuginedes oletusele, et Argentinast pärinev dumpinguhinnaga import on kas olnud olulise kahju peamine või ainus põhjus ning mitte ainult üks kahju põhjustest. EBB arvates piisaks, kui näidata, et Argentiinast pärineval impordil oli negatiivne mõju liidu tootmisharule, ilma et see pidanuks olema ainus või kõige olulisem kahju põhjustav tegur. Võttes arvesse, et Argentinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil (2009. aastast 2012. aasta keskpaigani) oli suurem kui Indoneesiast pärit import, ning arvestades, et liidu tootmisharu hindade allalöömine Argentina puhul oli 8 % ja Indoneesia puhul 4 %, oli EBB arvates Argentinast pärit impordil selgelt negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale, mis on piisav, et teha kindlaks põhjuslik seos Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

                     (87)

                     Sellega seoses märgib komisjon kõigepealt, et ta on juba põhjenduses 81 selgitanud kohaldatud õiguslikku standardit. Kõnealuses põhjenduses ei ole põhjusliku seose analüüsi puhul kordagi kasutatud mõistet „põhiline“ ega „peamine“ põhjus. Õiguslik standard põhineb alusmääruse artikli 3 lõigetel 6 ja 7, mille kohaselt tuleb tõendada, et dumpinguhinnaga import põhjustab kahju, samas tuleks uurida ka teisi teadaolevaid tegureid, et vältida nende tegurite tekitatud kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Teiseks, EBB väide, et asjakohane test dumpinguhinnaga impordi mõju kohta oleks „negatiivne mõju liidu tootmisharule“ ei leidnud õigusliku raamistiku toetust. Asjakohane õiguslik test on teha kindlaks, kas Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel oli „tegelik ja oluline seos“.

                     (88)

                     Komisjon on seisukohal, et toimikus sisalduvad asjaolud ei võimalda sellisele järeldusele jõuda. 2009. aastal, mil liidu tootmisharu seisis juba silmitsi märkimisväärse impordiga Argentinast, kuid Indoneesiast olid kogused väikesed, oli tema kasumlikkus 3,5 %. Kui Indoneesia import oluliselt kasvas, muutus tasuvus negatiivseks ning oli esialgsel uurimisperioodil – 2,5 %. Sellega seoses on oluline märkida, et kõnealuse ajavahemiku jooksul suurenes Indoneesiast pärit impordi maht märkimisväärselt kõrgemaks kui Argentina import (vt eespool esitatud tabel 3). Komisjon on seetõttu seisukohal, et EBB ainus tuginemine Indoneesiast pärit impordi hindade allalöömise marginaalide võrdlusele Argentina omadega (kohandatud vastavalt kvaliteedi erinevustele) ei suuda täielikult ega piisavalt kajastada iga eksportiva riigi ekspordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, eriti seoses kasumlikkusega.

                     (89)

                     Komisjon järeldab, et Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole võimalik leida tegelikku ja olulist põhjuslikku seost, võttes arvesse, kui olulised on teised teadaolevad tegurid, mis põhjustavad kõnealust kahju.

                     (90)

                     Üks äriühing, COFCO Argentina S.A., teatas endast pärast rakendusmääruse (EL) 2017/1578 avaldamist, väites, et ta on täitnud kõik lõpliku määruse artiklis 3 sätestatud uute eksportivate tootjate kohta käivad kolm kriteeriumi, ja esitas tõendusmaterjali. Komisjon analüüsis seda taotlust ja tõendeid. Kuid arvestades taasalgatatava uurimise tulemusi, muutus taotlus tühiseks.

               6.   JÄRELDUS

                     (91)

                     Uurimine tuleks lõpetada, kuna i) Indoneesiast pärineva impordi dumpingumarginaal on miinimumtasemel ning ii) tulenevalt asjaolust, et ei ole võimalik tõendada, et Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja oluline põhjuslik seos, nagu on nõutud alusmääruse artikli 3 lõikes 7. See tähendab, et olemasolevad meetmed, mis kehtivad endiselt nende Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate suhtes, kes ei olnud Üldkohtus edukalt vaidlustanud dumpinguvastaseid meetmeid, tuleks tühistada. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013 seetõttu kehtetuks tunnistada.

                     (92)

                     Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida maksti vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 1194/2013 Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi eest ja ajutised tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt, tuleks tagasi maksta või neid vähendada, kui need on seotud selliste äriühingute poolt liitu ekspordiks müüdud biodiislikütuse impordiga, kes edukalt vaidlustasid kõnealuse määruse kohtus, st Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA), ja Indoneesia eksportivad tootjad PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas). Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega.

                     (93)

                     Pärast avalikustamist väitis PT Cermerlang Energi Perkasa, et dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmine ja vähendamine peaks olema kättesaadav kõigile ettevõtjatele, kes neid makse tasusid, mitte ainult nendele äriühingutele, kes lõpliku määruse kohtus edukalt vaidlustasid. Samuti väideti, et lisaks rakendusmäärusele (EL) nr 1194/2013 tuleks kehtetuks tunnistada ka rakendusmäärus (EL) 2017/1578.

                     (94)

                     Esiteks tuletas komisjon meelde, et rakendusmäärusega (EL) 2017/1578 üksnes muudeti rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013. Kuna esialgne määrus tunnistatakse kehtetuks, muutub muutmismäärus õigustühiseks. Seepärast ei ole vaja sõnaselgelt ka kõnealust määrust kehtetuks tunnistada. Teiseks, rakendusmääruse (EL) nr 1194/2013 kehtetuks tunnistamist Üldkohtus kohaldatakse üksnes nende äriühingute suhtes, kes selle määruse vaidlustasid. Dumpinguvastased tollimaksud, mida teistelt äriühingutelt sisse nõuti, on õiguspäraselt kogutud liidu õiguse alusel. Kuna Indoneesiat käsitlevas WTO aruandes leiti, et Indoneesiast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks viia kooskõlla liidu kohustustega WTO ees, on komisjon leppinud Indoneesiaga kokku, et järeldusi kohaldatakse 2018. aasta oktoobriks. Kooskõlas WTO vaidluste lahendamise menetluste üldpõhimõtetega hakkab selline kohaldamine kehtima alles kohaldamise kuupäevast. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et ka need maksud tuleks tagasi maksta või neid vähendada.

                     (95)

                     Võttes arvesse Euroopa Kohtu hiljutist praktikat, (22) on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja siseriiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

               7.   TEAVITAMINE

                     (96)

                     Komisjon teavitas oma järeldustest kõiki asjaosalisi ja määras kindlaks ajavahemiku, mille jooksul nad saavad esitada märkusi.

                     (97)

                     Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide („biodiislikütused“) impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARICi koodid 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.

            Artikkel 2
            Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida maksti vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 1194/2013 Argentiinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi eest, ja ajutised tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt, makstakse tagasi või neid vähendatakse, kui need on seotud järgmiste äriühingute poolt liitu ekspordiks müüdud biodiislikütuse impordiga:

                        Äriühing

                        TARICi lisakood

                           Argentina

                        Unitec Bio SA, Buenos Aires

                        C 330

                        Molinos Agro SA, Buenos Aires

                        B 784

                        Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca

                        B 784

                        Vicentin SAIC, Avellaneda

                        B 784

                        Aceitera General Deheza SA, General Deheza

                        B 782

                        Bunge Argentina SA, Buenos Aires

                        B 782

                        Cargill SACI, Buenos Aires

                        C 330

                        Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA), Buenos Aires

                        B 783

                           Indoneesia

                        PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

                        B 788

                        PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

                        B 786

                        PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

                        B 789

                        PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

                        B 789

                        PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan

                        B 787

                  Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega.
            Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivisintress, mida tuleb maksta tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivisintressi saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ja mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

            Artikkel 3
            Rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013 tunnistatakse kehtetuks.

            Artikkel 4
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 18. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  ELT L 83, 27.3.2015, lk 6.

            (3)  ELT L 141, 28.5.2013, lk 6.

            (4)  Komisjoni 19. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 315, 26.11.2013, lk 2).

            (5)  Euroopa Kohtu 15. septembri 2016. aasta otsus kohtuasjas T-80/14, PT Musim Mas vs. nõukogu, kohtuasjas T-111/14, ettevõtja Bio SA vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasjades T-112/14 kuni T-116/14 ja T-119/14, Molinos Río de la Plata SA ja teised vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasjas T-117/14, Cargill SACI vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasjas T-118/14, LDC Argentina SA vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasjas T-120/14, PT Ciliandra Perkasa vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasjas T-121/14, PT Pelita Agrandi vs. Euroopa Liidu Nõukogu (ELT C 402, 31.10.2016, lk 28).

            (6)  Kohtuasi T-139/14, PT Wilmar Bioenergi Indoneesia ja PT Wilmar Nabagi Indoneesia vs. Euroopa Liidu Nõukogu (ELT C 392, 24.10.2016, lk 26).

            (7)  Argentina eksportivad tootjad Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA) ja Indoneesia eksportivad tootjad PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas).

            (8)  Euroopa Kohtu presidendi 15. veebruari 2018. aasta määrus liidetud kohtuasjades C-602/16 P ja C-607/16 P kuni C-609/16 P ning 16. veebruari 2018. aasta määrus kohtuasjades C-603/16 P kuni C-606/16 P.

            (9)  WTO, apellatsioonikogu aruanne, AB-2016-4, WT/DS473/AB/R, 6. oktoober 2016; WTO, hindamiskogu aruanne, WT/DS473/R, 29. märts 2016.

            (10)  WTO, hindamiskogu aruanne, WT/DS480/R, 25. jaanuar 2018.

            (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/476 meetmete kohta, mida liit võib võtta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 6).

            (12)  Algatamisteade seoses Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida rakendati pärast soovitusi ja otsuseid, mille Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ võttis vastu vaidluses „EL – biodiislikütusega seotud dumpinguvastased meetmed“ (DS473) (ELT C 476, 20.12.2016, lk 3).

            (13)  Komisjoni 18. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1578, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 239, 19.9.2017, lk 9).

            (14)  Teade, milles käsitletakse üldkohtu 15. septembri 2016. aasta otsuseid kohtuasjades T-80/14, T-111/14 kuni T-121/14 ja T-139/14 seoses nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ning millega rakendatakse soovitusi ja otsuseid, mille Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organ võttis vastu vaidlustes DS473 ja DS480 („EL – biodiislikütusega seotud dumpinguvastased meetmed“) (ELT C 181, 28.5.2018, lk 5).

            (15)  Kohtuasi C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu, EKL 2000, I-08147.

            (16)  Otsus kohtuasjas: C-256/16: Deichmann SE, EKL:EU:C:2018:187, punkt 87.

            (17)  Kohtuasi C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu, EKL 2000, I-08147.

            (18)  ELT L 141, 28.5.2013, lk 6.

            (19)  United States Department of Commerce, Investigation A-560–830, Memorandum, „Cost of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd.“, 20. veebruar 2018.

            (20)  Komisjoni 18. septembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1578, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1194/2013, millega kehtestatakse Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 239, 19.9.2017, lk 9).

            (21)  Kooskõlas WTO otsustega Pakistanist pärit teatava polüetüleentereftalaadi suhtes: tasakaalustusmeetmed teatava Pakistanist pärit polüetüleentereftalaadi suhtes, milles apellatsioonikogu määras kindlaks, et „tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 15 lõikes 5 sätestatud põhjusliku seose analüüsi peamine eesmärk on uurida, kas eksisteerib tõeline ja oluline põhjuslik seos subsideeritud impordi ja omamaise tööstuse kahju vahel“. Apellatsioonikogu aruanne, AB-2017-5, WT/DS486/AB/R, 16. mai 2018, punkt 5.226.

            (22)  Euroopa Liidu Kohtu otsus, 18.1.2017, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, punktid 35–39.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1564, 17. oktoober 2018, milles käsitletakse loa andmist dolomiit-magnesiidi preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina, välja arvatud piimalehmade ja muude piima tootvate mäletsejaliste, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  19.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1564,
         17. oktoober 2018,
         milles käsitletakse loa andmist dolomiit-magnesiidi preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina, välja arvatud piimalehmade ja muude piima tootvate mäletsejaliste, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

                     (2)

                     Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus dolomiit-magnesiidi preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

                     (3)

                     Taotluses käsitletakse loa andmist dolomiit-magnesiidi preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

                     (4)

                     Söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ kuuluvale dolomiit-magnesiidi preparaadi kasutamine piimalehmade ja muude piima tootvate mäletsejaliste, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina on varem lubatud kümneks aastaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1964 (2).

                     (5)

                     Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. aprilli 2018. aasta (3) ja 25. jaanuari 2017. aasta (4) arvamustes järeldusele, et dolomiit-magnesiidi preparaat ei avalda kavandatud kasutustingimuste juures kahjuliku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutuseamet on jõudnud ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus paakumisvastane aine. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

                     (6)

                     Dolomiit-magnesiidi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas täpsustatud tingimustel.

                     (7)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas täpsemalt kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „paakumisvastased ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 17. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Komisjoni 9. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1964 dolomiit-magnesiidist valmistise lubamise kohta piimalehmade ja muude piima tootvate mäletsejaliste, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning montmorilloniit-illiidist valmistise lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 303, 10.11.2016, lk 7).

            (3)  EFSA Journal (2018); 16(5): 5272.

            (4)  EFSA Journal 2017; 15(2):4711.

            LISA

                        Söödalisandi identifitseerimisnumber

                        Söödalisand

                        Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

                        Loomaliik või -kategooria

                        Vanuse ülempiir

                        Miinimumsisaldus

                        Maksimumsisaldus

                        Muud sätted

                        Loa kehtivusaja lõpp

                        mg söödalisandit 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

                           Tehnoloogilised lisandid: paakumisvastased ained

                        1g598

                        Dolomiit-magnesiit

                           Söödalisandi koostis

                        Looduslikust segust preparaat:
                        dolomiit ja magnesiit ≥ 40 % (milles karbonaatide miinimumsisaldus on 24 %).

                           Toimeaine kirjeldus

                        Dolomiit
                        CASi number 16389-88–1
                        (CaMg)(CO3)2

                        Magnesiit
                        CASi number 546–93-0
                        MgCO3

                        Talk (hüdraatunud magneesiumsilikaat)
                        CASi number 14807-96–6
                        Mg3Si4O10(OH)2

                        Talk ≥ 35 %
                        Kloriit (alumiinium-magneesium)
                        CASi number 1318-59–8
                        (Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

                        Raud (struktuurne) 6 % (keskmine)
                        Kloriit ≥ 16 %
                        Kvartsi- ja asbestivaba

                           Analüüsimeetod
                            (1)

                        Söödalisandi kirjeldamiseks:

                                    —

                                    röntgendifraktsioon koos

                                    —

                                    aatomabsorptsioonspektrofotomeetriaga (AAS)

                        Kõik liigid ja kategooriad, välja arvatud piimalehmad ja muud piima tootvad mäletsejalised, võõrutatud põrsad ja nuumsead

                        —

                        5 000

                        20 000

                                    1.

                                    Söödalisandi ja eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave: „Söödalisand dolomiit-magnesiit on suure (inert)rauasisaldusega“.

                                    2.

                                    Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, et vähendada söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

                        8. november 2028

               (1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1571, 18. oktoober 2018, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne kuuendas osalises hankemenetluses

text:
                  19.10.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 262/54

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1571,
         18. oktoober 2018,
         milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne kuuendas osalises hankemenetluses
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
         võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 32,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel.

                     (2)

                     Kahekümne kuuenda osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.

                     (3)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne kuuendas osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 16. oktoobril 2018, kehtestatakse madalaim müügihind 123,10 eurot/100 kg.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 18. oktoober 2018

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

                  peadirektor

               Jerzy PLEWA

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

            (2)  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

            (3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1863, 28. november 2018, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 1

text:
                  29.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 304/1

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1863,
         28. november 2018,
         millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 1
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 1,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44.

                     (2)

                     ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee lisas 16. novembril 2018 ühe isiku selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

                     (3)

                     Määruse (EL) 2016/44 II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) 2016/44 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. november 2018

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) 2016/44 II lisas esitatud loetellu lisatakse järgmine isik:

                           „28.

                              Nimi: 1: Salah 2: Badi 3: andmed puuduvad 4: andmed puuduvad

                              Auaste: andmed puuduvad Ametikoht: Rahvusliku kokkuleppe valitsuse vastase Al-Somoodi relvajõudude (mida tuntakse ka nime all Fakhr ehk „Liibüa uhkus“) ja Misratan Al Marsa keskbrigaadi vanemkomandör Sünniaeg: andmed puuduvad Sünnikoht: andmed puuduvad Kontrollitud varjunimi: andmed puuduvad Kontrollimata varjunimi: andmed puuduvad Kodakondsus: andmed puuduvad Passi nr: andmed puuduvad Isikukood: andmed puuduvad Aadress: andmed puuduvad Loetellu kandmise kuupäev: 16. november 2018Muu teave: Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punktide 15 ja 17 alusel (reisikeeld, vara külmutamine).
                           Loetellu kantud resolutsiooni 1970 punkti 22 alapunkti a alusel (2011); resolutsiooni 2174 punkti 4 alapunkti a alusel (2014) ning resolutsiooni 2213 punkti 11 alapunkti a alusel (2015).
                           Lisateave:

                                       —

                                       Salah Badi on järjepidevalt üritanud relvastatud vastupanu toetamise kaudu õõnestada Liibüas poliitilise lahenduse leidmist. Avalikel allikatel põhinevad asitõendid kinnitavad, et Salah Badi on rahvusliku kokkuleppe valitsuse vastaste Al-Somoodi relvajõudude (mida tuntakse ka nime all Fakhr ehk „Liibüa uhkus“) ja Misratan Al Marsa keskbrigaadi vanemkomandör.

                                       —

                                       Tal oli keskne roll hiljuti Tripolis toimunud kokkupõrgetes, mis said alguse 27. augustil 2018 ja mille käigus tapeti vähemalt 115 inimest, kellest suurem osa olid tsiviilisikud. UNSMIL nimetas Badi juhitavaid relvajõudusid eraldi oma kõigile konflikti osalistele suunatud üleskutses vägivallaaktid lõpetada (ning tuletas neile meelde, et rünnakud tsiviilisikute ja -objektide vastu on rahvusvahelise humanitaarõigusega keelatud).

                                       —

                                       2016. ja 2017. aasta lõpus juhtis Salah Badi rahvusliku kokkuleppe valitsuse vastaseid relvarühmitusi Tripoli vastu suunatud rünnakutes, üritades rahvusliku kokkuleppe valitsuselt korduvalt võimu haarata ning tuua taas võimule Khalifa Ghwelli tunnustamata „rahvusliku päästmise valitsus“. 21. veebruaril 2017 nähti Badit Tripolis, Rixosi hotelli ees filmitud Youtube'i videos, kus ta seisis tankide kõrval ja ähvardas võidelda tunnustamata rahvusliku kokkuleppe valitsusega. 26. ja 27. mail 2017 ründasid Salah Badi juhitud Fakhr Libya („Liibüa uhkus“) väed Tripoli eri piirkondi, sealhulgas Abu Sleemi rajooni ja lennujaama viivat teed. Usaldusväärse meedia teadetel, mida kinnitas ka sotsiaalmeedia, kasutasid Badi väed rünnakutes tanke ja raskerelvastust.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1864, 28. november 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

text:
                  29.11.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 304/3

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1864,
         28. november 2018,
         teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

                     (2)

                     Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

                     (3)

                     Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

                     (4)

                     On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

                     (5)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

            Artikkel 2
            Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

            Artikkel 3
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 28. november 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

            (2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

            LISA

                        Kauba kirjeldus

                        Klassifikatsioon (CN-kood)

                        Põhjendus

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Toode järgmise koostisega (massiprotsentides):

                        1517 90 99

                        Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 1517 , 1517 90  ja 1517 90 99  sõnastusega.
                        Toodet ei või klassifitseerida kalaõlina rubriiki 1504 , kuna see on segatud päevalilleõliga ning rubriigi tekstis ei ole loomsete ja taimsete õlide segud lubatud.
                        Loomsete või taimsete rasvade või õlide söödavad segud tuleb klassifitseerida rubriiki 1517  (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 1517 , esimene lõik, punkt 3).
                        Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 1517 90 99  alla kui söödav segu loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest.

                                    —

                                    kalaõli

                        99,7307

                                    —

                                    tokoferoolid

                        0,1885

                                    —

                                    päevalilleõli

                        0,0808

                        Kalaõli on segu õlidest, mis on saadud järgmistesse sugukondadesse kuuluvatest kaladest: Engraulidae, Osmeridae, Carangidae, Clupeidae, Salmonidae ja Scombridae. Kalaõli ei ole kalamaksaõli.
                        Tokoferoole lisatakse kalaõlile teadlikult, et vältida lipiidide oksüdeerumist. Päevalilleõli kasutatakse tokoferoolide kanduri ja täiteainena enne kalaõliga segamist. Lisaks tagab päevalilleõli selle, et tokoferoolid kalaõlisse segamisel korralikult lahustuvad.
                        Toode esitatakse tollile lahtise kaubana pehmete želatiinkapslite tootmiseks.