title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1331/2011, 14. detsember 2011 , millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

text:
               20.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 336/6

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1331/2011,
   14. detsember 2011,
   millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   AJUTISED MEETMED

               (1)

               Määrusega (EL) nr 627/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes.

               (2)

               Menetlus algatati kaebuse alusel (edaspidi „kaebus”), mille esitas 16. augustil 2010 Euroopa Liidu roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee”) kahe liidu tootjate kontserni (edaspidi „kaebuse esitajad”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude kogutoodangust.

               (3)

               Tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 14, toimus dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikul 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         B.   JÄRGNENUD MENETLUS

               (4)

               Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.

               (5)

               Kolme individuaalse uurimise taotluse kohta tehti lõplik otsus, et neid ei ole võimalik rahuldada, sest see oleks muutnud uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 6, valis komisjon tüüpilise valimi, mis hõlmas uurimisperioodil 25 % Eurostati registreeritud koguimpordist ning üle 38 % koostööd teinud eksportijate ekspordi kogumahust. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 13, on kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast suured kontsernid. Kontsernide suurus osutus käesoleva uurimise jaoks eriti koormavaks nii uurimistöö kui ka analüüsi poolest. Kõnealustes tingimustes ei olnud võimalik teiste eksportivate tootjate individuaalset uurimist käsitlevaid taotlusi rahuldada.

         C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

   1.   Vaatlusalune toode

               (6)

               Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 15 kohaselt on vaatlusalune toode Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites), mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

               (7)

               Kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist vaatlusaluse toote kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 15–19.

         2.   Samasugune toode

               (8)

               Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 20.

         D.   DUMPING

   1.   Turumajanduslik kohtlemine

               (9)

               Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustasid mõned isikud mõned ajutise määruse põhjendustes 21–43 sätestatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevad järeldused.

               (10)

               Üks isik väitis, et komisjon ei teinud teatavaks ELi ja Hiina Rahvavabariigi turu toorainete hindade vahet. Sellega seoses tuleb märkida, et nii turumajandusliku kohtlemise teatavakstegemise dokumentides kui ka ajutises määruses tuuakse välja ELi, USA ja Hiina Rahvavabariigi turu toorainete nominaalhindade vahe. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, on see vahe keskmiselt ja sõltuvalt terase klassist ligikaudu 30 %. Kui käsitleda asjaomase võrdluse aluseks oleva teabe allikaid, siis komisjon kasutas koostööd tegevatelt liidu tootjatelt ja Hiina Rahvavabariigi eksportivatelt tootjatelt saadud andmeid. Andmete kontrollimiseks võrreldi neid mõningate avalike andmetega (3).

               (11)

               Peale selle väideti veel, et komisjon ei võrrelnud Hiina Rahvavabariiki imporditava rauamaagi hindu rahvusvahelise turu hindadega. Sellega seondub ka väide, et ei esitatud andmeid selle kohta, millist mõju avaldab rauamaak vaatlusaluse toote tootjate ostetud tooraine (valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid) kuludele. Rauamaagile viidati ajutise määruse põhjenduses 28 seoses konkurentsieelisega, analüüsides Hiina Rahvavabariigis valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide madalate hindade võimalikku seletust. Rauamaak ning ka nikkel ja kroom on roostevabast terasest valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide tootmise peamised kulutegurid. Kuna aga rauamaagi, nikli ja kroomi hinnad põhinevad üldiselt maailmaturu hindadel, võib nende mõju olla ELi ja Hiina Rahvavabariigi valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide ning lõpuks ka roostevabast terasest torude hinnavahele vaid väga väike. Seepärast ei põhinenud järeldused, mille tõttu ei kohaldatud turumajandusliku kohtlemise taotluste 1. kriteeriumi, mitte rauamaagi hindadel, vaid vaatlusaluse toote tootmises otseselt kasutatud tooraine, st valtstoorikute, valuplokkide ja ümarlattide hinnavahel. Arvestades nimetatud hinnavahet ning riigi tuvastatud sekkumist (ekspordimaks ja käibemaksu tagastamata jätmine), tehti järeldus, et ei ole näidatud, et turumajanduslikku kohtlemist võimaldava 1. kriteeriumi tingimused oleksid täidetud.

               (12)

               Üks isik esitas mitmel korral ühe ja sama väite, mis käsitles turumajandusliku kohtlemise võimaldamise menetluse asjaolusid. Väide oli seotud liikmesriikide nõuandekomiteega konsulteerimisega, st nimetatud komiteele praeguse uurimise käigus edastatud teabega. Küsimust selgitati kahes isikule saadetud kirjas ning seda arutati mitmel korral ärakuulamise eest vastutava ametnikuga. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 lõike 5 kohaselt ei avalikustata vahetatavat teavet, mis on seotud konsulteerimisega liikmesriikide nõuandekomiteega, kui see ei ole algmääruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud. Sellest tulenevalt ei luba kehtivad sätted võimaldada isikutele juurdepääsu komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatud teabele.

               (13)

               Seesama isik esitas teatavaid väiteid, mis käsitlesid peamiselt tooraineturu moonutuste küsimust. Ta väitis, et Hiina Rahvavabariigi siseturult ostetud roostevabast terasest valtstoorikud moodustasid vaid osa toorainest, mis uurimisperioodi ajal osteti. Sellega seoses märgitakse eeskätt, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei kehtestata piirmäära selle kohta, kui suurt osa ostetud toorainest peavad moonutused mõjutama. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on sätestatud, et kulutused tähtsamatele sisenditele peavad kajastama oluliselt turuväärtusi. Veelgi tähtsam on aga asjaolu, et komisjon selgitas, et Hiina Rahvavabariigi tooraineturu moonutused puudutasid peamisi tooraineid, mida kasutatakse roostevabast terasest õmblusteta torude, mitte ainult valtstoorikute tootmiseks. Roostevabast terasest õmblusteta torude tootmises kasutatavad peamised toorained on roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid, mis moodustavad vaatlusaluse toote tootmise kuludest üle 50 %. Need toorained kuuluvad ühe ja sama HS-koodi alla: 7218 10 (valuplokid ja muud roostevaba terase esmasvormid). Neile kõigile kehtib 15 % suurune ekspordimaks ning eksportimise korral ei tagastata nende eest 17 % suurusest käibemaksust mitte ühtegi osa. Seda arvestades tuvastati moonutused, mille tõttu otsustati, et turumajandusliku kohtlemise hindamise 1. kriteeriumi ei täitnud mitte ükski valimisse kuuluv Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja. Asjaomase äriühingu puhul moodustavad vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud toorained, mis on ostetud Hiina Rahvavabariigi siseturult, olulise osa – ligikaudu 30 % ostetud toorainest. Tuleb märkida, et suur osa toorainest imporditakse ka seotud äriühingutelt.
               Kui vaadata konkreetselt oste sõltumatutelt tarnijatelt, ilmneb, et siseturult on ostetud 56 %. Seega ei tõlgendatud vastupidi väidetule fakte valesti ei asjaomase turumajandusliku kohtlemise võimaldamise korral, suhtlemisel kõnealuse isikuga ega ka konsulteerimisel nõuandekomiteega, mida teavitati kõikidest esitatud vastuväidetest. Seega tuleb väide tagasi lükata.

               (14)

               Üks äriühing väitis, et otsus, mille alusel keeldutakse turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest, peaks olema individuaalne ja lähtuma äriühingust ning et käesoleval juhul kohaldasid institutsioonid erinevatele tootjatele üldisi, kogu riiki hõlmavaid järeldusi. Selle väitega ei saa nõustuda; institutsioonid on tõepoolest analüüsinud iga valimisse kuuluvat tootjat eraldi. On tõsi, et institutsioonid on kõigi kolme kohta jõudnud samale järeldusele, kuid see on tingitud asjaolust, et neist igaühe otsustusprotsessis on tegemist riigi sekkumisega, nagu on selgitatud ajutises määruses.

               (15)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse järeldus, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 21–43.

         2.   Normaalväärtus

   a)   Võrdlusriik

               (16)

               Üks isik väitis, et võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Ameerika Ühendriike. Sellega seoses tuleb märkida, et põhjusi, miks otsustati mitte kasutada USAd võrdlusriigina, on selgitatud üksikasjalikult ajutise määruse põhjendustes 46–48. Kuna isik ei põhjendanud oma väidet ega esitanud täiendavaid põhjusi, mis oleks võinud muuta järeldusi USA kui võimaliku võrdlusriigi kohta, tuleb see väide tagasi lükata.

               (17)

               Samal ajal tuleb rõhutada, et komisjon tegi jätkuvalt jõupingutusi koostöö saavutamiseks asjakohase võrdlusriigiga. Peale jõupingutuste, millele on viidatud ajutise määruse põhjenduses 47, võttis komisjon ühendust Brasiilia, Kanada, Malaisia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea, Taiwani ja Ukraina tootjatega. Kokku võeti ühendust 46 äriühinguga, kuid koostööd ei saavutatud.

               (18)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse esialgne järeldus, et normaalväärtuse aluseks peaksid olema hinnad, mida liidus tegelikult maksti või makstakse samasuguse toote eest ja mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 51.

         b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

               (19)

               Ajutise määruse põhjendustes 49–51 esitatud selgituste kohaselt on normaalväärtuse aluseks hind, mida on liidus tegelikult makstud või makstakse samasuguse toote kõige sarnasema tootetüübi eest, millel oli sama läbimõõt, sama teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud) ning mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

               (20)

               Isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), on käsitletud allpool põhjendustes 45 ja 46.

               (21)

               Üks äriühing väitis, et normaalväärtust tuleks arvestada hinna järgi, millega imporditakse roostevabast terasest õõnestorusid EList USAsse või mille alusel impordivad neid liidu tootjad ELi. Väite kohta ei esitatud lisaselgitusi. Äriühing ei esitanud ühtegi põhjendust, miks niisugune arvestamine oleks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks parem kui meetod, mida kasutatakse ajutises määruses. Põhjendatud ei olnud eeskätt seda, miks oleks normaalväärtust sobivam arvestada õõnestorude hinna alusel ning mitte võtta aluseks liidu tootmisharu samasuguse toote hindu.

               (22)

               Peale selle ei põhjendatud, miks tuleks arvestada ELi eksporti USAsse. See võimalus näib olevat sobimatu eeskätt sellepärast, et kõik koostööd teinud USA tootjad sõltuvad impordi korral oma ELi emaettevõtetest, mida on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 48. Peale selle muudaks USA suured töötlemiskulud, mida on esile toodud ka ajutise määruse põhjenduses 48 ja eeskätt mille tõttu loetakse USAd sobimatuks võrdlusriigiks, väljapakutud meetodi sobimatuks.

               (23)

               Mis puudutab eksporti USAst ELi, siis seda küsimust on käsitletud konkreetselt ajutise määruse põhjenduses 49. Leiti, et USA ekspordihindu mõjutaksid suured tootmiskulud ning niisuguse ekspordi maht on väga väike.

               (24)

               Sama äriühing tegi ettepaneku võtta normaalväärtuse arvestamise aluseks tegelikud hinnad, millega liidu toojad impordivad roostevabast terasest õõnestorusid. Kuid liidu tootja, kes impordib õõnestorusid Indiast ELi, millele on viidatud ka kaebuses, ei tee praeguse uurimise raames koostööd. Samuti ei impordi ükski valimisse kuuluv liidu tootja õõnestorusid mitte ühestki ELi mittekuuluvast riigist. Seepärast ei saa väljapakutud meetodit kasutada.

               (25)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 49–51 sätestatud normaalväärtuse kindlaksmääramine.

         3.   Ekspordihind

               (26)

               Üks isik kordas oma väidet, et õiglase võrdluse tagamiseks tuleks müügikuupäevaks lugeda tellimuse kuupäeva, mitte arve kuupäeva. Väites viidati algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j. Isikule selgitati 11. märtsi 2011. aasta kuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, et asjaomane säte käsitleb konkreetselt valuuta konverteerimist, st vahetuskurssi, mida kohaldatakse siis, kui hinnavõrdluseks on vaja valuutat konverteerida. Sellest tulenevalt käsitleb viide ostutellimuste kuupäevale valuuta konverteerimist ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse raames ega seostu käibe ja liitu suunatud eksportmüügi mahuga uurimisperioodi ajal.

               (27)

               Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 52.

         4.   Võrdlus

               (28)

               Nagu märgitud eespool esitatud põhjenduses 20, on isikute märkusi, mis on seotud liidus tegelikult makstud või makstavate hindadega, ning ka neid, mis puudutavad kohandusi (nagu kaubandustase ja kvaliteedi tajumine), käsitletud allpool põhjendustes 45 ja 46.

               (29)

               Üks isik vaidlustas ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlemise meetodi, mille aluseks on kolm konkreetset parameetrit (läbimõõt, teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud)). Isik väitis, et võrdlused oleksid pidanud olema üksikasjalikumad, st võtma arvesse ka muid parameetreid, eriti seina paksust, pikkust ja katseid.

               (30)

               Komisjoni talitused kogusid tõepoolest andmeid paljude parameetrite, sealhulgas pikkuse, seina paksuse ja katsete kohta.

               (31)

               Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määratakse dumpingumarginaal harilikult kindlaks kõikide eksporditehingute kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel nende tehingute kaalutud keskmiste hindadega. Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt peavad dumpingu arvutamise aluseks olema „kõik ühendusse suunatud ekspordi tehingud”, kuid need peavad olema kooskõlas „asjakohaste õiglast võrdlust reguleerivate sätetega”. Äriühing viitas nn toote kontrollnumbrile ja selles sisalduvatele parameetritele. Sellega seoses tuleb märkida, et toote kontrollnumber on vahend, mida kasutatakse uurimises äriühingute esitatud suure hulga väga üksikasjalike andmete struktureerimiseks ja liigitamiseks. Selle abil saab põhjalikumalt analüüsida vaatlusaluse ja samasuguse toote erinevaid omadusi. Võrdluse aluseks olid õiglase võrdluse tagamiseks kõige asjakohasemad omadused.

               (32)

               Äriühingu väite järel selgitas komisjon kirjas, et toru seina paksus seostati proportsionaalselt toru kaaluga ning seega hõlmas võrdlus seda kaudselt. Muudel omadustel, nagu katsetamine, on võrdlusele väike mõju. Näiteks peaaegu kõigi vaatlusaluste toodetega tuleb teha standardseid katseid.

               (33)

               Tuleb rõhutada, et vastupidi isiku väidetele ei jätnud komisjon mitte mingisuguseid andmeid arvestamata. See on aga tavapärane, et toote kontrollnumbri teatavad parameetrid avaldavad vähem mõju ning et konkreetsed parameetrid on sobivamad kui teised õiglase võrdluse aluse seisukohalt. Ühtegi toru ei jäetud võrdlusest välja füüsilise erinevuse või mõne muu põhjuse tõttu ega loodud ühtegi uut tootetüüpi. Vastupidi – võrdluses arvestati kõiki müüdud torusid, vaatamata nende läbimõõdule või pikkusele.

               (34)

               Äriühing väitis veel, et komisjoni kasutatud käsitlusviis takistas tal esitamast taotlust füüsiliste omaduste kohandamise kohta. Väide põhineb taas asjaolul, et komisjon tegi võrdluse kolme ja mitte enama parameetri alusel, ning seda on käsitletud juba ülal põhjenduses 31 ja sellele järgnevates põhjendustes.

               (35)

               Seoses võrdluse teema menetlusliku küljega, mille seesama isik tõstatas, tuleb märkida, et äriühingul oli täielikult võimalik esitada märkusi tema juhtumi arvutuste kohta. Nende arvutuste kõik üksikasjad avalikustati ajutise määruse avaldamise päeval. Äriühing esitas võrdluses kasutatud parameetrite teema kohta märkused11. juuli 2011. aasta kirjas, milles palus lisaselgitusi. Komisjoni talitused vastasid 19. juulil 2011. Äriühing kordas seejärel oma väiteid 29. juulil 2011. aastal saadetud kirjas. Äriühing ei nõustunud võrdlusalusega ja seega väitis korduvalt, et niisugused parameetrid nagu seina paksus, pikkus ja katsed mõjutavad hinda. Nagu eespool märgitud, tunnistab komisjon, et need parameetrid avaldavad hinnale teatavat mõju. Kuid tema seisukoha järgi oleks asjakohasem, kui arvutuste aluseks oleks kolm kõige olulisemat parameetrit, sest see tagab suurima võimaliku kattumise ning annab samal ajal võimaluse leida kõikide eksporditehingute seast kattuvad müügitehingud.

               (36)

               Äriühing väitis, et tal ei võimaldatud esitada taotlust kohandamise kohta. See väide tuleb tagasi lükata. Taotlusi oli võimalik esitada kogu menetluse ajal, eriti peale esialgsete järelduste teatavakstegemist, kui äriühing sai teada kõik arvutuste üksikasjad.

               (37)

               Üks isik väitis, et väiksema läbimõõduga torude tootmise kulude kohaldamine suurema läbimõõduga torude tootmise kuludele ei kajastanud tegelikke kulusid, sest suurema läbimõõduga torude tootmise kulud on oluliselt suuremad. Isik ei pakkunud aga välja muud võimalust ega põhjendanud oma väidet. Arvestades asjaolu, et muud meetodit välja ei pakutud, loetakse kasutatud meetodit kõige mõistlikumaks.

               (38)

               Üks äriühing väitis, et kohanduste arv (asjaolu, et komisjon kasutas kolme ja mitte enamat parameetrit, ning kvaliteedi tajumise ja kaubandustaseme kohandused) näitab, et liidu tootjate tooted ei ole imporditud Hiina Rahvavabariigi toodetega võrreldavad. Sellega seoses märgitakse, et ainuüksi asjaolu, et institutsioonid teevad kohandusi, on mis tahes dumpinguhinna arvutamise lahutamatu osa. Need kohandused on ette nähtud algmääruses ning seega ei ole põhjust seada kahtluse alla vaatlusaluse ja samasuguse toote võrreldavust. Tegelikult näitab suur kattuvuse määr, et vaatlusalune ja samasugune toode on täielikult võrreldavad.

               (39)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54 esitatud järeldused.

         5.   Dumpingumarginaal

               (40)

               Üks isik väitis, et niklihinna suure kõikumise tõttu tuleks dumpingumarginaali arvutada kvartalipõhiselt. Sellega seoses tuleb märkida, et praegusel juhul ei võrrelda ekspordihinna ja normaalväärtuse puhul mitte hindu ja kulusid, vaid üksnes kaalutud keskmisi müügihindu (normaalväärtus kehtestati liidu tootmisharu müügihindade alusel). Niklihinna tõus tulenes pealegi hinnatõusust maailmaturul ega olnud seega üksnes Hiina Rahvavabariigiga piirduv nähtus. Niklihinna tõus mõjutas uurimisperioodist kõige rohkem kolme kuu pikkust ajavahemikku, samal ajal kui vaatlusaluse toote müük toimus kogu uurimisperioodi vältel. Sellist tooraine hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Niklihinna tõus peaks mõjutama liidu ja Hiina Rahvavabariigi tootjaid võrdselt, sest nikli hind noteeritakse Londoni metallibörsil. Mis tahes erinevused tuleneksid tooraine hinna moonutustest Hiina Rahvavabariigis ning neid ei tuleks seetõttu arvutamises arvesse võtta. Seega tuleb väide tagasi lükata ning kohandada nõuetekohaselt Hiina Rahvavabariigi aasta keskmiste ekspordihindade ja ELi aasta keskmiste hindade alusel tehtavat võrdlust, et lisada sellesse asjakohane kasumimarginaal. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

               (41)

               Üks Hiina Rahvavabariigi tootja esitas põhjendatud väite, et kohanduste arvutus oli tema individuaalse dumpingu arvutamises ebatäpne. Komisjon nõustus selle väitega ja tegi uue arvutuse, mis andis tulemuseks dumpingumarginaali 83,7 %. Ülejäänud osas kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 55–61 järeldused. Läbivaadatud dumpingumarginaalid on järgmised:

                           Lõplikud dumpingumarginaalid

                           Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

                           83,7 %

                           Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

                           62,6 %

                           Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

                           67,1 %

                           I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine

                           71,5 %

                           Kõik teised äriühingud

                           83,7 %

         E.   KAHJU

   1.   Liidu tootmisharu

               (42)

               Liidu tootmisharu määratluse ja liidu tootjate valimi tüüpilisuse kohta ei ole peale esialgsete järelduste teatavakstegemist saadud uusi märkusi või väiteid. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 62 ja 63.

         2.   Liidu tarbimine

               (43)

               Liidu tarbimise kohta ei ole väiteid saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–66.

         3.   Import asjaomasest riigist

               (44)

               Dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja hinna kujunemise kohta ei ole huvitatud isikud väiteid esitanud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–69.

               (45)

               Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinna allalöömise arvutamisega soovisid nii Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu lisateavet arvutustes kohaldatud teatavate kohanduste (nagu impordijärgsed kulud, kaubandustase ja tootekvaliteedi tajumine) kindlaksmääramise meetodi kohta. Vastuseks nende taotlusele avalikustas komisjon kohanduste kindlaksmääramise viisi, kuid tagas samal ajal ka konfidentsiaalsuseeskirjadest kinnipidamise.

               (46)

               Pärast ühe Hiina Rahvavabariigi tootja märkuste esitamist tehti hinna allalöömise arvutuses väike parandus, sest esialgses arvutuses hõlmas kaubataseme kohandus ka osa impordijärgsetest kuludest, mida oli samal ajal arvestatud ka eraldi, kõiki impordijärgseid kulusid käsitlevas kohanduses. Paranduse tagajärjel muutusid allalöömismarginaal ja kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta vt allpool esitatud põhjendusi 82 ja 83) võrreldes esialgse etapiga vähem kui ühe protsendipunkti võrra.

               (47)

               Ülejäänud osas ja muude märkuste puudumise tõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 ja 71.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (48)

               Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad, et kahjuanalüüsist tuleks teatavad näitajad välja arvata. Nad tõid esile eeskätt seda, et tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid samal määral kui liidu tarbimine, ning väitsid, et seetõttu tuleks nimetatud tegurid jätta olulise kahju analüüsist välja. Samalaadne väide esitati ka liidu müügi suhtes, mis vähenes väidetavalt samuti võrdsel määral tarbimise vähenemisega.

               (49)

               Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt tuleks kahjuanalüüsis hinnata „kõiki asjakohaseid tootmisharu seisundit mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid”. Mis puudutab lisaks dumpinguhinnaga impordile mis tahes muude niisuguste tegurite mõju, mis võivad samuti tekitada kahju, siis neid on käsitletud peatükis „F. Põhjuslik seos”, eriti mis tahes muude tegurite mõju käsitleva punkti raames (vt allpool põhjendusi 59–69).

               (50)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 72–89.

         5.   Järeldus kahju kohta

               (51)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90–92.

         F.   PÕHJUSLIK SEOS

   1.   Dumpinguhinnaga impordi ja majanduslanguse mõju

               (52)

               Mõned isikud kordasid oma esialgses etapis esitatud väiteid, et suurt osa liidu tootmisharu olulisest kahjust tuleks seostada muude teguritega kui dumpinguhinnaga import.

               (53)

               Sellega seoses väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad peale esialgsete järelduste teatavakstegemist eeskätt seda, et müügimaht ja turuosa ei vähenenud oluliselt mitte Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi, vaid nõudluse languse tõttu majanduskriisi tagajärjel. Nad väitsid veel, et Hiina Rahvavabariigi impordi ja liidu tootmisharu hindade võrreldav langus (vastavalt 9 % ja 8 %) vaatlusaluse perioodi ajal näitas samuti, et liidu tootmisharu hinnad kahanesid pelgalt turunõudluse vähenemise, mitte dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu.

               (54)

               Esiteks tuleb märkida, et ajutise määruse põhjendustes 103–106 on nenditud, et majanduskriis ja sellest tulenenud nõudluse langus halvendasid liidu tootmisharu olukorda ja võisid seega süvendada liidu tootmisharule tekitatud kahju. See aga ei vähenda Hiina Rahvavabariigi madala, dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju, sest nimetatud impordi osa liidu turul kasvas vaatlusaluse perioodi ajal märkimisväärselt.

               (55)

               Nagu ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 selgitatud, on dumpinguhinnaga impordi mõju väheneva nõudluse ajal palju kahjulikum kui kiire majanduskasvuga aastatel. Näib, et Hiina Rahvavabariigi import on löönud liidu hindu alla pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi ajal. Peale selle oli uurimisperioodi ajal hinna allalöömise määr vahemikus 21–32 % ning Hiina Rahvavabariigi import moodustas liidu turuosast 18 %, millest tulenevalt kasvas see vaatlusalusel perioodil oluliselt, st 7,9 protsendipunkti võrra. Seega avaldas Hiina Rahvavabariigi import ilmselgelt hinnasurvet, mis takistas liidu tootmisharul kehtestada kulusid katvaid hindu (rääkimata tulutoovatest hindadest), ning samal ajal ei olnud nimetatud impordi mahu ja turuosa suurenemise tõttu võimalik liidu tootmisharul püüda suurendada tootmismahtu ning parandada tootmisvõimsuse rakendamist ja müüki, eriti tarbekaupade suhtes, mida müüakse peamiselt turustajate kaudu.

               (56)

               Teiseks moonutaks käesoleval juhul üksnes valitud kahjunäitajate, nagu müügimaht ja turuosa, või ainult müügihinna põhjal järelduste tegemine analüüsi. Näiteks vähenesid müügimaht ja turuosa ning koos nendega muu hulgas oluliselt ka tulusus suurel määral just dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu. Kui käsitleda konkreetselt turuosa küsimust, siis liidu tootmisharu osa vähenes vaatlusaluse perioodi ajal Hiina Rahvavabariigi impordi suurenemise arvelt 3,6 protsendipunkti. Viimaseks, arvestades taas hinna allalöömise määra ja Hiina Rahvavabariigi impordi nii suhtelist kui ka absoluutset kasvu, ei saa järeldada, et liidu tootjate hindade alanemine ei ole seotud dumpinguhinnaga impordi hinnatasemega.

               (57)

               Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse tuvastatud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, arvestades, et Hiina Rahvavabariigi import avaldas olulist survet nii liidu tootmisharu mahule kui ka hinnale.

               (58)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–96.

         2.   Muude tegurite mõju

               (59)

               Liitu suunatud muude kolmandate riikide impordi mõju kohta väitsid mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad, et liidu tootmisharu turuosa kahanemisest 1,0–3,6 protsendipunkti suurust osa tuleks seostada Jaapanist ja Indiast pärit impordiga. Tegelikult kasvas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa nii muudest riikidest pärit impordi kui ka liidu tootmisharu arvelt. Hiina Rahvavabariigi turuosa kasvu 7,9 protsendipunkti võrra võib jagada järgmiselt: 3,6 protsendipunkti võrra suurenes see liidu tootmisharu ja 4,3 protsendipunkti võrra muudest riikidest pärit impordi turuosa arvelt.

               (60)

               Needsamad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad märkisid, et mõningatest valitud kolmandatest riikidest – eriti Ukrainast, Indiast ja USAst – pärit impordi keskmised hinnad vähenesid samuti oluliselt ning see võis kahjustada liidu tootmisharu. Sellega seoses tuleb siiski märkida, et üldiselt tõusis vaatlusalusel perioodil tegelikult kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiina Rahvavabariigist, pärit impordi keskmine hind 34 % võrra. Nagu ajutise määruse põhjenduses 100 on märgitud, oli USAst pärit impordi hind vaatlusalusel perioodil tunduvalt kõrgem kui hinnad liidu turul. Samas põhjenduses on veel rõhutatud, et Ukrainast pärit impordi turuosa vähenes, samal ajal kui USA ja India turuosa jäi üldiselt samaks. Sellele vaatamata ei saa nimetatud importi käsitlevate Eurostati andmete põhjal järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import oleks täitnud olulist osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises, ning seega ei muuda see dumpinguhinnaga Hiina Rahvavabariigi impordi ja kahju vahelist kindlakstehtud põhjuslikku seost.

               (61)

               Kuna muud märkused ajutise määruse põhjendustes 97–102 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.

               (62)

               Kui käsitleda majanduslanguse mõju, siis põhjusi, miks majanduslangust ei saa pidada põhjusliku seose kõrvaldajaks, on analüüsitud eespool põhjendustes 52–58. Kuna ükski esitatud märkus ei osutanud vastupidisele, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103–106 esitatud järeldused.

               (63)

               Kuna liidu tootmisharu eksporditegevuse suhtes muud märkused ajutise määruse põhjendustes 107 ja 108 esitatud järelduste kohta puuduvad, siis need järeldused kinnitatakse.

               (64)

               Mitu Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat väitis, et liidu tootmisharu tulususe vähenemises täitis olulist osa ühiku tootmiskulu suurenemine 18 %, millele on osutatud ajutise määruse põhjenduses 109, mitte dumpinguhinnaga import, ning nõudis ühiku kulu suurenemise mõju üksikasjalikumat analüüsi.

               (65)

               Komisjon uuris seda küsimust ning jõudis järeldusele, et ühiku tootmiskulu suurenemist võib seostada nii tooraine kõrgemast hinnast tulenevate suuremate tootmiskuludega kui ka püsikuludega, nagu otsesed töötajate ja kulumiga seotud kulud, tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud, aga ka tootmise järsu langusega.

               (66)

               Arvestades, et tooraine hinna kõikumisi arvestatakse suurel määral liidu tootmisharu hinnakujundusmehhanismis – nn sulami lisamaksu mehhanismi järgi on hinnad otseselt seotud kõige tähtsamate toorainete, nagu nikli, molübdeeni ja kroomi noteeritud hindadega –, on selle mõju tulususele tõenäoliselt väike. Muud elemendid, mis käsitlevad ebapiisavat tootmist ja müügimahtu, avaldasid tulususele siiski otsest mõju. Kuna liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht oleksid dumpinguhinnaga impordi puudumisel olnud tunduvalt suuremad, ei saa järeldada, justkui ei põhjustaks mitte dumpinghinnaga import märkimisväärset kahju, vaid ühiku tootmiskulu suurenemine iseenesest, sest see on lahutamatult seotud dumpinguhinnaga impordi suurenenud mahuga.

               (67)

               Mõned Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad väitsid ka, et kuna liidu tootmisharu ei suutnud vaatamata vähenevale tarbimisele tootmist ümber korraldada, võis see aidata oluliselt kaasa tekkinud kahjule.

               (68)

               Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et liidu tootmisharu ei pidanud tulema toime mitte ainult väheneva tarbimise mõju kui sellisega, vaid ka dumpinguhinnaga impordi mõjuga väheneva tarbimise perioodil. Sellele vaatamata näitas uurimine, et liidu tootmisharu i) säilitas oma tootmisvõimsuse ootuses, et kriis on ajutine ja majandus elavneb peagi, ning temalt ei saa oodata, et ta kohandaks tootmisvõimsust Hiina Rahvavabariigist pärit erakordselt madala, dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu tõttu, ii) arendas pidevalt oma tootevalikut, keskendudes väärtuslikumatele eriotstarbelistele toodetele, mille puhul ei ole Hiina Rahvavabariigist tuleneva konkurentsi roll nii suur, ning iii) vähendas vaatlusalusel perioodil tööjõudu 8 % ja keskmist tööjõukulu töötaja kohta 2 % (kui neid vähendusi vaadata üksnes kriisi ajal, st alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini, oleksid need vastavalt 19 ja 11 protsendipunkti). Kõik need asjaolud näitavad, et liidu tootmisharu võttis aktiivselt meetmeid, kui püüdis reageerida tekkinud kahjust tulenevale halvale mõjule. Eespool nimetatud toimingutest aga ei piisanud selleks, et tasakaalustada väikese nõudluse perioodil dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju.

               (69)

               Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 109 ja 110.

         3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

               (70)

               Mitte ühegi huvitatud isikute esitatud väite põhjal ei ilmne, et peale Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi oleks muude tegurite mõju selline, mis kaotaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud kahju vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

               (71)

               Seetõttu kinnitatakse ajutises määruses põhjusliku seose kohta esitatud järeldused, mis on kokku võetud selle põhjendustes 111–113.

         G.   LIIDU HUVID

               (72)

               Pidades silmas isikute märkusi, jätkas komisjon liidu huve käsitlevat analüüsi.

         1.   Liidu tootmisharu huvid

               (73)

               Liidu tootmisharu huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei saadud. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 116–120 esitatud järeldused.

         2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

               (74)

               Kuna muud märkused selle punkti kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–123.

         3.   Kasutajate huvid

               (75)

               Peale esialgsete meetmete rakendamist esitas üks kasutajast äriühing märkuse liidu huvide kohta. Kasutaja väitis, et dumpinguvastased meetmed avaldavad äriühingule suurt mõju. Ta märkis, et roostevabast terasest torud on otsustava tähtsusega elemendiks mitme tootmisahela järgmise etapi toote, sealhulgas kasutaja toodetud toote (st soojusvahetite) jaoks, ning et teiseks probleemiks on tarnekindlus, kui arvestada viivitusi, mida äriühing on kogenud seoses liidu tootjate teatavate tarnetega.

               (76)

               Arvestades aga asjaolu, et nimetatud kasutaja ostab Hiina Rahvavabariigist roostevabast terasest torudest üksnes 5 %, näib võimalik mõju sellele äriühingule olevat nii kulude kui ka tarnekindluse poolest väike.

               (77)

               Kui käsitleda väidetavat mõju kuludele, siis äriühing ei esitanud väite tõestuseks tegelikke andmeid. Peale selle tuletatakse meelde, et nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 124 ja 125, leiti, et mõju ainsa koostööd tegeva kasutaja nii kogu äriühingu kui ka roostevabast terasest torusid kasutava üksuse kuludele on väike.

               (78)

               Seoses kasutaja viidatud tarnekindlusega tuleb meelde tuletada, et peale Hiina Rahvavabariigi jätkab palju kolmandaid riike roostevabast terasest torude importimist liitu. Kuna liidu tootmisharu on ka edaspidi nimetatud toote tähtsaim tarnija, on nende püsimajäämine sisulise tähtsusega ka kasutaja sektori jaoks.

               (79)

               Ehkki esialgses etapis kaaluti ka seda, kas dumpinguvastased meetmed võivad avaldada suuremat mõju nendele kasutajatele, kes kasutavad oma tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks suures koguses Hiina Rahvavabariigist imporditud roostevabast terasest torusid (vt ajutise määruse põhjendus 126), siis kuna peale esialgsete järelduste teatavakstegemist põhjendatud väiteid ega uut teavet ei esitatud, võib järeldada, et oluline kasu, mida liidu tootmisharu saab dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, näib kaaluvat üles niisugustele kasutajatele tõenäoliselt avalduva halva mõju. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 124–130 esitatud kasutajate huve käsitlevad järeldused.

         4.   Järeldus liidu huvide kohta

               (80)

               Eespool esitatut arvesse võttes tehakse lõplik järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamata jätmist. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131 ja 132 esitatud järeldused.

         H.   LÕPLIKUD MEETMED

   1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

               (81)

               Kaebuse esitajad väitsid, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % suurune sihtkasum on ülemäära väike, ning kordasid seisukohta, et kuna asjaomane tootmisharu on kapitalimahukas ning vajab pidevalt tehnilisi täiendusi ja uuendamist ning sellest tulenevalt ka investeeringuid, siis oleks 12-protsendilise taseme kehtestamine põhjendatud. Kaebuse esitajad väitsid, et niisugune tulususe tase on vajalik selleks, et saada kapitalilt piisavat kasumit ja et oleks võimalik teha nimetatud investeeringuid. Seda väidet ei põhjendatud aga veenvalt tegelike arvudega. Seetõttu järeldati, et esialgses etapis kindlaksmääratud 5 % kasumimarginaal jääb kehtima.

               (82)

               Seoses kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisega nenditi juba eespool põhjenduses 45, et väike parandus, mis käsitles hinna allalöömise arvutamist mõjutanud kaubandustaseme kohandamist, tehti ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamises.

               (83)

               Eespool nimetatud muudatuse tõttu muudeti veidi kahju kõrvaldamist võimaldavat taset. Seega on kahju kõrvaldamist võimaldav tase vahemikus 48,3–71,9 %, nagu näidatud allpool esitatud tabelis.

                           Äriühing/äriühingud

                           Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

                           Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

                           71,9 %

                           Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

                           48,3 %

                           Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

                           48,6 %

                           I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine

                           56,9 %

                           Kõik teised äriühingud

                           71,9 %

               (84)

               Üks Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja väitis, et majanduskriisi tekitatud kahju tõttu peaks kahjumarginaal põhinema hinna allalöömisel, mitte alla turuhinna müügil, sest seda meetodit on järgitud paljudes dumpinguvastastes menetlustes (4). Kõikide juhtumite puhul, millele eksportiv tootja viitas, olid selleks tootmisharust või majandussektorist lähtuvad konkreetsed põhjused (nagu monopoli loomise oht, liidu tootmisharu võimsuse oluline suurenemine väljakujunenud turul, tootmisharu kasumi pikaajaline puudumine üleilmsel tasandil), mille tõttu oli selle konkreetse meetodi kohaldamine põhjendatud. Käesoleva uurimise puhul see nii ei ole, sest majanduskriis mõjutas üleilmset majandust kui niisugust ning seetõttu ei saa seda pidada roostevabast terasest õmblusteta torude tootmise haru jaoks eriomaseks.

         2.   Lõplikud meetmed

               (85)

               Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 vaatlusaluse toote kohta kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Kuna käesoleva juhtumi puhul on kahju kõrvaldamise tase madalam kui kehtestatud dumpingumarginaal, peaksid lõplikud meetmed põhinema kahju kõrvaldamise tasemel.

               (86)

               Eespool kirjeldatule tuginedes on dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:

                           Äriühing/äriühingud

                           Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

                           Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

                           71,9 %

                           Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

                           48,3 %

                           Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

                           48,6 %

                           I lisas esitatud valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine

                           56,9 %

                           Kõik teised äriühingud

                           71,9 %

               (87)

               Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

               (88)

               Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

               (89)

               Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

               (90)

               Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

               (91)

               Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

               (92)

               Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi.

               (93)

               Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada nii koostööst hoiduvate eksportijate suhtes kui ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

               (94)

               Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; seda artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

         3.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

               (95)

               Arvestades kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset (käesoleva määrusega kehtestati lõplik tollimaks, mis on suurem kui ajutise määrusega kehtestatud esialgne tollimaks), leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi suhtes.
   2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

               Äriühing/äriühingud

               Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr

               TARICi lisakood

               Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

               71,9 %

               B120

               Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

               48,3 %

               B118

               Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

               48,6 %

               B119

               I lisas loetletud äriühingud

               56,9 %

               Kõik teised äriühingud

               71,9 %

               B999

         3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab II lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
   4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla kuuluvate roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) impordi eest määruse (EL) nr 627/2011 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
   Artikkel 3
   Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

               —

               ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet;

               —

               ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid;

               —

               ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,

         siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 56,9 %.
   Artikkel 4
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Genf, 14. detsember 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. NOGAJ

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  ELT L 169, 29.6.2011, lk 1.

      (3)  Muu hulgas www.meps.co.uk.

      (4)  Komisjoni 27. septembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2376/94, millega kehtestatakse Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Singapurist ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 255, 1.10.1994, lk 50). Komisjoni 11. jaanuari 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 129/91, millega kehtestatakse Hongkongist ja Hiina Rahvavabariigist pärinevate väikeekraaniga värvitelerite impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 14, 19.1.1991, lk 31). Komisjoni 21. juuni 1991. aasta otsus 91/392/EMÜ, millega kiidetakse heaks Türgist pärinevate asbesttsementtorude importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustus ja lõpetatakse uurimine (EÜT L 209, 31.7.1991, lk 37). Komisjoni 16. septembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2686/92, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 272, 17.9.1992, lk 13) ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes (ELT L 296, 15.11.2007, lk 1).

      (5)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, büroo N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussels, BELGIQUE/BELGIË.

      I LISA

         VALIMIVÄLISED KOOSTÖÖD TEGEVAD HIINA RAHVAVABARIIGI EKSPORTIVAD TOOTJAD

                  Nimi

                  TARICi lisakood

                  Baofeng Steel Group, Co. Ltd., Lishui,

                  B236

                  Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Changzhou,

                  B237

                  Huadi Steel Group, Co. Ltd., Wenzhou,

                  B238

                  Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes, Co. Ltd., Huzhou,

                  B239

                  Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture, Co. Ltd., Huzhou,

                  B240

                  Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Huzhou,

                  B241

                  Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Beijing,

                  B242

                  Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Jiangyin

                  B243

                  Lixue Group, Co. Ltd., Ruian,

                  B244

                  Shanghai Crystal Palace Pipe, Co. Ltd., Shanghai,

                  B245

                  Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai,

                  B246

                  Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Shanghai,

                  B247

                  Shanghai Tianbao Stainless Steel, Co. Ltd., Shanghai,

                  B248

                  Shanghai Tianyang Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai,

                  B249

                  Wenzhou Xindeda Stainless Steel Material, Co. Ltd., Wenzhou,

                  B250

                  Wenzhou Baorui Steel, Co. Ltd., Wenzhou,

                  B251

                  Zhejiang Conform Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Jixing,

                  B252

                  Zhejiang Easter Steel Pipe, Co. Ltd., Jiaxing,

                  B253

                  Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Wenzhou,

                  B254

                  Zhejiang Guobang Steel, Co. Ltd., Lishui,

                  B255

                  Zhejiang Hengyuan Steel, Co. Ltd., Lishui,

                  B256

                  Zhejiang Jiashang Stainless Steel, Co. Ltd., Jiaxing City,

                  B257

                  Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town,

                  B258

                  Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals, Co. Ltd., Huzhou,

                  B259

                  Zhejiang Kanglong Steel, Co. Ltd., Lishui,

                  B260

                  Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town,

                  B261

                  Zhejiang Tianbao Industrial, Co. Ltd., Wenzhou,

                  B262

                  Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd., Lishui,

                  B263

                  Zhejiang Yida Special Steel, Co. Ltd., Xiping Town.

                  B264

      II LISA
      Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

                  1.

                  faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

                  2.

                  järgmine avaldus:
                  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et (kogus) roostevabast terasest õmblusteta torusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) poolt Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
                  Kuupäev ja allkiri.”