title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1234, 12. september 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Marrone di Serino“ / „Castagna di Serino“ (KGT)

text:
                  14.9.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 231/18

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1234,
         12. september 2018,
         millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Marrone di Serino“ / „Castagna di Serino“ (KGT)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Marrone di Serino“ / „Castagna di Serino“ (2).

                     (2)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Marrone di Serino“ / „Castagna di Serino“ registreerida,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Nimetus „Marrone di Serino“ / „Castagna di Serino“ (KGT) registreeritakse.
            Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 12. september 2018

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  ELT C 75, 28.2.2018, lk 6.

            (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1236, 13. september 2018, millega lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kambodžast lähetatud sidrunhappe impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealune import on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte

text:
                  14.9.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 231/20

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1236,
         13. september 2018,
         millega lõpetatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kambodžast lähetatud sidrunhappe impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealune import on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 13 ja artikli 14 lõiget 5,
         ning arvestades järgmist:
         1.   MENETLUS

         1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

                     (1)

                     Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1193/2008 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) pärit sidrunhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Need meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna määraga 6,6–42,7 %.

                     (2)

                     Pärast aegumise läbivaatamist ja osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „varasemad uurimised“) jättis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastavalt alusmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 rakendusmäärusega (EL) 2015/82 (3) lõplikud meetmed kehtima ja muutis nende taset. Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes kehtiva lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr jääb praegu vahemikku 15,3–42,7 % (edaspidi „kehtivad meetmed“).

                     (3)

                     Alusmääruse artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel laiendas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2016/32 (4) Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes kehtestatud 42,7 % dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud sidrunhappe impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Malaisia või mitte.

               1.2.   Taotlus

                     (4)

                     Komisjonile esitati alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku Hiina RVst pärit sidrunhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist Kambodžast lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas selline import on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte, ning kehtestada kõnealuse impordi registreerimise kohustus.

                     (5)

                     Taotluse esitas 30. oktoobril 2017 Euroopa Liidus sidrunhappe tootmisega tegelev tootmisharu.

                     (6)

                     Taotlus sisaldas piisavaid tõendeid liidu, Hiina RV ja Kambodža vahelise kaubanduse struktuuris toimunud muutuste kohta, mis näisid tulenevat tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise; nimelt laaditakse Hiina RVst pärit vaatlusalune toode, mida on või ei ole vähesel määral töödeldud, enne liitu saatmist Kambodžas ümber.

                     (7)

                     Lisaks sisaldas taotlus piisavaid tõendeid selle kohta, et eespool kirjeldatud tava kahjustas kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade tõttu ning et uurimisaluse toote hinnad olid dumpinguhinnad võrreldes vaatlusaluse toote puhul eelnevalt kindlaks määratud normaalväärtusega.

               1.3.   Vaatlusalune toode ja uurimisalune toode

                     (8)

                     Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina RVst pärit sidrunhape, sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraat (edaspidi „sidrunhappe sool“), mis kuulub CN-koodide ex 2918 14 00 (TARICi kood 2918140090) ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918150019) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

                     (9)

                     Uurimisalune toode on sama mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid see on lähetatud Kambodžast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte, ja mis kuulub praegu samade CN-koodide alla nagu vaatlusalune toode (edaspidi „uurimisalune toode“).

                     (10)

                     Uurimine näitas, et Hiina RVst liitu eksporditud ning Kambodžast lähetatud sidrunhappel ja sidrunhappe soolal on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja sama kasutusotstarve, mistõttu neid käsitatakse samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

               1.4.   Algatamine

                     (11)

                     Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5, otsustas komisjon uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina RVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada registreerimisnõue Kambodžast lähetatud sidrunhappe impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte.

                     (12)

                     Uurimine algatati komisjoni 13. detsembri 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/2300 (5) (edaspidi „algatamismäärus“).

               1.5.   Uurimisperiood ja aruandeperiood

                     (13)

                     Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid selleks, et uurida muu hulgas väidetavaid muutusi kaubandusstruktuuris pärast meetmete kehtivuse pikendamist ja pärast lõplike dumpinguvastaste tollimaksude suurendamist rakendusmäärusega (EL) 2015/82, ning sellise tava, protsessi või toimingu olemasolu, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Üksikasjalikumaid andmeid koguti ajavahemiku 1. oktoober 2016 kuni 30. september 2017 (edaspidi „aruandeperiood“) kohta, et uurida, kas import kahjustas kehtivate meetmete parandavat mõju hindade ja/või koguste tõttu ning dumpingu esinemist.

               1.6.   Uurimine

                     (14)

                     Komisjon teatas Hiina RV ja Kambodža ametiasutustele, nende riikide eksportivatele tootjatele ja kauplejatele, asjast teadaolevalt huvitatud liidu importijatele ja liidu tootmisharule ametlikult uurimismenetluse algatamisest. Kambodža ja Hiina RV tootjatele/eksportijatele ja liidu importijatele, keda komisjon teadis või kes andsid endast teada algatamismääruse põhjenduses 16 täpsustatud tähtaja jooksul, saadeti küsimustikud / vabastamistaotluse vormid.

                     (15)

                     Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul.

                     (16)

                     Küsimustikele / vabastamistaotluse vormidele vastasid üks Kambodža eksportiv tootja, Wang Kang Biochemical Co., Ltd (edaspidi „WKB“), ja viis liidu importijat.

                     (17)

                     WKB valdustesse tehti 2018. aasta märtsis kontrollkäik.

                     (18)

                     Komisjon konsulteeris ka mitme Kambodža valitsusasutuse, sealhulgas kaubandusministeeriumi, rahandusministeeriumi, tööstus- ja käsitööministeeriumi, tolli ja Kambodža arengunõukoguga.

               2.   UURIMISTULEMUSED

         2.1.   Üldised kaalutlused

                     (19)

                     Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks tuleks alusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt järjestikku analüüsida järgmisi elemente:

                                 —

                                 kas Kambodža, Hiina RV ja liidu vahelise kaubanduse struktuuris esines muutusi;

                                 —

                                 kas need muutused tulenesid tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise;

                                 —

                                 kas on tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju on uurimisaluse toote hindade ja/või koguste tõttu kahjustatud, ning

                                 —

                                 kas on tõendeid dumpingu kohta võrreldes vaatlusaluse toote suhtes varem kindlaksmääratud normaalväärtustega.

               2.2.   Kaubandusstruktuuri muutumine

                     (20)

                     Kambodža, Hiina RV ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutumist uurimisperioodil analüüsiti Kambodža impordi- ja ekspordistatistika põhjal.

                     (21)

                     Kambodža tolliga peetud konsultatsioonide käigus sai komisjon andmebaasi, mis sisaldas kõiki harmoneeritud süsteemi rubriigi 2918 raames uurimisperioodil tehtud impordi- ja eksporditehinguid. Andmebaas võimaldas kindlaks teha iga üksiku tehingu aasta ja kuu ning selles oli esitatud Kambodža tolliseadustiku kirjeldus kuni kaheksakohalise tasemeni, üksikasjalik tootekirjeldus, eksportija/importija nimi, tehingu maht ja väärtus ning impordi-/päritolu-/sihtriik.

                     (22)

                     Peale selle leidis Kambodža kaubandusministeeriumi ning tööstus- ja käsitööministeeriumiga peetud konsultatsioonide käigus kinnitust, et ainus koostööd tegev Kambodža eksportiv tootja WKB oli uurimisaluse toote ainus eksportija ja tootja Kambodžas.

                     (23)

                     Uurimisaluse toote ainus eksportiv tootja Kambodžas, WKB, ja teised ekspordiga mitte tegelevad Kambodža äriühingud importisid vaatlusalust toodet Kambodžasse nii otse Hiinast kui ka Tai ja Vietnami kaudu.

                     (24)

                     Ülejäänud, peamiselt rõiva- ja tekstiilitööstuses tegutsevate äriühingute impordi maht oli suhteliselt väike ja importi tarbiti Kambodža-siseselt; tollidokumentides ei ole märgitud muid sidrunhappe või sidrunhappe soola eksporditehinguid peale WKB ekspordi. Seepärast võib selle impordi Kambodža, Hiina RV ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutumise analüüsist välja jätta.

                     (25)

                     WKBd on sidrunhappe importijana Kambodža tollistatistikas esimest korda nimetatud 2015. aastal. Kambodža ülejäänud impordiga võrreldes on WKB import märkimisväärne ja ajavahemikul 2015. aastast aruandeperioodini see suurenes.

                     (26)

                     Samuti nimetati WKBd 2015. aastal esmakordselt sidrunhappe soola eksportijana nii liitu kui ka kolmandatesse riikidesse.

                     (27)

                     Alljärgnevates tabelites on esitatud andmed Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi kohta Kambodžasse ja uurimisaluse toote ekspordi kohta Kambodžast liitu. Tuleb rõhutada, et ekspordi maht on palju suurem kui impordi maht, mida on allpool selgitatud WKB tootmisprotsessiga.

                        Tabel 1

                        Impordi maht Hiina RVst Kambodžasse (tonnides)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Aruandeperiood

                                 WKB (*1)

                                 0

                                 2 250

                                 1 200

                                 2 990

                                 Muud äriühingud (*2)

                                 398

                                 497

                                 581

                                 533

                                    Import kokku

                                    398

                                    2 747

                                    1 781

                                    3 523

                                    Allikas: Kambodža toll

                        Tabel 2

                        Kambodžast pärit ekspordi maht (tonnides)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Aruandeperiood

                                 WKB (*3)

                                 0

                                 872

                                 9 174

                                 24 221

                                 Muud äriühingud

                                 0

                                 0

                                 0

                                 0

                                    Eksport kokku
                                     (*4)

                                 0

                                 872

                                 9 174

                                 24 221

                                    Allikas: Kambodža toll

                     (28)

                     Nii Kambodža ekspordi maht liitu kui ka Hiina RV ekspordi maht Kambodžasse kasvasid pärast meetmete kehtivuse pikendamist ja lõplike dumpinguvastaste tollimaksude suurendamist rakendusmäärusega (EL) 2015/82. See tähendab ühest küljest Hiina RV ja Kambodža vahelise ning teisest küljest Kambodža ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutumist.

               2.3.   Väidetav kõrvalehoidmine

         2.3.1.   Nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

                     (29)

                     Uurimise järelduste kohaselt on olemas nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus WKB majandustegevuse alustamiseks ja tootmise sisseseadmiseks Kambodžas. Seda järeldust ei muuda asjaolu, et WKBsse investeeris Hiina investor. Tegelikult oli tootmisrajatiste Kambodžasse rajamise peamine põhjus Hiina investorile pakutud stiimulite pakett.

                     (30)

                     WKB asutati 2014. aastal (tootmine algas 2015. aastal). Enne WKB asutamist ei tegelenud Er-Kang Group (WKB emakontsern) Hiina RVs vaatlusaluse toote tootmisega. Samuti ei ole Er-Kang Groupil mingit tootmistegevust Malaisias, millele meetmeid määrusega (EL) 2016/32 hiljuti laiendati.

                     (31)

                     WKB asutamine oli osa suuremast investeerimisprojektist. Samal ajal asutas Er-Kang Group samas asukohas kaks muud äriühingut (tärklisetootja ja eritärklisetootja).

                     (32)

                     Otsus paigutada tootmine Kambodžasse lähtus teataval määral tooraine (kassaava) kättesaadavusest, ent veelgi enam Kambodža valitsuse pakutud stiimulite paketist. Nagu Kambodža arengunõukogu ja Kambodža rahandusministeeriumiga peetud konsultatsioonide käigus kinnitust leidis, loeti Er-Kang Groupi kogu investeering kvalifitseerunud investeerimisprojektiks. Kui kvalifitseerunud investeerimisprojekt vastab teatavatele kriteeriumidele, mis käsitlevad investeeringute väärtust ja kohalikku tööhõivet (künnised määratletakse vastavalt tegevusvaldkonnale) ning ekspordikohustusi, annab see teatavaid eeliseid seoses imporditud masinatelt ja toorainelt tasutavate imporditollimaksudega ja tulumaksu maksmise ajapikendusega.

               2.3.2.   Väidetav ümberlaadimine

                     (33)

                     Nagu on täpsustatud põhjenduses 6, oli taotluses väidetud kõrvalehoidmise puhul tegemist vaatlusaluse toote, mida on või ei ole vähesel määral töödeldud, ümberlaadimisega Kambodžas enne liitu saatmist.

                     (34)

                     Selle väite hindamiseks uuris komisjon Kambodžasse imporditud vaatlusaluse toote koguseid ja liiki, seda, kas uurimisaluse toote tootmine või tootmise mõni etapp toimub Kambodžas, tootmisprotsessi üksikasju ning liitu eksporditava uurimisaluse toote koguseid ja liike.

                     (35)

                     Kuna uurimisaluse toote ainus eksportija oli WKB, nagu on selgitatud põhjenduses 22, piirdus komisjon hindamisel selle äriühinguga.

                     (36)

                     Uurimine kinnitas, et WKB-l on Kambodžas uurimisaluse toote tootmiseks täielik ja toimiv tootmisliin (sealhulgas kääritamispaagid) ning et seal toodetud toode eksporditakse hiljem liitu.

                     (37)

                     WKB sidrunhappe soola tootmisprotsessis kasutatakse ühe toorainena sidrunhapet. Kõnealust sidrunhapet imporditakse peamiselt Hiina RVst, aga ka Taist. Otsus lähteriigi kohta põhineb hinnatasemel. Seega on need toimingud majanduslikult põhjendatud ega näita mingit kavatsust meetmetest kõrvale hoida. Kui ainus eesmärk oleks meetmetest kõrvale hoida, impordiks WKB ainult Hiina RVst ja seejärel lihtsalt ekspordiks toote liitu kas otse või olles seda vähesel määral töödelnud.

                     (38)

                     Peale selle tuleb rõhutada, et võrreldes toodetud sidrunhappe soola lõpliku kogusega kasutatakse tootmisprotsessis vaid suhteliselt väikest kogust sidrunhapet. Sidrunhapet lisatakse tootmisprotsessi hilises etapis, et vähendada lõpptoote pH-väärtust.

                     (39)

                     Samuti ei müü ega ekspordi WKB hiljem sidrunhapet, mille ta on kas Hiinast või Taist importinud.

                     (40)

                     Põhjendustes 37–39 esitatud järeldused leidsid kinnitust pärast ostude, kõnealuse tooraine varude muutuste ja selle tarbimise andmete ning lõpptoote, st sidrunhappe soola varude ja müügimahtude kohapealset kontrollimist.

                     (41)

                     Nimetatud järeldusi arvesse võttes järeldatakse, et väiteid Hiina RVst pärineva impordi ümberlaadimise ja selle impordi suhtes kehtestatud meetmetest kõrvalehoidmise kohta Kambodžast lähetamise kaudu ei saa kinnitada. Sidrunhape on Hiina RVst või Taist imporditud tooraine, mida WKB piiratud koguses kasutab sidrunhappe soola tootmiseks.

                     (42)

                     Pärast avalikustamist esitas liidu tootmisharu kõnealuste järelduste kohta märkusi, seades kahtluse alla sidrunhappe soola tootmise protsessis kasutatava sidrunhappe osakaalu ja sidrunhappe üldise käsitlemise toorainena sidrunhappe soola tootmisprotsessis. Liidu tootmisharu väitel on sidrunhape pigem pooltoode kui tooraine ja sidrunhape tekib käärimisprotsessi tulemusel ning hiljem töödeldakse see sidrunhappe soolaks.

                     (43)

                     Sellega seoses tuleb rõhutada, et WKB kasutatav tootmisprotsess erineb liidu tootmisharu kasutatavast tootmisprotsessist. Nagu on osutatud põhjendustes 37, 38 ja 40, kontrolliti ostetud ja tootmisprotsessis kasutatud sidrunhappe koguseid ning selle päritolu ja tootmisprotsessi lisamise etappi kohapeal WKB valdustes. Peale selle, isegi kui liidu tootmisharu väited tootmisprotsessi kohta leiaksid kinnitust, ei mõjutaks see üldiselt komisjoni hinnangut meetmetest kõrvalehoidmise kohta, võttes arvesse põhjenduses 49 esitatud järeldusi.

                     (44)

                     Lisaks osutas liidu tootmisharu, et oma ametlikul veebisaidil kirjeldab WKB ennast nii sidrunhappe kui ka sidrunhappe soola tootjana. Veebisaiti muudeti ja sidrunhape eemaldati toodete loetelust alles pärast 2017. aasta septembrit.

                     (45)

                     Sellega seoses on nii Kambodža üksikasjaliku tollistatistika kui ka WKB tootmis-, ostu- ja müügiandmete põhjal selge, et äriühing ei ole sidrunhappe tootmise ja/või müügiga kunagi tegelenud.

                     (46)

                     Nagu on selgitatud põhjendustes 47–50, ei saa WKB tegevust Kambodžas käsitada ka toote vähesel määral töötlemisena dumpinguvastaste tollimaksude vältimise eesmärgil, nagu on väidetud taotluses. Kuna dumpinguvastased meetmed hõlmavad nii sidrunhapet kui ka sidrunhappe soola, ei oleks sellise vähesel määral töötlemise puhul pealegi tegemist ümberlaadimisest erineva toiminguga ning uurimine näitas, et WKB ei tegele ümberlaadimisega.

               2.3.3.   Kokkupanek

                     (47)

                     Vastavalt algatamismääruse põhjendusele 12 võib uurimine juhul, kui selle käigus tuvastatakse ka muid Kambodžas teostatavaid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid peale ümberlaadimise, hõlmata ka neid. Seepärast uuris komisjon, kas Kambodžas toimus kokkupanek alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses ja kas sellise tegevuse näol võis olla tegemist kõrvalehoidmisega.

                     (48)

                     Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktiga b peab komisjon dumpinguvastastest meetmetest kokkupaneku teel kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks kontrollima, kas dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud riikidest pärit osad (tooraine), mida toote kokkupanemisel kasutati, moodustavad vähemalt 60 % kokkupandava toote osade (tooraine) koguväärtusest, ning kas sissetoodud osadele (toorainele) lisandunud väärtus ei moodusta rohkem kui 25 % tootmiskuludest.

                     (49)

                     WKB puhul leiti, et meetmetega hõlmatud riigist (see tähendab Hiina RVst) pärit tooraine ei moodustanud vähemalt 60 % uurimisaluse toote tootmisel kasutatud tooraine koguväärtusest.

                     (50)

                     Kuna uurimine näitas, et 60 % kriteerium ei olnud täidetud ja kokkupanemist ei saa pidada meetmetest kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks uurida teist kriteeriumit, mis käsitleb lisandväärtust 25 % ulatuses tootmiskuludest.

               2.3.4.   Järeldus kõrvalehoidmise kohta

                     (51)

                     Põhjendusi 29–50 arvesse võttes järeldatakse, et WKB tegevuse puhul ei leitud tõendeid kõrvalehoidmise kohta alusmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses.

                     (52)

                     Kuna uurimisperioodil moodustas WKB eksport 100 % Kambodžast pärit uurimisaluse toote ekspordist liitu, ei saa leida, et Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale Kambodžast lähetatud impordi kaudu.

               2.4.   Tollimaksu parandava mõju kahjustamine ja tõendid dumpingu esinemise kohta

                     (53)

                     Kuna uurimine näitas, et Kambodžas toimuvat tegevust ei saa käsitada kõrvalehoidmisena alusmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses, siis ei peetud vajalikuks kõnealuseid aspekte uurida.

               3.   UURIMISE LÕPETAMINE

                     (54)

                     Võttes arvesse põhjendustes 51 ja 52 esitatud järeldusi, tuleks käimasolev meetmetest kõrvalehoidmise uurimine lõpetada. Algatusmäärusega kehtestatud uurimisaluse toote impordi registreerimine tuleks seetõttu lõpetada ning kõnealune määrus tuleks kehtetuks tunnistada.

                     (55)

                     Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatseb uurimise lõpetada, ning neile on antud võimalus esitada oma märkused. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

                     (56)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Käesolevaga lõpetatakse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2300 algatatud uurimine, mille eesmärk oli teha kindlaks, kas importides liitu Hiina Rahvavabariigist pärit ja Kambodžast lähetatud sidrunhapet (sealhulgas trinaatriumtsitraatdihüdraati), mis kuulub CN-koodide ex 2918 14 00 (TARICi kood 2918140090) ja ex 2918 15 00 (TARICi kood 2918150019) alla, olenemata sellest, kas kõnealune import on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte, hoitakse kõrvale komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud meetmetest.

            Artikkel 2
            Tolliasutused lõpetavad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2300 artikli 2 kohase impordi registreerimise.

            Artikkel 3
            Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2300 tunnistatakse kehtetuks.

            Artikkel 4
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. september 2018

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

            (2)  Nõukogu 1. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1193/2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 323, 3.12.2008, lk 1).

            (3)  Komisjoni 21. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/82, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes (ELT L 15, 22.1.2015, lk 8).

            (4)  Komisjoni 14. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/32, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes komisjoni määrusega (EL) 2015/82 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud sidrunhappe impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Malaisia või mitte (ELT L 10, 15.1.2016, lk 3).

            (5)  Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2300, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/82 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kambodžast lähetatud sidrunhappe impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealune import on deklareeritud Kambodžast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi registreerimise kohustus (ELT L 329, 13.12.2017, lk 39).

            (*1)  Ainult sidrunhape.

            (*2)  Sidrunhape ja sidrunhappe sool.

            (*3)  Ainult sidrunhappe sool.

            (*4)  Eksport ELi jääb vahemikku 55–85 % koguekspordist.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1235, 12. september 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Αγκινάρα Ιρίων“ (Agkinara Irion) (KGT)

text:
                  14.9.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 231/19

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1235,
         12. september 2018,
         millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Αγκινάρα Ιρίων“ (Agkinara Irion) (KGT)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kreeka taotlus registreerida nimetus „Αγκινάρα Ιρίων“ (Agkinara Irion) (2).

                     (2)

                     Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Αγκινάρα Ιρίων“ (Agkinara Irion) registreerida,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Nimetus „Αγκινάρα Ιρίων“ (Agkinara Irion) (KGT) registreeritakse.
            Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 12. september 2018

                  Komisjoni nimel

                  presidendi eest

                  komisjoni liige

               Phil HOGAN

            (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

            (2)  ELT C 53, 13.2.2018, lk 7.

            (3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1231, 13. september 2018, millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

text:
                  14.9.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 231/11

         NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1231,
         13. september 2018,
         millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 30. augusti 2017. aasta määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 5,
         võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Nõukogu võttis 30. augustil 2017 vastu määruse (EL) 2017/1509.

                     (2)

                     Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 8. augustil 2018 loetelu seoses ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

                     (3)

                     Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. september 2018

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  ELT L 224, 31.8.2017, lk 1.

            LISA
            Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „b) Juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all asendatakse kanne 71 järgmisega:

                           Nimi

                           Teised nimed

                           Asukoht

                           ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev

                           Muu teave

                           „71.

                           PRO-GAIN GROUP CORPORATION

                           30.3.2018

                           Ettevõtte omanik on või seda kontrollib Tsang Yung Yuan ning see on seotud KRDV söe ebaseaduslike tarnetega“.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 293/2012

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               2.6.2017,

               millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 293/2012

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist,
                  1
                eriti selle artikli 8 lõike 9 esimest lõiku ja artikli 13 lõike 6 esimest lõiku,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008
                  2
                alusel praegu kasutatava uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) asemel võetakse 1. septembrist 2017 kergsõidukite CO2-heite ja kütusekulu mõõtmiseks kasutusele uus regulatiivne katsemeetod – ühtlustatud ülemaailmne kergsõidukite katsetamise meetod (World Harmonised Light Vehicles Test Procedure, WLTP), nagu on sätestatud komisjoni määruses (EL) [.../...][WLTP]
                  3
               [Opoce to insert reference]. WLTP abil saadakse eeldavalt sellised CO2-heite ja kütusekulu väärtused, mis vastavad paremini tegelikele sõidutingimustele.

               (2)Selleks et võtta arvesse erinevust praeguse NEDC-ga ja uue WLTP-ga mõõdetud CO2-heite vahel, tuleks välja töötada metoodika, mis seob mõlema katsemeetodiga mõõdetud CO2-heite ja võimaldab kindlaks teha, kas tootjad järgivad oma CO2-eriheite sihttaset, mis on sätestatud määruses (EL) nr 510/2011.

               (3)Väikeste tarbesõidukite puhul juurutatakse WLTP kahes järgus, alustades N1-kategooria I klassi uute sõidukitüüpidega 1. septembrist 2017 ja kõikide uute N1-kategooria I klassi sõidukitega 1. septembrist 2018. N1-kategooria II ja III klassi uute sõidukitüüpide puhul võetakse WLTP kasutusele üks aasta hiljem, seega 1. septembrist 2018 uute sõidukitüüpide puhul ja 1. septembrist 2019 kõikide uute sõidukite puhul. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ
                  4
                artikli 3 punktis 22 määratletud seerialõpu sõidukid, mis kuuluvad kõnealuse N1-kategooria II ja III klassi, võivad jääda turule 28. veebruarini 2021 vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 27.

               (4)On asjakohane jätkata eriheite sihttasemetele vastavuse kontrollimist NEDC-põhise CO2-heite põhjal, juurutades järk-järgult WLTP-d, ühtlasi on soovitav ka tagada, et üleminek WLTP-põhistele sihttasemetele toimuks kõikide kergsõidukite osas üheaegselt. Seega on vaja võtta arvesse seerialõpu sõidukeid, mis jäävad turule 2021. Aastani, ja omistada nendele sõidukitele WLTP-põhine CO2-heite standardväärtus. Nimetatud standardväärtus peab olema selline, et see ei avaldaks kahjulikku mõju tootjate suutlikkusele saavutada nõutav eriheite sihttase aastaks 2021.

               (5)Seejuures tuleks arvesse võtta selliste tootjate olukorda, kes toodavad direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 lõikes 19 määratletud mittekomplektseid sõidukeid, mille tüübikinnitus toimub mitmes järgus. Vastavuse kindlakstegemiseks on asjakohane määrata ühte ja samasse sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluvatele mittekomplektsetele sõidukitele üks teadaoleva vastavusega NEDC-põhine CO2-heite tase, mis on määratud kindlaks määruse (EL) […/…] [WLTP] XXI lisa 4. all-lisa punktis 5.2.

               (6)N1-kategooria sõidukite puhul, mille suurim tehniliselt lubatud täismass on 3 000 kg või üle selle, on asjakohane anda tootjatele võimalus valida, kas määrata NEDC-põhised sõidutakistustegurid WLTP-põhiste katsetega saadud sõidutakistustegurite põhjal või kasutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4a lisa tabelis 3 esitatud väärtusi
                  5
               .

               (7)On soovitav vähendada nii tootjate kui ka tüübikinnitajate katsetest tingitud koormust ja anda võimalus määrata NEDC-põhiseid CO2-heite võrdlusväärtuseid modelleerimise teel. Sel eesmärgil on töötatud välja vastav modelleerimisvahend (vastavusvahend). Vastavusvahendi sisendandmete jaoks ei peaks olema vaja teha täiendavaid katseid; need sisendandmed on tuletatavad WLTP-põhistest tüübikinnituskatsetest.

               (8)CO2-heite vähendamise nõuete rangus üleminekul WLTP-le erineva kasutusega sõidukite ja eri tootjate puhul peab vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 13 lõike 6 neljandale lõigule olema samasugune, kui see on määruses (EL) nr 510/2011 määratletud NEDC-meetodiga määratud CO2-heite taseme korral. Vastavusse seadmise toimingus tuleb seega võtta arvesse ainult selliseid NEDC-põhiseid tingimusi, mida on tüübikinnituseks selgelt nõutud.

               (9)Võib leiduda eesrindlikke sõidukite tehnilisi lahendusi või teatavaid tehnilisi konfiguratsioone, mille korral võib vastavusvahendiga saada ebapiisava täpsusega NEDC-põhise CO2-heite. Sellistel juhtudel peaks tootjal olema võimalik teha modelleerimise asemel sõidukiga füüsiline katse. Ühetaoliste tingimuste tagamiseks peaksid füüsiliste katsete korral kehtima samasugused NEDC-põhise katse tingimused, nagu on sätestatud vastavusvahendi jaoks.

               (10)Selleks et normid oleksid ranguse poolest võrreldavad, on vaja määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 kohastes ökoinnovatsioonilahendusega saavutatava vähenemise arvutustes teha teatavaid kohandusi. Kuna sellise arvutusviisi raamtingimused ei peaks olema otseselt sõltuvad kasutatavast katsemeetodist, tuleks need säilitada endisel kujul, kaasa arvatud piirmäär, mis on sätestatud ökoinnovatsioonilahendusega saavutatava koguvähenemise kohta.

               (11)On vaja tagada, et menetluse puhul lubatud kõrvalekaldeid ja vastavusvahendiga saadud tulemusi kasutataks kavandatud viisil, mitte aga selleks, et kunstlikult vähendada CO2-heidet oma eesmärkide saavutamiseks. Seepärast tuleks pisteliselt teha piiratud arv füüsilisi katseid, et kontrollida, kas vastavusvahendi kasutamisega saadud NEDC-põhised võrdlusväärtused ja sisendandmed on õigesti määratud. Kui pistelise katsega leitakse, et tootja on esitanud tüübikinnituse jaoks NEDC-põhise CO2-heite väärtuse, mis on väiksem kui mõõtetulemuse lubatud kõrvalekalle, või kui on esitatud valed sisendandmed, peaks komisjonil olema võimalik kindlaks määrata ja kasutada parandustegurit, et vastava tootja eriheite keskmist suurendada. See peaks pidurdama ka kuritarvitusi ja lubatud mõõtehälvete liigset kasutamist.

               (12)CO2-heite seire on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 293/2012
                  6
               . Kõnealuse rakendusmääruse sätteid tuleb kohandada uue katsemeetodi kasutamiseks. Samuti on asjakohane ühtlustada väikeste tarbesõidukite seiret käsitlevad sätted ja sõiduautode suhtes kehtivad sätted, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1040/2010
                  7
               . WLTP puhul arvutatakse CO2-eriheide ja märgitakse iga üksiksõiduki vastavustunnistusse ning eriheidet tuleks jälgida, nagu ka teisi, juba teadaolevaid näitajaid. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 293/2012 vastavalt muuta.

               (13)Arvestades seda, et sõiduki registreerimise ja CO2-heite seire alal on vaja teha ulatuslikke muudatusi, on asjakohane anda liikmesriikidele võimalus võtta järk-järgult kasutusele uued jälgitavad näitajad alates 2017. aastast ja nõuda täielikult uue andmekogumi kasutamist alles 2018. aastast. 2017. aasta kohta esitatavad andmed peaksid sisaldama vähemalt neid andmeid, mis on vajalikud sihttasemele vastavuse tõendamiseks ja vastavustoimingu kuritarvitamise vältimiseks.

               (14)Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1
                  Reguleerimisese

               Käesolevas määruses sätestatakse:

               a)meetod, millega seatakse omavahel vastavusse määruse (EL) […/…][WLTP] XXI lisa kohaselt mõõdetud CO2-heide ning määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa kohaselt mõõdetud CO2-heide;

               b)menetlus punktis a osutatud meetodi kasutamiseks selleks, et kindlaks teha iga tootja keskmine CO2-eriheide;

               c)rakendusmääruse (EL) nr 293/2012 muudatused, mida on vaja selleks, et kohandada CO2-heite seiret nii, et see kajastaks heiteandmete muutumist.

               Artikkel 2
                  Mõisted

               Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)„NEDC-põhine CO2-heide“ – CO2-heide, mis on määratud vastavalt I lisale ja kantud vastavustunnistusse;

               2)„mõõdetud NEDC-põhine CO2-heide“ – CO2-heide (nii tsükli eri faaside heide kui ka kogu tsükli heide), mis on mõõdetud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa kohaselt sõidukiga tehtud füüsilistes katsetes;

               3)„WLTP-põhine CO2-heide“ – CO2-heide (kogu tsükli heide), mis on määratud vastavalt määruse (EL) […/…][WLTP] XXI lisas sätestatud katsemeetodile;

               4)„WLTP sõidukitüüpkond“ – sõidukitüüpkond, nagu see on sätestatud määruse (EL) […/…][WLTP] XXI lisa punktis 5.0;

               5)„vastavusvahend“ – modelleerimismudel, millele on osutatud I lisa punktis 2.

               Artikkel 3
                  Keskmise CO2-eriheite määramine seoses ajavahemikuks 2017–2020 püstitatud eesmärgiga

               1.Tootja keskmine CO2-eriheide kalendriaastatel 2017–2020, aasta 2020 kaasa arvatud, määratakse CO2-heite (kogu tsükli heide) alusel järgmiselt:

               a)kasutades NEDC-põhist CO2-heidet, kui tegemist on N1-kategooria väikeste tarbesõidukitega, mille tüübikinnitus tehakse määruse (EL) […/…][WLTP] XXI lisa alusel;

               b)kui tegemist on olemasolevate N1-kategooria I klassi sõidukitega, mille tüübikinnitus on tehtud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa järgi, kasutatakse NEDC-põhist mõõdetud CO2-heidet kuni 31. augustini 2018 ning arvutatud NEDC-põhist CO2-heidet alates 1. septembrist 2018 kuni 31. detsembrini 2020;

               c)kui tegemist on olemasolevate N1-kategooria II ja III klassi sõidukitega, mille tüübikinnitus on tehtud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa järgi, kasutatakse NEDC-põhist mõõdetud CO2-heidet kuni 31. augustini 2019 ning arvutatud NEDC-põhist CO2-heidet alates 1. septembrist 2019 kuni 31. detsembrini 2020;

               d)direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 27 osutatud seerialõpu sõidukite puhul kasutatakse NEDC-põhist mõõdetud CO2-heidet.

               2.Tootjad, kelle vastutusel on rohkem kui 1000, kuid vähem kui 22 000 Euroopa Liidus ühel kalendriaastal aastatel 2017–2020, 2020. aasta kaasa arvatud, registreeritud uut väikest tarbesõidukit, võivad kasutada kas arvutatud NEDC-põhist CO2-heidet või mõõdetud NEDC-põhist CO2-heidet.

               Artikkel 4
                  WLTP-põhise CO2-heite järgi keskmise eriheite määramine

               1.1. jaanuarist 2018 jälgitakse kõikide registreeritud uute sõidukite WLTP-põhist CO2-heidet kogu tsükli heitena või vajaduse korral kogu tsükli kaalutud keskmisena kooskõlas vastavustunnistuse kirjega 49.4.

               2.Seerialõpu sõidukitele, millel ei ole tüübikinnitust vastavalt komisjoni määrusele (EL) [.../...] [WLTP], kuid mis registreeritakse 2020. või 2021. aastal, omistatakse järgmised WLTP-põhised CO2-heited keskmise CO2-eriheite arvutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõike 4 punktile a:

               a)komplektsete N1-kategooria sõidukite osas keskmine WLTP-põhine CO2-eriheide, mis vastaval kalendriaastal määratakse kindlaks tootjale;

               b)komplekteeritud N1-kategooria sõidukite osas vastaval kalendriaastal registreeritud selliste uute komplekteeritud sõidukite keskmine WLTP-põhine CO2-eriheide, mille puhul tootja on vastutav selliste komplekteeritud sõidukite tootmiseks kasutatud lähtesõidukite eest.

               3.Iga tootja WLTP-põhise CO2-heite alusel arvutatud keskmisi eriheiteid määratakse alates 1. jaanuarist 2019. Alates 1. jaanuarist 2021 kasutatakse selliseid keskmisi eriheiteid selleks, et teha kindlaks, kas tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid.

               Artikkel 5
                  Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 kohaldamine seoses ökoinnovatsiooniga

               1.1. jaanuarist 2021 võetakse tootja keskmise eriheite arvutamisel arvesse üksnes sellist ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud CO2-heite vähenemist määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses, mida ei hõlma määruse (EL) […/…][WLTP] XXI lisas sätestatud katsemeetod.

               2.Tootja ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud koguvähenemist parandatakse kalendriaastatel 2021, 2022 ja 2023 järgmiselt:

               a)2021. aastal:

               b)2022. aastal: ;

               c)2023. aastal: .

               Siin

                  on selline ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud vähenemine asjaomasel aastal, mida võetakse arvesse keskmise eriheite arvutamisel;

                  on selline ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud vähenemine asjaomasel aastal, mis määratakse WLTP-põhiselt ja märgitakse vastavustunnistusse.

               2024. kalendriaastast võetakse ökoinnovatsioonilahendusega saavutatud vähenemist arvesse keskmise eriheite arvutamisel ilma kohandusi tegemata.

               Artikkel 6
                  Arvutatud ja parandatud NEDC-põhine CO2-heide, mida kasutatakse keskmise eriheite arvutamiseks

               1.2017. kalendriaastast kuni 2020. aastani (2020 kaasa arvatud) arvutatakse tootja keskmine CO2-eriheide sellise NEDC-põhise CO2-heite alusel, mis saadakse I lisa punkti 3.2 alapunkti b alusel mittekomplektsete sõidukite korral, või komplektsete või, nagu on asjakohane, komplekteeritud sõidukite korral I lisa 4. jaotises sätestatud meetodiga, välja arvatud juhud, kui kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punkti b või c või lõiget 2.

               2.Kui WLTP sõidukitüüpkonna hälbetegur De, nagu see on määratud vastavalt I lisa punktile 3.2.8, ületab väärtust 0,04, või kui kasutatakse kontrolltegurit „1“, mis on kindlaks määratud kõnealuses punktis, korrutatakse kõnealuse sõidukitüüpkonna eest vastutava tootja arvutatud NEDC-põhine keskmine CO2-eriheide järgmise parandusteguriga:

               Siin

               Dei
                     määratakse kindlaks I lisa punkti 3.2.8 järgi;

               ri
                     on asjaomasesse WLTP sõidukitüüpkonda i  kuuluvate sõidukite registreerimiste arv aastas;

                  võrdub 0-ga, kui Dei puudub, muudel juhtudel on see võrdne 1-ga;

               N
                     on selliste WLTP sõidukitüüpkondade arv, mille eest tootja vastutab.

               Artikkel 8
                  Määruse (EL) nr 293/2012 muutmine

               Määrust (EL) nr 293/2012 muudetakse järgmiselt:

               1)artiklile 4 lisatakse lõige 10:

               „10.
                     Seerialõpu sõidukitele, mis on registreeritud 2020. või 2021. aastal, omistatakse keskmise eriheite arvutamiseks sellised WLTP-põhised CO2 väärtused, mis on määratud komisjoni rakendusmääruse (EL) [.../...]* artikli 4 lõike 2 kohaselt.

               _____________________

               *Komisjoni rakendusmäärus (EL) [.../...], millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatust kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 293/2012 (ELT L …, …, lk …).“;

               2)artikkel 6 asendatakse järgmisega:

               Artikkel 6
                  Liikmesriikide koostatavad andmed

               Üksikasjalike seireandmete koostamisel lisavad liikmesriigid järgmised andmed:

               a)
                     iga sõiduki kohta, mis on varustatud uuendusliku tehnilise lahendusega, esitatakse sellise sõiduki CO2-eriheide, arvestamata määruse (EÜ) nr 510/2011 artikli 12 kohaselt heakskiidetud uuendusliku tehnilise lahendusega saavutatud CO2-heite vähenemist.

               b)
                     iga sõiduki korral hälbetegur ja kontrolltegur, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) […/…]* I lisa punktile 3.2.8

               Sõltumata määruse (EL) nr 510/2011 II lisa A osas osutatud üksikasjalikest andmetest esitab liikmesriik seoses 31. detsembrini 2017 jälgitavate andmetega lisaks juba kõnealuses osas nõutud näitajatele üksnes hälbeteguri De ja kontrollteguri, millele on osutatud käesoleva artikli punktis b. Alates 1. jaanuarist 2018 jälgitakse kõiki määruse (EL) nr 510/2011 II lisa A osas sätestatud üksikasjalikke andmeid ning need esitatakse määruse (EL) nr 510/2011 II lisa C osas sätestatud vormingus.

               _____________________

               Komisjoni rakendusmäärus (EL) [.../...], millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemeetodi muudatust kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 293/2012 (ELT L …, …, lk …).“;

               3)artikkel 7 jäetakse välja;

               4)Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

               a)lõike 1 viimane lõik jäetakse välja;

               b)
                     lõiked 3 ja 4 jäetakse välja;

               5)Artikkel 10b asendatakse järgmisega:

               „Artikkel 10b
                  Esialgse andmekogu koostamine

               1.Tootjale vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõike 4 teisele lõigule edastatav esialgne andmekogum peab sisaldama kirjeid, mida, tuginedes tootja nimele sõiduki valmistajatehase tähisele, võib omistada kõnealusele tootjale.

               Keskregistris, millele on viidatud määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõike 4 esimeses lõigus, ei tohi olla sõiduki valmistajatehase tähiste andmeid.

               2.Sõiduki valmistajatehase tähiste töötlemine ei hõlma selliste isikuandmete töötlemist, mida võiks seostada kõnealuste numbritega, või mis tahes muude andmete töötlemist, mis võimaldaks sõiduki valmistajatehase tähiseid seostada isikuandmetega.“;

               6)I lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

               Artikkel 9
                  Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikli 8 punkte 4 ja 5 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 2.6.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

                     (2)

                        Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

                     (3)

                        Komisjoni määrus (EL) .../..., millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L ..., ......., lk ...).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

                     (5)

                        ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 83 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate saasteainete heitkogustega vastavalt mootorile ette nähtud kütusele, ELT L 172, 3.7.2015, lk1.

                     (6)

                        Komisjoni 3. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 293/2012 uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 98, 4.4.2012, lk 1).

                     (7)

                        Komisjoni 10. novembri 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1014/2010 uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega ajakohastatakse liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1141 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               12.7.2017,

               millega ajakohastatakse liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1141 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta,
                  1
                eriti selle artikli 4 lõikeid 1 ja 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1141
                  2
                on kehtestatud liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri (edaspidi „liidu nimekiri“), mida tuleb vastavalt määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 4 lõikele 2 vajaduse korral ajakohastada.

               (2)Olemasolevate tõendite ja määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 5 lõike 1 kohaselt tehtud riskihindamiste alusel on komisjon jõudnud järeldusele, et kõigile kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavad järgmised invasiivsed võõrliigid: Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766; Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb.; Asclepias syriaca L.; Elodea nuttallii (Planch.) St. John; Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel; Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier; Impatiens glandulifera Royle; Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus; Myriophyllum heterophyllum Michaux; Nyctereutes procyonoides Gray, 1834; Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766; Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov.

               (3)Komisjon leidis, et kõigi kõnealuste invasiivsete võõrliikide puhul on nõuetekohaselt arvesse võetud kõiki määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 4 lõikes 6 sätestatud aspekte.

               (4)Mõnel liikmesriigil on kavas taotleda komisjonilt määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 9 kohaselt luba kährikute (Nyctereutes procyonoides) (Gray, 1834) kasvatamise jätkamiseks sotsiaalset ja majanduslikku laadi kaaluka üldise huvi tõttu.   Seda silmas pidades, tuleks kõnealuse liigi liidu nimekirja lisamisel kohaldada üleminekuperioodi, et võimaldada enne nimekirja lisamise jõustumist viia lõpule kõnealuse määruse artikli 9 kohane menetlus.

               (5)Pärast rakendusmääruse (EL) 2016/1141 vastuvõtmise kuupäeva on nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87
                  3
                sätestatud CN-koode korduvalt ajakohastatud ning nende kõige hilisemad muudatused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1821
                  4
               . Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1141 vastavalt muuta.

               (6)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas invasiivsete võõrliikide komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1141 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 12.7.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 317, 4.11.2014, lk 35.

                     (2)

                        Komisjoni 13. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1141, millega võetakse vastu liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekiri vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1143/2014 (ELT L 189, 14.7.2016, lk 4).

                     (3)

                        Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

                     (4)

                        Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 294, 28.10.2016, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2016/1141 lisa muudetakse järgmiselt.

               (1)Liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja sisaldavasse tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised liigid:

                        Liik

                        (i)

                        Elusisendite CN-koodid

                        (ii)

                        Paljunemisvõimeliste osade CN-koodid

                        (iii)

                        Seotud kaupade kategooriad

                        (iv)

                        „Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766

                        ex 0106 39 80

                        ex 0407 19 90 (viljastatud munad inkubeerimiseks)

                        Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        (12)

                        Asclepias syriaca L.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        (7)

                        Elodea nuttallii (Planch.) St. John

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        Impatiens glandulifera Royle

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        (7), (12)

                        Myriophyllum heterophyllum Michaux

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                        Nyctereutes procyonoides Gray, 1834(*)

                        ex 0106 19 00

                        ---

                        Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766

                        ex 0106 19 00

                        ---

                        Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov.

                        ex 0602 90 50

                        ex 1209 99 99 (seemned)

                (*) Liigi Nyctereutes procyonoides (Gray, 1834) lisamine jõustub [Office of Publications please insert date 18 months after entry into force.].“

               (2)Tabelit käsitlevates märkustes lisatakse iv veeru kohta järgmine punkt:

               „(12) ex 2309 90: linnusöödavalmistised.“

               (3)CN-kood „0301 99 18“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0301 99 17“.

               (4)CN-kood „0306 24 80“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0306 33 90“.

               (5)CN-kood „0306 29 10“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0306 39 10“.

               (6)CN-kood „0602 90 49“ asendatakse kogu lisas CN-koodiga „0602 90 46 või 0602 90 48“.


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 641/2014 seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära suurendamisest teatamisega

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               9.4.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 641/2014 seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära suurendamisest teatamisega

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009,
                  1
                eriti selle artikli 36 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 641/2014
                  2
                on kehtestatud määruse (EL) nr 1307/2013 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad) rakenduseeskirjad.

               (2)Määrust (EL) nr 1307/2013 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2393,
                  3
                millega muu hulgas lisati määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõikele 4 ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide jaoks võimalus suurendada oma ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära.

               (3)Arvestades määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 muudatusi, on vaja kehtestada eeskirjad ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära suurendamisest teatamise kohta.

               (4)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 641/2014 vastavalt muuta.

               (5)Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmääruse (EL) nr 641/2014 muutmine

               Rakendusmäärust (EL) 641/2014 muudetakse järgmiselt.

               1)
                     Lisatakse artikkel 16a:

               „Artikkel 16a

               Teade määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõikes 4 osutatud ühtse pindalatoetuse kava ülemmäära suurendamise kohta

               Kui liikmesriik teatab komisjonile oma otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõikele 4, peab komisjonile iga kalendriaasta kohta alates 2018. aastast kuni 2020. aastani esitatav teave sisaldama protsendimäära aastasest riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas ja millest on maha arvatud summa, mis tuleneb kõnealuse määruse artikli 47 lõike 1 kohaldamisest.“

               Artikkel 2

               Jõustumine

               Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 9.4.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

                     (2)

                        Komisjoni 16. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 641/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad) rakenduseeskirjad (ELT L 181, 20.6.2014, p. 74).

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (ELT L 350, 29.12.2017, lk 15).


title: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 ühtsete taotluste ja maksetaotluste muutmise ning kontrollide osas

text:
               KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) …/…,

               18.5.2018,

               millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 ühtsete taotluste ja maksetaotluste muutmise ning kontrollide osas

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008,
                  1
                eriti selle artikli 62 lõike 2 esimese lõigu punkte a ja b ning artikli 78 esimese lõigu punkte b ja c,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014
                  2
                artikli 15 lõikes 2a on sätestatud tähtaeg, mille jooksul toetusesaajad võivad oma ühtseid taotlusi või maksetaotlusi pärast esialgsete kontrollide tulemuste teatavakstegemist muuta. Toetusesaajate võrdseks kohtlemiseks tuleks tagada, et kõigil toetusesaajatel oleks pärast esialgse kontrolli tulemuste teatamise tähtaega võrdne arv päevi, et oma ühtseid taotlusi või maksetaotlusi muuta.

               (2)Rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 24 lõikes 4 on sätestatud, et juhul kui ortofotode (satelliit- või aerofotod) fototõlgendus ei anna tulemusi, mille alusel saaks teha lõplikke järeldusi, mis rahuldaksid pädevat asutust haldus- või kohapealsete kontrollide objektiks oleva põllu rahastamiskõlblikkuse või nõuetekohase suuruse kohta, kontrollib pädev asutus põlde füüsiliselt. Uute tehnoloogiate, nagu mehitamata õhusõidukite süsteemide, geomärgistusega fotode, GNSS-vastuvõtjate koos EGNOSe ja GALILEOga ning Copernicuse programmi Sentineli missioonide satelliitide ja muude satelliitide kaudu kogutud andmete abil on võimalik saada põllumajandusvaldkonnas toimuva kohta asjakohaseid andmeid. Selleks et vähendada pädevate asutuste ja toetusesaajate halduskoormust, eelkõige kohapealsete kontrollide arvu, ning edendada uute tehnoloogiate kasutamist ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis, tuleks lubada kasutada selliste tehnoloogiate abil kogutud asjakohaseid tõendeid ja muid dokumentaalseid tõendeid vastava toetuskava või toetusmeetme rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide, kohustuste või muude kohustuste täitmise kontrollimiseks, samuti selleks, et kontrollida nõuetele vastavusega seotud nõuete ja standardite täitmist. Kohapealsed kontrollid peaksid jääma endiselt vajalikuks juhul, kui eespool osutatud tõendid ei anna lõplikke tulemusi.

               (3)Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliidid, mis on integreeritud EGNOS/Galileo andmetega, pakuvad asjakohaseid ning täielikke, vabu ja avatud andmeid, millele tuginedes saavad liikmesriigid teha kõikide põllumajandusmaade seiret. Liikmesriikidel või piirkondadel tuleks lubada kasutada alternatiivset kontrollimeetodit (edaspidi „seire“), mille puhul kasutatakse süstemaatiliselt neid või sarnaseid andmeid ja töödeldakse neid automatiseeritud viisil, samuti tuleks seda kohaldada järelkontrolli juhtumitele, kus andmete automatiseeritud töötlemine annab ebaselgeid tulemusi; alternatiivne meetod ei tohi kahjustada süsteemi toimimist ning selle puhul peab olema tagatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse nõutav kindlustase. Seepärast tuleks ette näha õigusraamistik, et sätestada tingimused, millal võib liikmesriigis või piirkonnas asendada kohapealsed kontrollid seire teel tehtavate kontrolliga.

               (4)Juhul kui seire teel tehtava kontrolli abil saab pädev asutus otsustada, kas kohaldada komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014
                  3
                artikli 19a lõikes 3 sätestatud halduskaristust, tuleks ette näha, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 33a kohane kohapealne järelkontroll ei ole vajalik.

               (5)Võttes arvesse algset investeeringut, mida pädevatel asutustel on vaja teha praegu kasutatava kohapealsete kontrollide meetodi asendamiseks seire teel tehtava kontrolliga, tuleks ette näha teatav paindlikkus, mille kohaselt võib seire teel tehtavat kontrolli kohaldada ainult teatavate toetuskavade, toetusmeetmete või tegevuste liikide puhul, ning näha ette võimalus võtta seire teel tehtav kontroll mõne toetuskava või toetusmeetme puhul kasutusele järk-järgult. Üleminekuperioodi jooksul, mis peaks olema ajaliselt piiratud, et tagada toetusesaajate võrdne kohtlemine, tuleks uute sätetega tagada, et liikmesriigid või piirkonnad saavad hakata kasutama seire teel tehtavat kontrolli tervel toetuskava või toetusmeetmega hõlmatud alal järk-järgult. Sellise lähenemisviisi korral saaksid liikmesriigid või piirkonnad teha ettevalmistusi seire teel tehtava kontrolli täielikuks rakendamiseks ning töötada üksikasjalikult välja järelmeetmed ning andmete analüüsiks kasutatavad IT-vahendid. Juhul kui seire teel tehtav kontroll piirdub üksnes selgelt määratletud, objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel valitud aladega, tuleks seire teel kontrollida kõiki kõnealustes piirkondades asuvaid toetusesaajaid.

               (6)Kui Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliitide poolt esitatud andmed ei ole asjakohased, tuleks kehtestada kontrolli miinimummäär, et tagada rahastamiskõlblikkuse tingimuste, nõuete ja muude kohustuste täitmise kontroll. Kohapealsed kontrollid peaksid olema vajalikud üksnes juhul, kui uute tehnoloogiate (näiteks geomärgistusega fotod ja mehitamata õhusõidukite süsteemid) abil kogutud tõendid või asjakohased dokumentaalsed tõendid ei anna lõplikku tulemust või kui pädevad asutused prognoosivad, et mitte ükski sellist liiki tõenditest ei ole tõhus, et kontrollida vastavust rahastamiskõlblikkuse tingimustele, nõuetele ja muudele kohustustele, mille puhul ei ole võimalik seiret kasutada.

               (7)Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliitide andmete või samalaadsete andmete automatiseeritud analüüsi tulemused võivad aidata toetusesaajatel nõudeid täita. Toetusesaajatele tuleks teatada võimalikest rikkumistest ning tuleks kehtestada nõue, et riigi ametiasutused looksid selleks vajalikud vahendid. On asjakohane ette näha, et teabevahetust toetusesaajatega nende tulemuste teemal ei käsitata kui toetusesaajale saadetavat teadet pädeva asutuse kavatsusest kohapealse kontrolli tegemise kohta. Toetusesaajatele tuleks anda võimalus muuta oma toetuse- või maksetaotlusi, et parandada oma deklaratsioone põllumajandusmaa kasutamise kohta, tingimusel et kõnealused nõuded on täidetud. Samuti on asjakohane lubada liikmesriikidel kehtestada tähtaeg, mille jooksul võib kõnealused muudatused heaks kiita.

               (8)Tuleks täpsustada, et taotlused või taotlejad, kes ei ole kohapealse kontrolli ajal vastuvõetavad või ei vasta toetuse saamise tingimustele, ei tohiks kuuluda kontrollikogumisse, kust võetakse proovid kontrolli miinimummäära täitmiseks. Samuti tuleks ette näha, et kõnealuseid taotlusi või taotlejaid käsitlevaid andmeid tuleks kasutada ristkontrollide tegemiseks, et tuvastada vastuvõetud taotluste puhul esinevad topelttaotlused ja vaadata läbi põldude identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks vajalik teave.

               (9)Et täpsustada püsirohumaaks tagasimuutmise kohustuse kohapealse kontrollimise ulatust juhul, kui keskkonnatundlike püsirohumaade kohustust on rikutud, tuleks näha ette, et püsirohumaaks tagasi muudetud põldudel tuleb teha kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas tagasimuutmise kohustus on täidetud.

               (10)Selleks et liikmesriigid saaksid oma valimi moodustamist optimeerida, on asjakohane näha ette suurem paindlikkus proovide valimisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklitele 30–33. Valimi kohustuslik moodustamismeetod tuleks asendada üldpõhimõtetega, kuidas proove kombineerida. Lisaks tuleks tüüpilise veamäära saamiseks esitada iga toetuskava ja toetusmeetme kohta minimaalne juhuslik valim. Et keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse kontrollimisel jääda riskipõhise lähenemisviisi juurde, tuleks määrata kindlaks ka asjakohaste kontrollivalimite moodustamise meetod.

               (11)Selleks et hõlbustada ühtse süsteemi rakendamist ja vähendada kontrollimise aega, tuleks laiendada võimalust piirduda asjaomase põllu mõõtmise kontrollimisel juhusliku valimiga, mis hõlmab 50 % deklareeritud põldudest, nii et see hõlmaks ka rahastamiskõlblikkuse kontrollimist.

               (12)Seire teel tehtava kontrolli rakendamise kontrollimiseks tuleks liikmesriikidele ette näha teatamiskohustus.

               (13)Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

               (14)Et liikmesriigid saaksid uusi tehnoloogiaid oma integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemides võimalikult kiiresti kasutada, tuleks ühtseid taotlusi ja maksetaotlusi ning kontrolle käsitlevaid eeskirju kohaldada alates 2018. taotlusaastast. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               (15)Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

               Artikkel 1

               Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

               (a)lisatakse lõige 1b:

               „1b. Kui seire teel tehtav kontroll toimub artikli 40a kohaselt, võivad toetusesaajad muuta üksikute põldude kasutamisega seotud ühtset taotlust või maksetaotlust tingimusel, et järgitakse asjaomaste otsetoetuskavade või maaelu arengu meetmete nõudeid.“;

               (b)lõige 2a asendatakse järgmisega:

               „2a. Lõike 1a kohaselt tehtud esialgsest kontrollist tulenevad muudatused teatatakse pädevale asutusele üheksa kalendripäeva jooksul arvestatuna lõpptähtpäevast, milleks peab toetusesaajat olema artikli 11 lõikes 4 osutatud esialgse kontrolli tulemustest teavitatud.

               Sellised teated esitatakse kirjalikult või georuumilise toetusetaotluse vormi kaudu.“;

               (c)lisatakse lõige 2b:

               „2b. Lõike 1b kohaselt tehtud muudatustest teatatakse pädevale asutusele viimase määratud kuupäevaks. Osutatud kuupäev peab olema vähemalt 15 kalendripäeva enne kuupäeva, mil toetusesaajatele tehakse esimene osamakse või ettemakse vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 75.

               Sellised teated esitatakse kirjalikult või georuumilise toetusetaotluse vormi kaudu.“;

               (d)lõikele 3 lisatakse teine lõik:

               „Esimese lõigu kohaldamisel ei käsitata artikli 40a lõike 1 punktis d sätestatud kohustust kui toetusesaajale edastatavat teadet pädeva asutuse kavatsusest kohapealset kontrolli teha.“

               (2)Artikli 24 lõige 4 asendatakse järgmisega:

               „4. Juhul kui ortofotode (satelliit- või aerofotod) fototõlgendus või muud asjakohased tõendid, sealhulgas toetusesaaja poolt pädeva asutuse taotlusel esitatud tõendusmaterjal ei anna tulemusi, mille alusel saaks teha lõplikke järeldusi, mis rahuldaksid pädevat asutust haldus- või kohapealsete kontrollide objektiks oleva põllu rahastamiskõlblikkuse või nõuetekohase suuruse kohta, kontrollib pädev asutus põlde füüsiliselt.“

               (3)Artikli 29 lõikele 1 lisatakse kolmas lõik:

               „Andmeid, mis on taotlustes või hõlmavad taotlejaid, kes ei osutu vastuvõetavaks või ei ole rahastamiskõlblikud vastavalt artikli 34 lõikele 1, kasutatakse käesoleva lõike esimese lõigu punktide a, c ja e kohaselt.“

               (4)Artikli 31 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

               „g) 100 % kõikidest põldudest, mille puhul on kohustus muuta maa tagasi püsirohumaaks kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikliga 42;“.

               (5)Artikli 33a lõige 2 asendatakse järgmisega:

               „2. Lõikes 1 osutatud kohapealse kontrolli järelkontroll ei ole vajalik, kui tuvastatud üledeklareerimise tulemusel on põldude identifitseerimise süsteemis asjaomane võrdlusmaatükk ajakohastatud, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artiklis 5, või kui kõnealuse toetuskava või toetusmeetme puhul teostatakse kontrolli käesoleva määruse artiklis 40a osutatud seirena järgmisel taotlusaastal, ning kui pädeval asutusel on lubatud otsustada, kas tuleks kohaldada delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 19a lõikes 3 sätestatud halduskaristust.“

               (6)Artiklit 34 muudetakse järgmiselt.

               (a)Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

               „1. Need taotlused või taotlejad, kes ei osutu vastuvõetavaks või ei ole taotluse esitamise ajal või pärast halduskontrolle või kohapealseid kontrolle rahastamiskõlblikud, ei tohi moodusta osa kontrollikogumist.

               2. Artiklite 30 ja 31 kohaldamisel tuleb valimi moodustamisel tagada, et:

               (a)artikli 30 punktides a–f ja h ning artikli 31 lõike 1 punktides a, c, d ja e osutatud kontrollikogumist valitakse 1–1,25 % juhumeetodil;

               (b)artikli 31 lõike 1 punktis b osutatud kontrollikogumist valitakse 0,6–0,75 % juhumeetodil;

               (c)artikli 31 lõike 1 punktis h osutatud kontrollikogumist valitakse 4–5 % juhumeetodil;

               (d)artikli 31 lõike 1 punktides a–e ja punktis h osutatud kontrollivalimisse jäävate toetusesaajate ülejäänud arv saadakse riskianalüüsi alusel.

               Artikli 31 kohaldamisel tagavad liikmesriigid, et kohaldatavaid eri tavasid hõlmav kontrollivalim on esinduslik.

               Artikli 31 lõike 3 esimese lõigu kohaldamisel valitakse kohapeal kontrollitavad lisatud toetusesaajad riskianalüüsi põhjal.

               3. Artiklite 32 ja 33 kohaldamisel peab 20–25 % vahemikku jääv kohapeal kontrollitavate toetusesaajate miinimumarv olema valitud juhumeetodil ning artikli 32 lõike 2a kohaldamisel peab 100 % toetusesaajate rühmadest ning 20–25 % kohapeal kontrollitavatest kohustustest olema valitud juhumeetodil. Kohapeal kontrollitavate toetusesaajate ja kohustuste ülejäänud arv peab olema valitud riskianalüüsi alusel.

               Artiklite 32 ja 33 kohaldamisel võib valimi juhuslik osa hõlmata ka kas toetusesaajaid, kes on juba juhuslikult valitud vastavalt lõike 2 punktidele a, b ja c, või täiendavaid toetusesaajaid, kes on valitud juhumeetodil vastavalt artikli 26 lõike 4 teisele lõigule, või mõlemat. Selliste toetusesaajate arv kontrollivalimis ei tohi ületada nende osakaalu kontrollikogumis.

               Artikli 32 kohaldamisel võivad liikmesriigid valida riskianalüüsi tulemusel toetusesaajatele kohaldatavad maaelu arengu erimeetmed.“

               (b)Lisatakse lõige 4a:

               „4a. Artiklite 30–33 ja artikli 40a lõike 1 punkti c kohaldamisel võib sama toetusesaaja kasutada mitut asjaomast kontrolli miinimummäära, tingimusel et see ei mõjuta sellekohaselt nõutud riskipõhiste valimite moodustamise tõhusust.

               Valitud toetusesaajate kohapealne kontroll võib piirduda valitud toetuskavaga või maaelu arengu meetmega, kui muude toetuskavade või nende suhtes kohaldatud toetusmeetmete kontrolli miinimummäärad on juba täidetud.“

               (c)Lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:

               „b) võrreldes deklareeritud pindala ja riskipõhiselt määratud pindala ning juhumeetodil valitud valimi vahe tulemusi või võrreldes deklareeritud loomade ja riskipõhiselt määratud loomade ning juhumeetodil valitud valimi vahe tulemusi;“.

               (7)Artiklit 38 muudetakse järgmiselt.

               (a)Lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Kohapealse kontrolli osaks oleva põllu rahastamiskõlblikkuse kontrollimisel ja tegeliku pindala mõõtmisel võib piirduda juhumeetodil moodustatud valimiga vähemalt 50 %st põldudest, mille kohta on pindalatoetuskavade ja/või maaelu arengu meetmete raames toetuse- või maksetaotlus esitatud. Kui kõnealuse valimi kontrollimisel avastatakse rikkumisi, mõõdetakse üle kõik põllud ja neile tehakse rahastamiskõlblikkuse kontroll või ekstrapoleeritakse valimi tulemused ülejäänud kogumile.“

               (b)Lõikes 7 asendatakse sõnad „delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 17 lõike 1 punkti b“ sõnadega „delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 17“.

               (c)Lõikes 8 asendatakse sõnad „kaks eraldi hindamist“ sõnadega „eraldi mõõtmised“.

               (8)Artikli 39 lõige 1 asendatakse järgmisega:

               „1. Põldude rahastamiskõlblikkust kontrollitakse mis tahes asjakohaste vahendite abil, sealhulgas tõendusmaterjal, mis toetusesaaja peab pädeva asutuse nõudmisel esitama. Kõnealune kontroll hõlmab vajaduse korral ka põllumajanduskultuuri kontrollimist. Selleks võib vajaduse korral küsida lisatõendeid.“

               (9)Artikli 40 punkt b asendatakse järgmisega:

               „b) kontrollima füüsiliselt kõiki selliseid põlde, mille puhul fototõlgendus või muu pädeva asutuse nõutav asjakohane tõendusmaterjal ei võimalda pädeval asutusel pindala deklaratsiooni õigsust rahuldavalt kontrollida.“

               (10)Lisatakse artikkel 40a:

               „Artikkel 40a

               Seire teel tehtav kontroll

               1. Pädevad asutused võivad teha kontrolli seire teel. Kui nad otsustavad seda teha, peavad nad:

               (a)kehtestama korra, mille alusel korrapäraselt ja süstemaatiliselt vaadelda, jälgida ja hinnata kõiki rahastamiskõlblikkuse kriteeriumeid, kohustusi ja muid ülesandeid, mille seiret on võimalik teha Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliitide andmete või muude vähemalt samaväärse väärtusega andmete alusel sellise ajavahemiku jooksul, mis võimaldab teha järeldusi taotletud toetuse rahastamiskõlblikkuse kohta;

               (b)kohaldama vajaduse korral ja selleks, et teha kindlaks taotletud toetuse rahastamiskõlblikkus, asjakohaseid järelmeetmed;

               (c)kontrollima 5 % toetusesaajaid, kelle puhul kehtivad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, kohustused ja muud ülesanded, mille seiret ei ole võimalik teha Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliitide andmete või muude vähemalt samaväärse väärtusega andmete alusel, ja kelle puhul on asjakohane järeldada et nad on toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud. 1–1,25 % toetusesaajatest peab olema valitud juhumeetodil. Ülejäänud toetusesaajad peavad olema valitud riskianalüüsi alusel;

               (d)teavitama toetusesaajaid otsusest teha kontroll seire teel ja luua asjakohased vahendid, et edastada toetusesaajatele vähemalt teave hoiatuste ning punktide b ja c kohaldamiseks vajalike tõendite kohta.

               Punktide b ja c kohaldamisel kontrollitakse põldu füüsiliselt, kui asjakohased tõendid, sealhulgas toetusesaaja poolt pädeva asutuse taotlusel esitatud tõendusmaterjal, ei võimalda teha järeldust taotletud toetuse rahastamiskõlblikkuse kohta. Füüsilise kontrollimise puhul võib piirduda rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide, kohustuste ja muude selliste ülesannete kontrollimisega, mis on asjakohased taotletud toetuse kohta järelduse tegemiseks.

               2. Kui pädev asutus teeb kontrolli seire teel vastavalt lõikele 1, suudab näidata tegelikku tegevuste toimumist, mis vastab käesoleva määruse artiklites 7, 17 ja 29 sätestatud nõuetele, ning on tõendanud põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteeti, nagu on hinnatud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikliga 6:

               (a)siis käesoleva määruse artikleid 25, 26, 30, 31, 32, 34, 35, 36, artikli 37 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artikleid 38 ja 40 ei kohaldata;

               (b)kontrollitakse delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 9 kohaselt kanepitaime tetrahüdrokannabinooli sisaldust 30 %-l pindalast või 20 %-l pindalast, juhul kui liikmesriigil on eelneva heakskiitmise süsteem.

               3. Pädev asutus võib otsustada kohaldada seire teel tehtavaid kontrolle iga üksiku pindalatoetuse kava või toetusmeetme või tegevuse liigi või kindlaksmääratud toetusesaajate rühmade tasandil, kelle suhtes kohaldatakse keskkonnasäästlikumaks muutmise toetust, nagu on osutatud artikli 31 lõike 1 punktides a–h.

               Esimese kahe kohaldamisaasta jooksul võib pädev asutus otsustada kohaldada seire teel tehtavaid kontrolle, mis tehakse toetuskava või toetusmeetme saajatele objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Sellistel juhtudel peavad alad, kus teisel kohaldamisaastal seire teel tehtavaid kontrolle kasutatakse, olema suuremad kui esimesel kohaldamisaastal.

               Kui pädev asutus otsustab teha kontrolle vastavalt esimesele või teisele lõigule, kohaldatakse lõikeid 1 ja 2 ainult nende toetusesaajate suhtes, kelle puhul kohaldatakse seire teel tehtavaid kontrolle.“

               (11)Lisatakse artikkel 40b:

               „Artikkel 40b

               Teavitamine

               Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle kalendriaasta 1. detsembriks, mis eelneb kalendriaastale, mil nad alustavad seire teel tehtavaid kontrolle, oma otsusest valida seire teel tehtavad kontrollid ning märgivad kavad või meetmed või tegevuste liigid ja vajaduse korral alad, kus selliste kavade või meetmete seiret teostatakse, ning nende valimiseks kasutatud kriteeriumid.

               Kui pädev asutus on siiski otsustanud teha kontrolli seire teel alates 2018. taotlusaastast, tuleb teade esitada ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa Liidu Teatajas.“

               (12)Artiklit 41 muudetakse järgmiselt.

               (a)Lõikele 1 lisatakse teine lõik:

               „Kui kontroll tehakse seire teel vastavalt artiklile 40a, siis esimese lõigu punkte b–e ei kohaldata. Kontrolliaruandes märgitakse seire teel tehtavate kontrollide tulemused põldude kohta.“

               (b)Lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

               „Kui kohapealset kontrolli tehakse kaugseire teel kooskõlas artikliga 40 või seire teel tehtava kontrollina kooskõlas artikliga 40a ning kaugseire või seire teel tehtava kontrolli käigus ei avastata eeskirjade eiramisi, võivad liikmesriigid otsustada mitte anda toetusesaajale võimalust kontrolliaruandele alla kirjutada. Kui sellise kontrolli või seire tulemusena avastatakse mis tahes rikkumine, antakse kontrolliaruandele allakirjutamise võimalus enne, kui pädev asutus teeb järeldused seoses rikkumistest tulenevate vähendamiste või väljaarvamistega.“

               (13)Artikli 70 lõige 3 asendatakse järgmisega:

               „3. Vajaduse korral võib kohapealseid kontrolle teha kaugseire abil või kasutades Copernicuse programmi Sentineli missiooni satelliitide andmeid või muid vähemalt samaväärse väärtusega andmeid.“

               Artikkel 2

               Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

               Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

               Brüssel, 18.5.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

                     (2)

                        Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

                     (3)

                        Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).