title: Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 191/2014, 24. veebruar 2014 , millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

text:
               28.2.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 59/7

      NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 191/2014,
   24. veebruar 2014,
   millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
   ning arvestades järgmist:
   A.   MENETLUS

   1.   Kehtivad meetmed

               (1)

               Nõukogu kehtestas pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) nõukogu määrusega (EÜ) nr 221/2008 (2) 17,1 %-lise lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Lõuna-Aafrika Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) impordi suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).

         2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

               (2)

               Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist laekus komisjonile 11. detsembril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid liidu kaks ainsat elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjat: äriühingud Cegasa Internacional SA ja Tosoh Hellas A.I.C. (edaspidi „taotluse esitajad”).

               (3)

               Taotlus põhines väitel, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule kahju tekitava dumpingu kordumise.

         3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

               (4)

               Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. märtsil 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

         4.   Uurimine

   4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

               (5)

               Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

         4.2.   Uurimisega seotud isikud

               (6)

               Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, Lõuna-Aafrika eksportivale tootjale, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomase eksportiva riigi esindajatele.

               (7)

               Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, kuulati ära.

               (8)

               Arvestades, et endast teatanud huvitatud isikuid oli vähe, ei olnud vaja teha huvitatud isikute väljavõttelist uuringut.

               (9)

               Küsimustiku vastused saadi Lõuna-Aafrika eksportivalt tootjalt, kahelt liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt, kes kuulusid samasse seotud äriühingute rühmitusse.

               (10)

               Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

                           a)

                              liidu tootjad

                                       —

                                       Cegasa Internacional SA (edaspidi „Cegasa”)

                                       —

                                       Tosoh Hellas A.I.C („THA”)

                           b)

                              Lõuna-Aafrika eksportivad tootjad

                                       —

                                       Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

                           c)

                              kasutajad

                                       —

                                       Panasonic Energy Belgium NV.

               (11)

               29. oktoobril 2013 avaldas komisjon kõigile huvitatud isikutele olulised tõsiasjad ja argumendid, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. Isikutele anti veel kord võimalus esitada oma kommentaarid ning soovijad said osaleda ärakuulamisel ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Komisjon kaalus huvitatud isikute kommentaare ning allpool on esitatud vastused neile.

         B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

               (12)

               Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode sama kui määruses (EÜ) nr 221/2008 määratletud toode, st Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit elektrolüütilised mangaandioksiidid (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidid), mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ja mis kuuluvad CN-koodi ex 2820 10 00 alla (edaspidi „läbivaatamisele kuuluv toode”). Läbivaatamisele kuuluvat toodet on kahte liiki: süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid ja leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.

               (13)

               Läbivaatamisega seotud uurimine, nagu ka esialgne uurimine, kinnitas, et liidu turule imporditud läbivaatamisele kuuluv toode ning eksportiva tootja toodetud ja omamaistel turgudel müüdud tooted ning liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdud tooted (edaspidi „samasugune toode”) on samasuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomaduste ning kasutusvaldkondadega. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

         C.   DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Sissejuhatavad märkused

               (14)

               Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.

         2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

               (15)

               Pärast meetmete kehtestamist kahanes import Lõuna-Aafrikast liitu peaaegu olematuks ning aastatel 2010–2011 ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid eksporditud kogused väga väikesed. Et hinnata, kas ainus teadaolev eksportiv tootja Delta EMD (Pty) Ltd. (edaspidi „Delta”) eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu dumpinguhindadega, saatis komisjon nimetatud äriühingule küsimustiku. Komisjon sai vastuse, mis sisaldas andmeid omamaise müügi, liitu suunatud ekspordi ja muudesse sihtkohtadesse suunatud ekspordi kohta. Esitatud vastust kontrolliti allpool kirjeldatud viisil.

         2.1.   Normaalväärtus

               (16)

               Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti Delta omamaist müüki, et näha, kas samasuguse toote kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu suunatud ekspordi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu läbivaatamisele kuuluva toote eksportmüügist liitu.

               (17)

               Läbivaatamisele kuuluva toote omamaine müük oli küll tüüpiline, kuid tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, sest Delta omamaine elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük ei olnud kasumlik. Seepärast arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

               (18)

               Aluseks võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise tegelik kulu, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

               (19)

               Müügi-, üld- ja halduskulud arvutati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, sest Delta tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud ning kõnealuse määruse artikli 2 lõike 6 punkt a ja punkt b ei olnud kohaldatavad, kuna uurimine ei hõlmanud teisi eksportijaid ega tootjaid, ning Delta ei tegele sama üldkategooria teiste toodete müügiga. Seepärast peeti mõistlikuks meetodiks esialgse uurimise müügi-, üld- ja halduskulude kasutamist, mille tulemusena saadud osakaal oli peaaegu sama kui tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel.

               (20)

               Pärast andmete avaldamist palus Delta, et komisjon väljendaks arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel eespool kirjeldatud moel arvutatud müügi-, üld- ja halduskulusid osana tootmiskuludest, mitte käibest. Arvestades, et kogu omamaine müük ei olnud kasumlik, tähendaks käibe kasutamine müügi-, üld- ja halduskulude paisutamist. Komisjon aktsepteeris Delta väidet ning lisas normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulud protsendimäärana ühe kilo tootmiskuludest käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi alusel.

               (21)

               Kasumi arvutamiseks kasutati sama metoodikat kui esialgses uurimises, st lähtuti Lõuna-Aafrikas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel kohaldatud pikaajalise laenuvõimaluse turuintressimäärast vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Delta ei müü omamaisel turul muid tooteid ning teadaolevalt ei ole Lõuna-Aafrikas teisi elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjaid ega muid sama üldkategooria toodete tootjaid, kelle kasumi andmeid oleks saanud kasutada.

               (22)

               Pärast andmete avaldamist esitas liidu tootmisharu taotluse, et komisjon lähtuks normaalväärtuse arvutamisel müügist USAsse, sest selle funktsioon on sama kui omamaisel turul toimuval müügil, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

               (23)

               See taotlus lükati tagasi, sest normaalväärtus arvutati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kasutades sama metoodikat kui esialgses uurimises, ning seega toimus see kooskõlas kõnealuse määruse artikli 11 lõikega 9.

         2.2.   Ekspordihind

               (24)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu väga väikestes kogustes ning need kogused müüdi otse liidus asuvale sõltumatule importijale. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinnaks hind, mille importija maksis Deltale.

         2.3.   Võrdlus

               (25)

               Ekspordihinna ja arvestusliku normaalväärtuse võrdlemisel võeti arvesse väidetavaid ja kinnitatud korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, st veokulusid, kindlustust, krediidikulusid ja käitluskulusid ekspordipoolel. Normaalväärtus arvutati tehasest hankimise tasandil ning selleks jäeti kõrvale veokulud ja krediidikulud. Pakendamise ja tehnilise abi kulusid kõrvale ei jäetud, sest need olid juba tootmiskuludesse sisse arvestatud ning seega sisaldasid neid nii ekspordihind kui ka arvestuslik normaalväärtus.

         2.4.   Dumpingumarginaal

               (26)

               Leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müünud Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide liitu dumpinguhinnaga. Samas olid asjaomased kogused äärmiselt väikesed ja seega ei saa ainult selle tõdemuse põhjal otsustada dumpingu kordumise tõenäosuse üle juhul, kui meetmed aeguvad.

         3.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (27)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi põhjal ei saanud teha mingeid järeldusi ja seepärast uuris komisjon, kas oli tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral dumping tõenäoliselt korduks. Selle tegevuse käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind Lõuna-Aafrikast teistesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas ning liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus.

         3.1.   Eksport Lõuna-Aafrikast muudesse sihtkohtadesse

               (28)

               Delta toodab nii leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Arvestades, et liidus on nõudlust leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ja (vähemal määral) ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, uuris komisjon mõlema liigi hindu ekspordil kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kõnealust müüki võrreldi eespool kirjeldatud moel arvutatud arvestusliku normaalväärtusega, võttes arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindade võrreldavust.

               (29)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogu Delta ekspordist leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük USAsse, mis on Delta olulisim eksporditurg, ning see müük ei toimunud dumpinguhinnaga. Samas leiti, et muudesse sihtkohtadesse (nt Tai, Korea, Hiina, Brasiilia) müüdi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide väiksemates kogustes ning see eksport toimus dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %. Lisaks leiti, et muudesse sihtkohtadesse eksporditud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müük toimus valdavalt madalate hindadega ja väikestes kogustes ning dumpingumarginaalid olid kõrgemad, jäädes vahemikku 13–66 %.

               (30)

               Pärast andmete avaldamist väitis liidu tootmisharu, et komisjon ei tohiks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil USAsse toimunud müüki arvesse võtta, sest sellele turule suunatud hinnad ei olnud sobiv alus selle kohta, milliseks võiksid kujuneda müügihinnad liidu turule pärast meetmete aegumist.

               (31)

               Delta aga palus komisjonil pärast andmete avaldamist pöörata erilist tähelepanu USAsse suunatud müügile, mis moodustab suurema osa nende leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide ekspordist ja on liidu turuga kõige paremini võrreldav.

               (32)

               Komisjon analüüsis kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse, arvutas Delta kõigisse muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kaalutud keskmise ekspordihinna ning uuris põhjalikult ka üksikute kolmandate riikide ekspordihindade üksikasju. Uurides dumpingu kordumise tõenäosust leiti, et arvesse tuleb võtta kogu eksportmüüki kõigisse sihtkohtadesse, eriti arvestades seda, kui suured olid hinnaerinevused eri eksporditurgude lõikes.

               (33)

               USA turu iseärasused võimaldavad Deltal nõuda seal oluliselt kõrgemaid hindu kui mujal. USAs on nõudlus väga palju suurem omamaisest pakkumisest. Samuti kehtivad paljude potentsiaalsete konkurentide suhtes ranged turulepääsutõkked, sest Hiinast ja Austraaliast pärit impordi suhtes on kehtestatud kõrged dumpinguvastased tollimaksud.

               (34)

               Kirjeldatud asjaolusid arvestades ei ole mingit põhjust, miks komisjon peaks oma uurimise aluseks võtma üksnes keskmise ekspordihinna või uurima vaid ühte riiki suunatud eksportmüüki selle asemel, et analüüsida kogueksporti kõigisse sihtkohtadesse.

               (35)

               Delta hinnakujundus teistel eksporditurgudel peale liidu näitab, et kuigi eksport olulisimale turule (USAsse) ei toimunud dumpinguhindadega, siis müük mujale toimus dumpinguhindadega. Selleks, et hinnata dumpingu kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral, on seega vaja täiendavaid näitajaid, mida on kirjeldatud allpool.

         3.2.   Tootmisvõimsus ja kasutamata tootmisvõimsus Lõuna-Aafrikas

               (36)

               Deltal on elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks kasutamata tootmisvõimsust, mis võimaldaks tal uuesti alustada suurte koguste eksportimist liitu, kui meetmed peaksid aeguma. Delta hinnangul on kõnealuse kasutamata tootmisvõimsuse maht 4 000 – 6 000 tonni aastas ning komisjon kinnitas neid andmeid. Neis arvutustes on arvesse võetud Lõuna-Aafrikas esinevaid sagedasi probleeme elektrivarustusega ja jäätmekoguseid. Arvestades, et käsitsijuhitavas tootmisettevõttes on kvaliteeditaseme hoidmine keeruline, oleks komisjoni tagasihoidlike hinnangute kohaselt toodangust 2 000 – 3 000 tonni aastas leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide ja ülejäänu oleks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilised mangaandioksiidid. Liidu turule sobiksid aga mõlemad liigid. Kui osa süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide võiksid jõuda ka muude kolmandate riikide turgudele, siis ei ole mingeid märke, et muude kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaksid vastu võtta suure koguse kasutamata tootmismahu arvelt saadavatest leeliselistest elektrolüütilistest mangaandioksiididest.

               (37)

               Kontrollimise ajal kinnitas Delta, et nad on pikka aega olnud USA turgude klientide jaoks nn puudujäävate koguste tarnija: nemad täidavad tühimiku, mis tekib, kui omamaised tootjad ei suuda toota piisavaid koguseid. Delta eksport USAsse on viimase nelja aasta jooksul olnud stabiilne ning sellest võib järeldada, et Deltal ei olnud võimalik kasvatada müüki USAsse. Kui USAsse oleks olnud võimalik eksportida rohkem, oleks Delta seda teinud, et saada kasu nii USA turu kõrgematest hindadest kui ka suuremate koguste tootmisega kaasnevast mastaabisäästust.

               (38)

               Aasia turule müüs Delta peamiselt süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Delta müüdavatest süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilistest mangaandioksiididest 50 % moodustab müük Aasiasse. Hiinas on omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad ning uurimisperioodil piirdus Delta eksport Hiinasse väga väikese koguse leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiididega. Jaapanisse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kohaldatakse praegu dumpinguvastaseid meetmeid. Samuti on Jaapanis olemas omamaised elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad. Seega on ebatõenäoline, et Jaapani turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse. Seega ei ole tõenäoline, et Aasia turg suudaks ära kasutada Delta kasutamata tootmisvõimsuse arvelt saadavad leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid.

               (39)

               Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on eespool nimetatust palju suurem, ning juhtis tähelepanu mitmele seda väidet tõendavale asjaolule. Samuti väitsid nad, et Delta kasutamata tootmisvõimsust saaks kasutada kvaliteetsete leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks, mida müüdaks liidu turul dumpinguhinnaga.

               (40)

               Liidu tootmisharu väitis veel, et tõenäoliselt väheneb Delta eksport USAsse lähitulevikus, sest üks USA tootja on juba teatanud, et kavatseb suurendada oma tootmisvõimsust. Samuti on tõenäoline, et pärast seda, kui teatati elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajate turult lahkumisest, väheneb USAs nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et Lõuna-Aafrika müük USAsse hakkas vähenema juba pärast uurimisperioodi lõppu. See tähendaks, et Delta käsutuses võivad olla täiendavad kogused leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide, mis suunataks tõenäoliselt liidu turule, kui meetmed peaksid aeguma.

               (41)

               Komisjon kontrollis uurimise käigus Delta tootmisettevõtet, mahte ja tootmisvõimsust. Nagu eespool öeldud, lähtus komisjon konservatiivsetest arvutustest, eelkõige konservatiivsest hinnangust sellele, kuidas jaguneks kasutamata tootmisvõimsus leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide vahel. Isegi konservatiivse hinnangu kohaselt on vaatlusaluse toote puhul olemas liidu tarbimise seisukohast oluline kasutamata tootmisvõimsus, mida võib kasutada leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmiseks.

               (42)

               Mis puudutab väidet selle kohta, kuidas võiks tõenäoliselt areneda Delta eksport USAsse, siis võib komisjonile esitatud tõenditest järeldada, et kui USAs peaks jätkuma elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmisvõimsuse kasv ja nõudluse kahanemine, siis võib kõnealune eksport sattuda surve alla.

               (43)

               Pärast andmete avaldamist väitis üks kasutaja, et Delta kasutamata tootmisvõimsus on väike, arvestades, et tema turuosa enne meetmete kehtestamist oli 60–70 %. Samas, isegi kui olla Delta kasutamata tootmisvõimsuse hindamisel konservatiivne, on Deltal juhul, kui seda kasutamata tootmisvõimsust kasutatakse eksportimiseks liitu, lihtne oma turuosa märkimisväärselt suurendada isegi arvestamata võimalusega, et muudesse sihtkohtadesse mõeldud eksport võidakse suunata ümber liitu. Selline asjade käik tähendaks, et Delta võimalik turuosa kasvab veelgi.

         3.3.   Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus

               (44)

               Deltal on kauaaegne ja kasumlik müügikanal USAsse ning ei ole leitud mingeid tõendeid, millest võiks järeldada, nagu oleks selle müügi tahtlik ümbersuunamine liitu äriühingu huvides. Uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsus või vähemalt oluline osa sellest võidaks tõenäoliselt liitu ümber suunata siiski vaid eespool olevates põhjendustes kirjeldatud asjaolude tõttu. Eelkõige on see nii seepärast, et liidu turg on maailmas üks suuremaid. Lisaks oli liidu turg enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Delta jaoks väga atraktiivne: tema turuosa jäi 60 ja 70 % vahele.

               (45)

               Kui Delta hinnad peaksid konkureerima liidu tootjate omadega, oleks ta sunnitud oma ekspordihindu alla laskma ja seega müüma dumpinguhindadega, et pakkuda samalaadseid hindu, mida küsis üks liidu tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ühtlasi saaks Delta suunata leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, mida praegu eksporditakse müügiks muudesse kolmandatesse riikidesse kui USA, dumpinguhinnaga liitu, sest liidu turg on oma suurusest ja üldiselt kõrgematest hindadest johtuvalt atraktiivsem kui teised väljaspool USAd asuvad turud. Kui Delta peaks edaspidi olema sunnitud vähendama USAsse eksporditavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide koguseid, oleks liidu turg selliste täiendavalt kättesaadavate koguste jaoks üsna tõenäoline sihtkoht.

               (46)

               Pärast andmete avaldamist kommenteeris Delta, et nende hinnapoliitika on selline, et liidu turule müüakse vaid siis, kui seda on võimalik teha kasumliku hinnaga.

               (47)

               Olenemata sellest, kas see nii on, võib ka dumpinguhinnaga müük olla kasumlik, kui ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Igal juhul ei suudetud sellise väite toetuseks esitada tõendeid, sest Delta ei eksportinud viimase viie aasta jooksul liitu märkimisväärseid koguseid. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et uurimisperioodi jooksul müüs Delta väikeses koguses elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turule selleks, et säilitada sertifitseerimine liidu klientide juures.

               (48)

               Delta kommenteeris veel, et 2012. aastal oli elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine hind liitu importimisel 1 809 eurot tonni eest, mis oli kõrgem kui nende normaalväärtus. Delta arvates peaks see näitama, et nad suudavad teiste importijatega konkureerida ka ilma dumpinguta.

               (49)

               Selle keskmise näitaja arvutamisel on arvesse võetud nii äärmiselt kallist importi USAst kui ka palju odavamat importi Hiinast. USAst pärit importi ei ole käesolevas võrdluses arvesse võetud, sest äärmiselt kõrge hinnatase, mis oli liidu turu tavahindadest kolm kuni neli korda kõrgem, seadis kahtluse alla nende hindade ja/või imporditud toote usaldusväärsuse. Kui Delta peaks konkureerima Hiinast pärit impordi hindadega, mis on ligikaudu 1 200 eurot tonni eest, siis müüks Delta liidu turul dumpinguhinnaga.

         4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

               (50)

               Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid on just seda liiki Delta toodang, mida kõige suurema tõenäosusega hakataks pärast meetmete aegumist liitu müüma, sest seda liiki tooteid eksportis Delta ka varem. Samuti on liidus praegu nõudlus peamiselt leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele. Uurimine näitas, et sellistesse sihtkohtadesse nagu Lõuna-Korea, Hiina ja Brasiilia eksporditi leeliselisi elektrolüütilisi mangaandioksiide müügiks dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal jäi vahemikku 2–21 %.

               (51)

               Samuti on Delta kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate hindadega või kolmandate riikide peamiste importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.

         D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

               (52)

               Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidus kaks vaatlusaluse toote tootjat: THA ja Cegasa, kes tegid uurimise käigus igakülgset koostööd. Cegasa ei tootnud esialgse uurimise ajal avatud turu jaoks, vaid sisekasutuseks, ega olnud kaebuse esitajate seas. Seega ei teinud ta uurimisel koostööd, kuid ta polnud ka uurimise vastu.

               (53)

               Pärast andmete avaldamist tõstatas üks huvitatud pool küsimuse selle kohta, kas Cegasa võib kuuluda aegumise läbivaatamise taotluse esitajate hulka, kui ta ei olnud esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, ei tootnud avatud turu jaoks ega kandnud toona kahju. See väide lükati tagasi, sest aegumise läbivaatamise taotluse peavad esitama liidu tootjad või tuleb see esitada nende nimel, kuid seda ei pea tegema (ainult) algse kaebuse esitaja(d).

               (54)

               Nende kahe liidu tootja arvele läheb kogu liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide toodang ja seega moodustavad nad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

               (55)

               Kuna kogu liidu tootmisharu tegi koostööd, on kõik kahjunäitajad tehtud kahju analüüsimisel kindlaks mikromajanduslikul tasemel. Konfidentsiaalsuse kaitsmiseks on kõik andmed esitatud indekseeritud kujul või vahemikena.

         E.   OLUKORD LIIDU TURUL

   1.   Tarbimine liidu turul

               (56)

               Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmiste näitajate põhjal: i) liidu tööstuse kontrollitud müügimaht liidu turul, ii) ainsa Lõuna-Aafrika tootja kontrollitud impordimaht ja iii) muudest riikidest pärit import, võttes aluseks Eurostati andmed.

               (57)

               Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tarbimine oli liidus 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. 2010. ja 2011. aastal tarbimine kasvas, kuid 2012. aastal langes see tagasi 2009. aasta tasemele.

                  Tabel 1

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks (2009 = 100)

                           100

                           102

                           108

                           100

         2.   Lõuna-Aafrikast pärit import

   2.1.   Maht ja turuosa

               (58)

               Pärast meetmete kehtestamist importimine Lõuna-Aafrikast peaaegu lõppes.

                  Tabel 2

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi maht

                           100

                           2

                           3

                           1

                           Meetmetega piiratud Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa

                           100

                           2

                           4

                           1

         2.2.   Hinnad ja hinna allalöömine

               (59)

               Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide väikesed kogused, mis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu müüdi, ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. Arvestades sellise müügi väga väikest mahtu, ei saa nende andmete põhjal siiski teha mingeid mõistlikke järeldusi.

               (60)

               Seepärast võrreldi ka liidu tootmisharu toodetud ja müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu ning Lõuna-Aafrikas toodetud ja mujal maailmas müüdud elektrolüütiliste mangaandioksiidide hindu kahe stsenaariumi korral: ühe puhul võeti arvesse müüki USAsse, teise puhul jäeti see kõrvale. Delta USAsse suunatud ekspordi hind jäeti ühe analüüsi puhul kõrvale USA turuolukorra iseärasuse tõttu, millest tulenesid väga kõrged hinnad võrreldes Delta muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega (vt põhjendusi eespool).

               (61)

               Võrdlus näitas, et kui arvestati ka müüki USAsse, siis ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Lõuna-Aafrikast mujale maailma toimunud müügi puhul liidu tootmisharu hindade allalöömist, kui aga USAsse suunatud müük jäeti kõrvale, siis oli tegemist liidu tootmisharu hindade allalöömisega. Kui müük USAsse jäeti kõrvale, siis eksportis Delta liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga.

               (62)

               Pärast andmete avaldamist jäi liidu tootmisharu seisukohale, et Delta hinnad USA turul ei anna aimu sellest, millised oleksid tema tulevased hinnad liidu turul, ning liidu ja USA turu struktuurierinevuste tõttu ei tohiks selliseid hindu arvesse võtta. Teisalt kordas Delta, et USA turu näol on tegemist küpse elektrolüütiliste mangaandioksiidide turuga, kus omamaised tootjad ja importijad konkureerivad vabalt ning kus on palju kasutajaid, kellest mõned tegutsevad ka liidus. Seega ei tohiks Delta müüki USA turule kõrvale jätta. Lisaks leidis Delta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel ei oleks komisjon pidanud kasutama sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.

               (63)

               Arvestades, et import vaatlusalusest riigist peaaegu lakkas pärast esialgsete meetmete kehtestamist, peab uuriv ametiasutus tegema tulevikku suunatud analüüsi, võttes aluseks hulga mõistlikke eeldusi, muu hulgas selle kohta, millise hinnaga hakkab Delta tõenäoliselt oma elektrolüütilisi mangaandioksiide liidu turul müüma, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel peaks lastama aeguda.

               (64)

               On ümberlükkamatu tõsiasi, et kõik elektrolüütiliste mangaandioksiidide turud (USA, EL ja Aasia) on erinevad ning elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad kujundavad oma hinnad erinevalt, võttes arvesse mitte ainult oma tootmiskulusid, vaid ka tootmisvõimsust sihtkohariigis, turuosa (tagasi)võitmise vajadust ja kohalikke konkurentsitingimusi. Sama ümberlükkamatu on ka see, et Delta müüb elektrolüütilisi mangaandioksiide USA turule oluliselt kõrgema hinnaga kui muudele turgudele. Seepärast võib eeldada, et Delta tulevased hinnad liidus ei kujune mitte nende praeguste USA hindade põhjal, vaid lähtuvad liidu turul valitsevatest tingimustest ja asjaoludest.

               (65)

               Avaldatud dokumendis esitatud dumpinguarvutustes oli võrreldud vaid Delta leeliseliste elektrolüütiliste mangaandioksiidide müügihindu eri turgudel ja arvestuslikku normaalväärtust, kuid hinna allalöömise arvutamisel võeti arvesse ka Delta müüdud süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide. Pärast andmete avaldamist kommenteeris liidu tootmisharu, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleks arvesse võtta kogu Delta leeliseliste ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki. Vastukaaluks väitis Delta, et kuna suure osa liidu tarbimisest ja Delta ekspordist liitu moodustavad vaid leeliselised elektrolüütilised mangaandioksiidid, ei tohiks süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide müüki üldse arvesse võtta.

               (66)

               Komisjon jõudis järeldusele, et dumpingu ja kahju arvutamisel tuleb arvesse võtta nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõiki liike peamiselt järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu eespool öeldud, on liidus olemas süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütiliste mangaandioksiidide turg ja järelikult ka nõudlus nende järele ning kuigi see on väiksem kui leeliselistel elektrolüütilistel mangaandioksiididel, võib ka see turg olla Delta jaoks ekspordi seisukohast huvipakkuv. Teiseks valmistatakse leeliselisi ja süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide samas tootmisettevõttes ja samal tootmisliinil, kasutades sama toorainet ja samu tootmisprotsesse. Elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjad saavad otsustada, kas toota leeliselisi või süsinik-tsink-tüüpi elektrolüütilisi mangaandioksiide, muutes elektrolüüsiprotsessi näitajaid (voolutihedus, temperatuur, elektrolüüdi kontsentratsioon jne). Seepärast on hinna allalöömise arvutamiseks otstarbekam võrrelda Delta elektrolüütiliste mangaandioksiidide (nii leeliseliste kui ka süsinik-tsink-tüüpi) keskmist ekspordihinda liidu tootjate elektrolüütiliste mangaandioksiidide (samuti mõlemat liiki) keskmise müügihinnaga.

               (67)

               Turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel kasutas komisjon võrdlusalusena sihtkasumit, mille liidu tootmisharu saavutas esialgse uurimise ajal dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes ja mis vastab kasumile, mida võib tavapäraste konkurentsitingimuste korral eeldada kapitalimahuka tootmisharu puhul, mida elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmine on. Selle konkreetse aegumise läbivaatamise puhul ei puutu asjakohaseima sihtkasumi küsimus siiski asjasse. Komisjon tunnistab, et dumping ei jätkunud ja seega ei jätkunud ka hinna allalöömisest tulenev kahju. Seepärast on analüüs suunatud tulevikku ning prognoosida püütakse pigem kahju kordumise tõenäosust juhul, kui dumping tõenäoliselt kordub.

               (68)

               Delta väitis, nagu oleks impordijärgseid kulusid alahinnatud, sest nende puhul ei võetud arvesse klientidele tarnitud toodete Antwerpeni sadamast transportimise kulusid.

               (69)

               Komisjon võrdles aga liidu tootmisharu tehasehindu eksportijate hindadega liidu piiril ning seega puudutasid impordijärgsed kulud ainult käitlemist ja katsetamist, mitte aga transpordikulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

         3.   Import muudest kolmandatest riikidest

               (70)

               Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

                  Tabel 3

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

                           5 000 – 10 000

                           10 000 – 15 000

                           5 000 – 10 000

                           5 000 – 10 000

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           113

                           92

                           88

                           Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

                           25 % – 30 %

                           30 % – 35 %

                           20 % – 25 %

                           20 % – 25 %

                           Muudest riikidest pärit impordi väärtus (miljonites eurodes)

                           10–15

                           15–20

                           10–15

                           10–15

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           113

                           93

                           102

                           Impordihind (eurodes tonni kohta)

                           1 566

                           1 572

                           1 590

                           1 809

                              Allikas: Eurostat.

               (71)

               Muudest kolmandatest riikidest liitu imporditud elektrolüütiliste mangaandioksiidide maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Sellise impordi hind on üldiselt kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine hind ja Delta hinnad muudele turgudele peale USA läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool öeldud, on 1 809 eurot tonni kohta väga erinevate impordihindade keskmine, mis hõlmab nii odava hinnaga importi Hiinast kui ka väga kallist importi USAst. Konkreetselt USAst pärit impordi dokumenteeritud hinnatase oli äärmiselt kõrge, võrreldes nii liidu tootmisharu, Delta kui ka muude eksportijate hinnavahemikega ning analüüsimisel ei ole mõistlik sellele toetuda. Seepärast ei saa seda keskmist sellisel kujul võtta Lõuna-Aafrika tulevase impordi võrdlushinnaks. Delta hinnad ei konkureeriks mitte USA impordiga, vaid liidu tootmisharu hindadega.

         4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

               (72)

               Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki asjakohaseid majanduslikke tegureid ja näitajaid, mis mõjutasid vaatlusaluse perioodi vältel liidu tootmisharu olukorda.

         a)   Tootmine

               (73)

               2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes liidu tootmine 6 %. Konkreetsemalt vaadates kasvas see 7 protsendipunkti aastatel 2009–2011 ja kahanes siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra.

                  Tabel 4

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           102

                           107

                           106

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

               (74)

               Liidu tootjate tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % peamiselt tänu väikestele parandustele tootmisprotsessis (st ei tehtud suuri investeeringuid uutesse tootmisrajatistesse või seadmetesse).

               (75)

               Tootmisvõimsuse kasv oli suurem kui tootmise kasv ja see tähendab, et tootmisvõimsuse rakendamise aste langes 3 protsendipunkti.

                  Tabel 5

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Tootmisvõimsus
                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           103

                           108

                           109

                           Tootmisvõimsuse rakendamine
                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           99

                           99

                           97

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         c)   Varud

               (76)

               Varud püsisid vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Varud küll vähenesid 2011. aastal, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid need tagasi 2009. aasta tasemele.

                  Tabel 6

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           103

                           86

                           100

                              Allikas: küsimustike vastused.

         d)   Müügimaht

               (77)

               Liidu tootjate müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul kasvas 2009. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. 2011. aastal kasvas see 2009. aastaga võrreldes 20 %, kuid langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järsult 10 protsendipunkti.

                  Tabel 7

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           103

                           120

                           110

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         e)   Turuosa

               (78)

               2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvatasid liidu tootjad oma turuosa 10 protsendipunkti võrra. Sellise turuosa suurenemise põhjuseks võib pidada liitu saabuva impordi turuosa vähenemist.

                  Tabel 8

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu turuosa

                           65 % – 70 %

                           65 % – 70 %

                           75 % – 80 %

                           75 % – 80 %

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           101

                           111

                           110

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed.

         f)   Kasv

               (79)

               Tarbimine liidus oli 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne, nagu näha eespool olevast tabelist 1. Teised näitajad ei anna märku erilisest kasvust vaatlusaluse toote liidu turul.

         g)   Tööhõive

               (80)

               2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 9 protsendipunkti.

                  Tabel 9

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           91

                           90

                           91

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         h)   Tootlikkus

               (81)

               Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. See on vastavuses asjaoluga, et toodang kasvas 6 % ja tööhõive vähenes 9 %. Eriti selgelt oli seda näha 2011. aastal, mil tootmine suurenes, samal ajal kui tööhõive tase langes jätkuvalt ja tootlikkus oli 20 protsendipunkti võrra suurem kui 2009. aastal.

                  Tabel 10

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           112

                           120

                           118

                              Allikas: küsimustike vastused ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         i)   Müügihindu mõjutavad tegurid

               (82)

               Liidu tootmisharu aasta keskmine müügihind sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 11 %.

                  Tabel 11

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           95

                           93

                           89

                              Allikas: küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed.

         j)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

               (83)

               Kuna pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist peaaegu lõpetati importimine Lõuna-Aafrikast, ei ole võimalik dumpingumarginaali suurust hinnata. Arvestades käesolevas dokumendis kirjeldatud peamisi majandusnäitajaid, leiti, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.

         k)   Töötasud

               (84)

               Kuigi summaarsed tööjõukulud vähenesid, kasvasid vaatlusalusel perioodil keskmised tööjõukulud üldise tööjõu vähendamise tõttu.

                  Tabel 12

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           102

                           103

                           103

                              Allikas: küsimustike vastused.

         l)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

               (85)

               Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kasumlikkus (väljendatud protsendina netomüügist) poole võrra 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum, milleks kehtestati kasumlikkuse tase, mille liidu tootmisharu saavutas kahjuliku dumpingu puudumise tingimustes.

               (86)

               Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

                  Tabel 13

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Liidu tootmisharu kasumlikkus

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           5 % – 10 %

                           0 % – 5 %

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           63

                           63

                           50

                           Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

                           15 % – 20 %

                           5 % – 10 %

                           10 % – 15 %

                           5 % – 10 %

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           64

                           84

                           51

                              Allikas: küsimustike vastused.

         m)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

               (87)

               Äritegevuse netorahakäive vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kuid oli siiski positiivne, välja arvatud 2010. aastal.

                  Tabel 14

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           –34

                           71

                           10

                              Allikas: küsimustike vastused.

               (88)

               Miski ei viita sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega, kui ta oleks proovinud seda teha, kuid vaatlusalusel perioodil ei tehtud olulisi investeeringuid ja seega ei pandud liidu tootmisharu selles mõttes proovile.

         n)   Investeeringud

               (89)

               Liidu tootmisharu aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu poole võrra. Täpsemalt kahanesid investeeringud 2010. aastal, kasvasid 2011. aastal ja kahanesid siis uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellist järsku investeeringute vähenemist 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel võib osaliselt seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil juba saavutanud vajalikud kavandatud peamised investeeringud.

                  Tabel 15

                           2009

                           2010

                           2011

                           Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

                           Indeks 2009 = 100

                           100

                           45

                           115

                           52

                              Allikas: küsimustike vastused.

         5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

               (90)

               Majanduslike näitajate analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu tootmine ja müük kasvasid vaatlusalusel perioodil. Koguste täheldatud kasv ei olnud eriti suur ning seda tuleks siiski vaadelda suurema tootmisvõimsuse ja madalamate müügihindade kontekstis, mille tõttu liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise aste ja ühiku müügihind langesid vastavalt 3 ja 11 protsendipunkti.

               (91)

               Samal ajal halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord kasumlikkuse, investeeringutasuvuse, tööhõive ja rahavoogude mõttes. Eelkõige kasumlikkus, mis on liidu tootmisharu olukorra oluline näitaja, on endiselt märksa väiksem kui esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud sihtkasum. Liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seega dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav. Keskmised müügihinnad on aastate jooksul langenud ja kui dumpinguhinnaga import Lõuna-Aafrikast peaks korduma, langeksid need tõenäoliselt veelgi ning muudaksid liidu tootmisharu niigi ebakindla olukorra veel hullemaks.

               (92)

               Pärast andmete avaldamist väitsid teatavad huvitatud isikud, et liidu tootmisharu praeguse ebakindla ja haavatava olukorra põhjuseks polnud ei Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga import ega varasema dumpingu mõju.

               (93)

               Nad märkisid, et eelkirjeldatud peamiste majandusnäitajate suundumused iseloomustasid ajavahemikku (2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni), mil: i) esialgsed dumpinguvastased meetmed olid kehtinud juba mõnda aega; ii) importimine Lõuna-Aafrikast oli peaaegu lõpetatud ning iii) liidu avatud turule sisenes uus ettevõtja (Cegasa). Mõlema kahe liidu tootja majandusnäitajate koondamise asemel uurisid huvitatud isikud neid eraldi ja jõudsid järeldusele, et liidu tootmisharu olukord oli keeruline, sest hiljuti oli kahe ainsa turul tegutseva liidu tootja vahel tekkinud sisekonkurents.

               (94)

               Eelkõige väitsid huvitatud isikud, et komisjon polnud teadvustanud liidu tootmisharus pärast 2009. aastat toimunud põhjapanevaid muutusi. Nad märkisid, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist paranesid esialgse kaebuse ainuesitaja (THA) majandusnäitajad järsult ning varasema dumpingu kogu negatiivne mõju kadus. Pärast seda aga viis varem vaid sisekasutuseks elektrolüütilisi mangaandioksiide tootnud teine liidu tootja Cegasa oma patareide ja akude tootmise rajatise liidust välja. Selle tagajärjel jäi neil avatud turu jaoks vabaks oluline kogus elektrolüütilisi mangaandioksiide, mida nad hakkasid müüma madala hinnaga, konkureerides sealjuures ainsa teise liidu tootjaga ja avaldades jõuliselt survet hindade, tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse vähendamise suunas.

               (95)

               Komisjon oli avaldatud dokumendis juba tunnistanud, et liidu tootmisharu ülesehitus oli esialgse uurimisega võrreldes muutunud. Tegemist on positiivse arenguga, mis annab märku turu avatusest ja tihenenud konkurentsist eri asjaosaliste vahel, kelle hulka kuuluvad ka importijad.

               (96)

               Komisjon on nõus, et sellistel asjaoludel ja eelkõige Lõuna-Aafrikast pärit impordi puudumise tingimustes ei saa liidu tootmisharu praeguse olukorra põhjustajaks olla Lõuna-Aafrika dumping ning seega ei saa öelda, et kahju jätkub.

               (97)

               Komisjon uuris mõlema liidu tootja arengusuundade koondnäitajaid alates aastast 2009 ja jõudis järeldusele, et peamised majandusnäitajad ei ole soodsad ning liidu tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav. On selge, et kui importi Lõuna-Aafrikast ei toimu, siis ei saa selle põhjuseks olla Delta dumpingutegevus. Kui aegumise läbivaatamise rõhuasetus on dumpingu ja kahju kordumise tõenäosusel juhul, kui meetmed peaksid aeguma, siis ei ole dumping, kahju ja põhjuslikud seosed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski analüüsimise seisukohast otsustavateks teguriteks.

               (98)

               Komisjoni järelduste kohaselt on liidu tootmisharu olukord endiselt ebakindel ja haavatav ning kasumlikkus pole kaugeltki see, mida võiks niivõrd kapitalimahuka tootmisharu puhul oodata. Võrdluse esialgse uurimisega saab teha ainult ühe liidu tootja kohta, sest teine ei tegelenud tol ajal müügiga avatud liidu turul. Selle liidu tootja kasum oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksem kui see, mis tehti kindlaks esialgses uurimises dumpinguhinnaga impordi puudumise tingimustes.

         F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

   1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

               (99)

               Lõuna-Aafrika ainsal teadaoleval elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootjal (Delta) on kasutamata tootmisvõimsust ning tal oleks täiesti võimalik hakata uuesti eksportima liidu turule ja seda märkimisväärsetes kogustes. Esialgse uurimisperioodi ajal (2002–2005/6) kasvas Delta turuosa jõuliselt ja jõudis 30–40 %-lt 60–70 %-ni. Seega on Delta tõestanud, et suudab liitu eksporditavaid koguseid kiiresti suurendada.

               (100)

               Delta ekspordi CIF-hinnad teistele turgudele, sh USAsse, olid elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi liikide ja tüüpide puhul madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja lõid need alla. Madalamad hinnad teistel turgudel võivad motiveerida Deltat suunama selle ekspordi meetmete aegumise korral liidu turule.

               (101)

               Arvestades uurimise käigus kindlaks tehtud kasutamata tootmisvõimsust, teiste eksporditurgude küllastatust ja liidu turu atraktiivsust, püüab Delta suure tõenäosusega saada tagasi oma märkimisväärse turuosa liidus, mille ta pärast meetmete kehtestamist kaotas. Nagu eespool järeldati, peaks Delta turuosa tagasivõitmiseks eksportima dumpinguhindadega. Seega juhul, kui Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata, avaldaks dumpinguhinnaga impordi igasugune kordumine liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning põhjustaks tõenäoliselt olulist kahju.

         2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

               (102)

               Meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi kordumise, mis avaldaks survet liidu tootmisharu hindade alandamiseks ja halvendaks liidu tootmisharu majanduslikku olukorda. Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi ebakindel ja haavatav olukord halveneks ilmselt veelgi.

         G.   LIIDU HUVID

   1.   Sissejuhatus

               (103)

               Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Lõuna-Aafrika suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest.

               (104)

               Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

               (105)

               Esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega, mis tähendab, et analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, ning see võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

               (106)

               Olenemata järeldustest kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse kohta, uuris komisjon, kas oli olemas kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide importimise suhtes kehtestatud meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

         2.   Liidu tootmisharu ja muude liidu tootjate huvid

               (107)

               Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel ja haavatav. Seda on kinnitanud mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivsed suundumused.

               (108)

               Kui meetmetel peaks lubatama aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord muutub üha halvemaks, sest tõenäoliselt hakkab Lõuna-Aafrikast saabuma suurtes kogustes dumpinguhinnaga importi. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade alanemise, tootmisvõimsuse rakendamise languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise halvenemise.

               (109)

               Seega on selge, et Lõuna-Aafrika suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.

         3.   Importijate huvid

               (110)

               Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine rasket negatiivset mõju liidu importijate olukorrale. Turustajad/importijad käesolevas uurimises koostööd ei teinud. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed importijaid märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid olulisel määral.

         4.   Kasutajate huvid

               (111)

               Ühendust võeti elektrolüütiliste mangaandioksiidide kõigi teadaolevate kasutajatega liidus (peamiselt kasutavad seda toorainena patareitootjad). Vastused laekusid kahelt samasse rahvusvahelisse kontserni kuuluvalt äriühingult. Esialgse uurimise käigus tegid koostööd veel kaks patareitootjat, kes olid meetmete kehtestamise vastu.

               (112)

               Koostööd teinud kasutaja selgitas liidu patareitootjate rasket majanduslikku olukorda, mis tuleneb peamiste klientide (jaemüüjate) survest alandada hindu, ja sellest tulenevat töökohtade kaotuse ohtu. Samas ei suutnud ta siiski selgitada ega põhjendada, miks ja kuidas võiks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide suhtes kehtivate meetmete lõpetamine olukorda paremaks muuta.

               (113)

               Elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad patareide tootmise kogukuludest vaid 10–15 %. Esialgse uurimisega võrreldes on see suhtarv vähenenud. Pärast meetmete kehtestamist elektrolüütiliste mangaandioksiidide keskmine müügihind liidus hoopis langes. Tegelikult ei esitatud mingeid tõendeid, et kehtivate meetmete säilitamine avaldaks patareitootjate tootmiskuludele märgatavat mõju.

               (114)

               Kuna sellised tõendid puuduvad, järeldab komisjon, et meetmete säilitamine ei tohiks elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutajaid lubamatult mõjutada.

               (115)

               Pärast andmete avaldamist ei nõustunud sama kasutaja hinnanguga, mille komisjon olukorrale andis, ning kommenteeris, et pärast meetmete kehtestamist kadus üks kvaliteetsete elektrolüütiliste mangaandioksiidide allikas, elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinnad tõusid ning isegi, kui elektrolüütilised mangaandioksiidid moodustavad tootmiskuludest vaid 10–15 %, avaldab see liidu patareitootjate niigi vähesele kasumlikkusele märgatavat mõju.

               (116)

               Sellele väitele vaatamata näitavad toimikus olevad tõendid, et kasutaja otsus mitte kasutada Delta elektrolüütilisi mangaandioksiide ei olnud seotud dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega ning et kasutaja kasumlikkust ja töökohti ei ohusta mitte elektrolüütiliste mangaandioksiidide hinna tõus, vaid nende peamiste klientide (suure ostujõuga rahvusvaheliste jaemüüjate) ja Hiina patareitootjate surve alandada hindu.

               (117)

               Sama elektrolüütiliste mangaandioksiidide kasutaja arvates ei tohiks meetmeid säilitada, sest uurimise käigus ei tuvastatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus dumpingut. Samuti väitis ta, et dumpingu kordumise riski ei ole, sest kui Delta suunaks kogu oma kasutamata tootmisvõimsuse liidu turule, jääks talle siiski üksnes väike turuosa.

               (118)

               See väide lükati tagasi, sest Delta kindlakstehtud võimalik turuosa oleks selgelt märkimisväärne ning sellega seotud eksport liitu toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega.

         5.   Edasine areng

               (119)

               Kaebuse esitajad mainisid aegumise läbivaatamise taotluses, et kui edaspidi peaks liidus kasvama nõudlus elektriautode järele, suureneb eelneval turul nõudlus elektrolüütiliste mangaandioksiidide järele, mis on väidetavalt liitium-mangaanoksiidi tootmiseks kõige sagedamini kasutatav tooraine. Liitium-mangaanoksiidi omakorda kasutatakse paljude elektrisõidukite mudelite liitiumioonakude katoodide jaoks. Kaebuse esitajad väidavad, et kui Lõuna-Aafrikast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatav kahju kordub, ei pruugi liidu elektrolüütiliste mangaandioksiidide tootmise harul olla võimalik vastata sellele tõenäolisele tulevasele nõudlusele uute tehnoloogiate järele.

               (120)

               Uurimine ei leidnud otsustavaid tõendeid, mis oleks toetanud väidet, nagu võiks elektriautode sektori edasine areng oluliselt mõjutada elektrolüütiliste mangaandioksiidide tööstust ja nõudlust nende järele, või selle väite ümber lükanud. Samas on tõsi, et liidu tootmisharu uurib, kas liitium-mangaanoksiidi tootmine elektrolüütiliste mangaandioksiidide abil on teostatav, samuti suudab omandada oskusteabe ja seadmed, et seda tulevikus teha, ning osaleb mitmes liidu rahastatud projektis, mille eesmärk on uurida ja arendada liitiumioonakusid.

               (121)

               Pärast andmete avaldamist kommenteerisid mõned huvitatud isikud seda küsimust lühidalt, kuid nad ei esitanud otsustavaid tõendeid selle kohta, milline võiks olla liidu ja/või teiste turgude elektriautode sektori edasise arengu mõju vaatlusalusele tootele.

         6.   Järeldus liidu huvide kohta

               (122)

               Eespool kirjeldatut arvesse võttes puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

               (123)

               Seepärast tuleks Lõuna-Aafrikast pärit teatavate elektrolüütiliste mangaandioksiidide impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 säilitada veel viis aastat,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Lõuna-Aafrikast pärit elektrolüütiliste mangaandioksiidide (st elektrolüütilisel teel toodetud mangaandioksiidide) suhtes, mida ei ole pärast elektrolüüsi termotöödeldud ning mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 2820 10 00 (TARICi kood 2820100010) alla.
   2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmisi lõplikke dumpinguvastaste tollimaksude määrasid:

               Äriühing

               Dumpinguvastane tollimaks

               TARICi lisakood

               Delta E.M.D. (Pty) Ltd.

               17,1 %

               A828

               Kõik teised äriühingud

               17,1 %

               A999

         3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 24. veebruar 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         K. ARVANITOPOULOS

      (1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

      (2)  Nõukogu 10. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 221/2008, millega kehtestatakse teatavate Lõuna-Aafrikast pärit mangaandioksiidide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 69, 13.3.2008, lk 1).

      (3)  ELT C 180, 21.6.2012, lk 15.

      (4)  ELT C 72, 12.3.2013, lk 8.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1992, 5. november 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               6.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 290/12

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1992,
   5. november 2015,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. november 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  AL

                  47,7

                  MA

                  67,0

                  MK

                  44,1

                  TR

                  74,5

                  ZZ

                  58,3

                  0707 00 05

                  AL

                  91,1

                  TR

                  158,2

                  ZZ

                  124,7

                  0709 93 10

                  MA

                  135,7

                  TR

                  154,3

                  ZZ

                  145,0

                  0805 20 10

                  CL

                  168,7

                  MA

                  95,6

                  PE

                  167,8

                  TR

                  83,5

                  ZA

                  150,6

                  ZZ

                  133,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  PE

                  122,2

                  TR

                  107,9

                  ZA

                  117,1

                  ZZ

                  115,7

                  0805 50 10

                  TR

                  113,2

                  UY

                  53,9

                  ZZ

                  83,6

                  0806 10 10

                  BR

                  311,9

                  EG

                  231,7

                  PE

                  237,5

                  TR

                  176,0

                  ZZ

                  239,3

                  0808 10 80

                  CL

                  83,6

                  MK

                  23,1

                  NZ

                  123,7

                  ZA

                  197,2

                  ZZ

                  106,9

                  0808 30 90

                  BA

                  73,9

                  TR

                  137,7

                  XS

                  78,6

                  ZZ

                  96,7

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1149, 1. juuli 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres (KPN)]

text:
               15.7.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 187/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1149,
   1. juuli 2015,
   millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres (KPN)]
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” (2).

               (2)

               Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” registreerida,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Nimetus „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres” (KPN) registreeritakse.
   Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.5 „õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)” kuuluva tootena.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 1. juuli 2015

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            komisjoni liige

         Phil HOGAN

      (1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

      (2)  ELT C 59, 19.2.2015, lk 10.

      (3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/380, 16. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

text:
               17.3.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 72/51

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/380,
   16. märts 2016,
   millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
   võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

               (2)

               Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 16. märts 2016

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

         Jerzy PLEWA

      (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

      (2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

      LISA

         Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

                  (eurot 100 kg kohta)

                  CN-kood

                  Kolmanda riigi kood (1)

                  Kindel impordiväärtus

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  101,5

                  SN

                  176,8

                  TN

                  107,9

                  TR

                  93,2

                  ZZ

                  143,1

                  0707 00 05

                  MA

                  84,5

                  TR

                  148,3

                  ZZ

                  116,4

                  0709 93 10

                  MA

                  59,8

                  TR

                  156,6

                  ZZ

                  108,2

                  0805 10 20

                  EG

                  48,7

                  IL

                  72,6

                  MA

                  59,7

                  TN

                  66,6

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  62,5

                  0805 50 10

                  MA

                  141,2

                  TR

                  94,8

                  ZZ

                  118,0

                  0808 10 80

                  BR

                  88,6

                  US

                  171,8

                  ZZ

                  130,2

                  0808 30 90

                  AR

                  111,3

                  CL

                  168,4

                  CN

                  73,0

                  TR

                  153,6

                  ZA

                  101,4

                  ZZ

                  121,5

         (1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1251, 11. juuli 2017, millega muudetakse 271. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

text:
               12.7.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 179/6

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1251,
   11. juuli 2017,
   millega muudetakse 271. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

               (2)

               6. juulil 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

               (3)

               Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 11. juuli 2017

            Komisjoni nimel

            presidendi eest

            välispoliitika vahendite talituse juhataja

      (1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

      LISA
      Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas lisatakse pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ alla järgmine kanne:

         „Jamaat-ul-Ahrar (JuA) (teiste nimedega: a) Jamaat-e-Ahrar; b) Tehrik-e Taliban Pakistan Jamaat ul Ahrar; c) Ahrar-ul-Hind. Aadress: a) Lalpura, Nangarhari provints, Afganistan (alates 2015. aasta juunist); b) Mohmand Agency, Pakistan (2014. aasta augusti seisuga). Muu teave: tegutseb Nangarhari provintsis Afganistanis ja Pakistani–Afgnistani piirialal. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 6.7.2017.“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1275, 14. juuli 2017, millega kiidetakse heaks kloorist vabanenud olemasoleva toimeaine aktiivkloori kasutamine tooteliikidesse 2 ja 5 kuuluvates biotsiidides (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               15.7.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 184/21

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1275,
   14. juuli 2017,
   millega kiidetakse heaks kloorist vabanenud olemasoleva toimeaine aktiivkloori kasutamine tooteliikidesse 2 ja 5 kuuluvates biotsiidides
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kloorist vabanenud aktiivkloor (edaspidi „kloor“) kuulub kõnealusesse loetellu.

               (2)

               Kloori on hinnatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) artikli 16 lõikega 2 seoses selle kasutamisega toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 2 (eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid) ja tooteliiki 5 (joogivee desinfektsioonivahendid), mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2 ja 5.

               (3)

               Hindavaks pädevaks asutuseks määratud Itaalia esitas 17. mail 2010 hindamisaruanded ja soovitused.

               (4)

               Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 sõnastas biotsiidikomitee 14. detsembril 2016 Euroopa Kemikaaliameti arvamused, võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

               (5)

               Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2 ja 5 kuuluvad kloori sisaldavad biotsiidid eeldatavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad selle toimeaine kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

               (6)

               Seepärast on asjakohane kiita heaks kloori kasutamine tooteliikidesse 2 ja 5 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

               (7)

               Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid vastavalt vajadusele valmistuda uute nõuete täitmiseks.

               (8)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Kiidetakse heaks kloorist vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2 ja 5 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.
   Artikkel 2
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 14. juuli 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

      (2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

      LISA

                  Tavanimetus

                  IUPACi nimetus, tunnuskoodid

                  Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                  Heakskiitmise kuupäev

                  Heakskiidu aegumise kuupäev

                  Tooteliik

                  Eritingimused

                  Kloorist vabanenud aktiivkloor (edaspidi „kloor“)

                  IUPACi nimetus:
                  kloor
                  EÜ nr: 231-959-5
                  CASi nr: 7782-50-5

                  Lähteainena kasutatava kloori minimaalne puhtus: ≥ 995 g/kg (st ≥ 99,5 massiprotsenti)

                  1. jaanuar 2019

                  31. detsember 2028

                  2

                  Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

                              1)

                              Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

                              2)

                              Hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riskidest lähtuvalt pööratakse toote hindamisel erilist tähelepanu:

                                          a)

                                          kutselistele kasutajatele;

                                          b)

                                          pinnaveele ja setetele reoveepuhasti heitvees (pärast kloorimist), kui toodet kasutatakse reovee desinfitseerimiseks.

                  5

                  Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

                              1)

                              Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

                              2)

                              Hinnatud kasutusviiside puhul kindlaks tehtud riskidest lähtuvalt pööratakse toote hindamisel erilist tähelepanu kutselistele kasutajatele.

                              3)

                              Toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005 (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

         (1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes sisalduva toimeaine puhtusaste võib olla sama või erinev, kui on tõendatud, et selline puhtusaste on tehniliselt samaväärne puhtusastmega, mille juures toimeainet hinnati.

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).