title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1998, 5. november 2015, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               14.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1998,
   5. november 2015,
   millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikele 3 peaks komisjon vastu võtma kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite ja artikli 4 lõikes 2 osutatud ühiseid põhistandardeid täiendavate üldmeetmete rakendamise üksikasjalikud meetmed.

               (2)

               Kui kõnealused meetmed sisaldavad tundlikke julgestusmeetmeid, tuleks neid käsitleda vastavalt komisjoni otsusele (EL, Euratom) 2015/444, (2) nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta eraldi, kasutades selleks komisjoni rakendusotsust, mis on adresseeritud liikmesriikidele, ja neid meetmeid ei tohiks avaldada.

               (3)

               Komisjoni määrust (EL) nr 185/2010, (3) millega nähakse ette määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 3 osutatud meetmed, on alates selle jõustumisest 20 korda muudetud. Seepärast tuleks kõnealune määrus selguse ja õiguskindluse tagamiseks kehtetuks tunnistada ja asendada uue õigusaktiga, konsolideerides esialgse õigusakti ja kõik selle muudatused Lisaks tuleks kõnealust uut õigusakti praktilisi kogemusi ja tehnika arengut arvesse võttes vajaduse korral selgitada ja ajakohastada.

               (4)

               Need meetmed tuleks ohuolukorra tekkides korrapäraselt läbi vaadata.

               (5)

               Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
   Artikkel 1
   Käesoleva määruse lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 1 osutatud üksikasjalikud meetmed selliste ühiste põhistandardite rakendamiseks, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust tsiviillennundusjulgestust ohustava ebaseadusliku sekkumise eest, ja kõnealuseid ühiseid põhistandardeid täiendavad üldmeetmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 2.
   Artikkel 2
   Määrus (EL) nr 185/2010 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2016.

      Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
      Brüssel, 5. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

      (2)  Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, 13. märts 2015, ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

      (3)  Komisjoni määrus (EL) nr 185/2010, 4. märts 2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELT L 55, 5.3.2010, lk 1).

      LISA
      1.   LENNUJAAMA JULGESTUS

      1.0.   ÜLDSÄTTED
      1.0.1.   Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.
      1.0.2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitatakse lennujaama osana õhusõidukit, bussi, pagasikäru või muud transpordivahendit ning jalgteed ja maabumissilda.
      Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.
      1.0.3.   Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 272/2009 (1) lisa K osas sätestatud erandite tegemise kriteeriumide kohaldamist, võib pädev asutus lubada julgestusalaste erinõuete või erandite kohaldamist lennujaama lennuala kaitseks ja julgestuseks päevadel, mil lennujaamas ei ole rohkem kui kaheksa planeeritud väljuvat lendu, tingimusel et igal ajahetkel toimub julgestuspiiranguala kriitilises osas või punkti 1.1.3 reguleerimisalast välja jäävas lennujaamas üksnes ühe õhusõiduki peale- või mahalaadimine, pardaleminek või pardalt mahaminek.
      1.0.4.   Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed esemeid, mis on ette nähtud neid kaasas kandva isiku isiklikuks kasutamiseks.
      1.0.5.   Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) (2) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.
      1.1.   LENNUJAAMADE PLANEERIMISNÕUDED
      1.1.1.   Piirid

      1.1.1.1.   Avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelised piirid peavad olema igas lennujaamas selgelt tuvastatavad, et võimaldada asjakohaste julgestusmeetmete rakendamist kõigil neil aladel.
      1.1.1.2.   Avatud ala ja lennuala vaheline piir peab olema füüsiline takistus, mis on üldsusele selgelt nähtav ja ei võimalda inimestele volitusteta juurdepääsu.
      1.1.2.   Julgestuspiirangualad

      1.1.2.1.   Julgestuspiirangualad hõlmavad vähemalt selliseid lennujaama osi:

                  a)

                  kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja

                  b)

                  mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga, ja

                  c)

                  mis on ette nähtud õhusõidukite parkimiseks pardalemineku või pealelaadimise eesmärgil.

            1.1.2.2.   Lennujaama osa loetakse julgestuspiirangualaks vähemalt punktis 1.1.2.1 osutatud toimingute ajal.
      Julgestuspiiranguala kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise ala kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.
      1.1.2.3.   Kui volitamata isikud võivad olla pääsenud julgestuspiirangualale, tuleb niipea kui võimalik teha nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.
      1.1.3.   Julgestuspiiranguala kriitilised osad

      1.1.3.1.   Kriitilised osad kehtestatakse lennujaamades, kus vähemalt 40 inimesel on lennujaama läbipääsuluba, mis annab juurdepääsu julgestuspiirangualadele.
      1.1.3.2.   Kriitilised osad hõlmavad vähemalt kõiki selliseid lennujaama osi:

                  a)

                  kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja

                  b)

                  mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga.

            Lennujaama osa loetakse kriitiliseks osaks vähemalt punktis a või b osutatud toimingute ajal.
      1.1.3.3.   Kriitilise osa kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise osa kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.
      1.1.3.4.   Kui läbivaatamata isikud või muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed võivad olla pääsenud kriitilistesse osadesse, tuleb võimalikult kiiresti läbi otsida need osad, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid.
      Esimeses lõigus sätestatud nõuded loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine.
      Esimest lõiku ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud.
      Muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvate reisijate või lennumeeskonna liikmete puhul kohaldatakse esimest lõiku ainult nende kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja meeskonnaliikmed.
      1.2.   JUURDEPÄÄSU KONTROLL
      1.2.1.   Juurdepääs lennualadele

      1.2.1.1.   Juurdepääsu lennualale võib lubada üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on lennualale pääsuks põhjendatud vajadus.
      1.2.1.2.   Juurdepääsu saamiseks lennualale peab isikul olema luba.
      1.2.1.3.   Juurdepääsu saamiseks lennualale peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.
      1.2.1.4.   Lennualal viibivad isikud peavad nõudmise korral esitama oma loa kontrollimiseks.
      1.2.2.   Juurdepääs julgestuspiirangualadele

      1.2.2.1.   Juurdepääsu julgestuspiirangualadele võib anda üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on julgestuspiirangualadele pääsuks põhjendatud vajadus.
      1.2.2.2.   Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab isik esitama ühe järgmistest lubadest:

                  a)

                  kehtiv pardakaart või sellega samaväärne dokument või

                  b)

                  kehtiv meeskonnaliikme tunnistus või

                  c)

                  kehtiv lennujaama läbipääsuluba või

                  d)

                  riigi pädeva asutuse väljastatud kehtiv läbipääsuluba või

                  e)

                  järelevalveasutuse väljastatud ja riigi pädeva asutuse tunnustatud kehtiv läbipääsuluba.

            Juurdepääsu võib anda ka pärast seda, kui isik on biomeetriliste andmete kontrollimisega tuvastatud.
      1.2.2.3.   Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba.
      1.2.2.4.   Punkti 1.2.2.2 alapunktis a osutatud pardakaarti või sellega samaväärset dokumenti kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, et tagada mõistlikkuse piires selle kehtivus.
      Punkti 1.2.2.2 alapunktides b–e osutatud tunnistust või läbipääsuluba kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, tagamaks mõistlikkuse piires, et see on kehtiv ja kuulub selle omanikule.
      Biomeetrilise tuvastamise puhul tuleb kontrollida, kas julgestuspiirangualale juurdepääsu taotleval isikul on mõni punktis 1.2.2.2 loetletud luba ja kas see luba kehtib ega ole blokeeritud.
      1.2.2.5.   Julgestuspiirangualadele loata juurdepääsu vältimiseks kontrollitakse juurdepääsupunkte:

                  a)

                  elektroonilise süsteemi abil, mis võimaldab korraga juurdepääsu ühele isikule, või

                  b)

                  volitatud isikute teostatava juurdepääsukontrolli abil.

            Pädev asutus võib oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määrata, et punktis a osutatud nõuet, millega nähakse ette juurdepääsu võimaldamine korraga vaid ühele isikule, ei kohaldata selliste juurdepääsupunktide suhtes, mida kasutavad ainult korrakaitseametnikud.
      1.2.2.6.   Sõidukiluba kontrollitakse enne sõiduki lubamist julgestuspiirangualadele, tagamaks et see on kehtiv ja vastab sõidukile.
      1.2.2.7.   Julgestuspiirangualadele juurdepääsu suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.2.3.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

      1.2.3.1.   Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase taustakontrolli.
      1.2.3.2.   Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.
      1.2.3.3.   Kui isik ei läbi taustakontrolli, tunnistatakse tema tunnistus või läbipääsuluba viivitamata kehtetuks.
      1.2.3.4.   Meeskonnaliikme tunnistust või läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal.
      Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad isiku, kes ei kanna oma meeskonnaliikme tunnistust või läbipääsuluba nähtaval kohal julgestuspiirangualal, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad, kinni pidama ja temast vajaduse korral teatama.
      1.2.3.5.   Meeskonnaliikme tunnistus või läbipääsuluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui:

                  a)

                  väljastanud üksus seda nõuab, või

                  b)

                  töösuhe lõpetatakse, või

                  c)

                  tööandja vahetub, või

                  d)

                  muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud, või

                  e)

                  tunnistus või läbipääsuluba aegub, või

                  f)

                  tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks.

            1.2.3.6.   Meeskonnaliikme tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.
      1.2.3.7.   Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.
      1.2.3.8.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.2.4.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele esitatavad lisanõuded

      1.2.4.1.   Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistusel peab olema:

                  a)

                  omaniku nimi ja foto; ja

                  b)

                  lennuettevõtja nimi; ja

                  c)

                  sõna „crew” inglise keeles; ja

                  d)

                  aegumiskuupäev.

            1.2.5.   Lennujaama läbipääsulubadele esitatavad lisanõuded

      1.2.5.1.   Lennujaama läbipääsuloal peab olema:

                  a)

                  omaniku nimi ja foto ja

                  b)

                  omaniku tööandja nimi, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud, ja

                  c)

                  väljastanud üksuse või lennujaama nimi ja

                  d)

                  alad, millele juurdepääs on omanikule lubatud, ja

                  e)

                  aegumiskuupäev, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud.

            Nimed ja juurdepääsualad võib asendada samaväärsete tunnusandmetega.
      1.2.5.2.   Lennujaama läbipääsulubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata kaartide kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.
      1.2.6.   Sõidukilubadele esitatavad nõuded

      1.2.6.1.   Sõidukiloa võib väljastada üksnes juhul, kui on tehtud kindlaks tööalane vajadus.
      1.2.6.2.   Sõidukiluba peab olema seotud konkreetse sõidukiga ning sellele peavad olema märgitud:

                  a)

                  alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ja

                  b)

                  aegumiskuupäev.

            Elektroonilistel sõidukilubadel ei pea olema märgitud alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ega aegumiskuupäev, kui see teave on elektrooniliselt loetav ja seda kontrollitakse elektrooniliselt enne julgestuspiirangualadele lubamist.
      1.2.6.3.   Elektrooniline sõidukiluba peab olema kinnitatud sõidukile viisil, mis tagab, et seda ei saa üle anda.
      1.2.6.4.   Sõidukiluba peab olema nähtaval kohal alati, kui sõiduk viibib lennualal.
      1.2.6.5.   Sõidukiluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui:

                  a)

                  väljastanud üksus seda nõuab, või

                  b)

                  sõidukit ei kasutata enam pääsemiseks lennualale, või

                  c)

                  luba aegub, välja arvatud juhul, kui luba muutub automaatselt kehtetuks.

            1.2.6.6.   Sõidukiloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.
      1.2.6.7.   Elektrooniline sõidukiluba blokeeritakse tagastamise, aegumise või kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.
      1.2.6.8.   Sõidukilubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata sõidukilubade kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed.
      1.2.6.9.   Punkte 1.2.6.2–1.2.6.8 ei kohaldata ainult selliste lennualal kasutatavate sõidukite suhtes, millega ei ole lubatud sõita avalikel teedel, tingimusel et nende välispinnal on selge märge selle kohta, et tegemist on asjaomases lennujaamas kasutatavate sõidukitega.
      1.2.7.   Juurdepääs saatjaga

      1.2.7.1.   Meeskonnaliikmetel, välja arvatud neil, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, peavad alati olema saatjad, kui nad viibivad julgestuspiirangualadel, välja arvatud:

                  a)

                  aladel, kus võivad viibida reisijad, ja

                  b)

                  selle õhusõiduki vahetus läheduses, millega nad saabusid või millega nad lahkuvad; ja

                  c)

                  meeskondadele ette nähtud aladel, ja

                  d)

                  vahemaa terminali või juurdepääsupunkti ja selle õhusõiduki vahel, millega meeskonnaliikmed saabusid või millega nad lahkuvad.

            1.2.7.2.   Isiku võib erandjuhul vabastada punkti 1.2.5.1 nõuete täitmisest ja taustakontrollist, tingimusel et tal on julgestuspiirangualadel viibides alati saatja. Isiku võib vabastada saatja olemasolu nõudest, kui ta kannab nähtaval kohal vastavasisulist volitust ja isikule on väljastatud kehtiv lennujaama läbipääsuluba.
      1.2.7.3.   Saatja peab:

                  a)

                  omama punkti 1.2.2.2 alapunktis c, d või e osutatud kehtivat läbipääsuluba, ja

                  b)

                  olema volitatud tegutsema saatjana julgestuspiirangualadel, ja

                  c)

                  hoidma saadetavat isikut või saadetavaid isikuid kogu aeg otsenähtavuses, ja

                  d)

                  tagama mõistlikkuse piires, et saadetav isik või saadetavad isikud ei paneks toime julgestusalaseid rikkumisi.

            1.2.7.4.   Sõiduki võib vabastada punkti 1.2.6 nõuete täitmisest, tingimusel et sellel on lennualal viibimise ajal alati saatja.
      1.2.7.5.   Kui reisija vedu ei toimu sellise lennutranspordilepingu alusel, mis hõlmab pardakaardi või samaväärse dokumendi väljastamist, võib asjaomast reisijat saatva meeskonnaliikme vabastada punkti 1.2.7.3 alapunktis a sätestatud nõude täitmisest.
      1.2.8.   Muud erandid

      Muude erandite suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
      1.3.   MUUDE ISIKUTE KUI REISIJATE JA NENDEGA KAASAS OLEVATE ESEMETE LÄBIVAATUS
      1.3.1.   Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatus

      1.3.1.1.   Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest või seadmetest:

                  a)

                  käsitsi läbivaatus;

                  b)

                  metallidetektorväravate (WTMD) läbimine;

                  c)

                  pommikoerad;

                  d)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;

                  e)

                  turvaskannerid, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust;

                  f)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD).

            1.3.1.2.   Muude isikute kui reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.1.3–4.1.1.6 ja punkte 4.1.1.10–4.1.1.11.
      1.3.1.3.   Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse üksnes muude isikute kui reisijate täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina kombineeritult käsitsi läbivaatuse, metallidetektorvärava (WTMD) või turvaskanneri kasutamisega.
      1.3.1.4.   Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest ja seadmetest:

                  a)

                  käsitsi läbivaatus;

                  b)

                  läbivalgustusseade;

                  c)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade.

                  d)

                  pommikoerad;

                  e)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

            1.3.1.5.   Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.2.4–4.1.2.7 ja punkti 4.1.2.11.
      1.3.1.6.   Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse üksnes muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina kombineeritult käsitsi läbivaatuse, läbivalgustusseadme või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisega.
      1.3.1.7.   Kui muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed tuleb läbi vaadata korduva pistelise valiku põhimõttel, kehtestab pädev asutus riskianalüüsi alusel kontrollisageduse.
      1.3.1.8.   Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.3.2.   Erandid ja eriläbivaatus

      1.3.2.1.   Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada muude isikute kui reisijate vabastamist läbivaatusest või kohaldada nende puhul eriläbivaatust, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.
      1.3.2.2.   Muud isikud kui reisijad, kes on läbi vaadatud ja kes lahkuvad ajutiselt kriitilistest osadest, võib vabastada nende naasmisel läbivaatusest, tingimusel et volitatud isikud on neid pidevalt jälginud piisaval määral, tagamaks mõistlikkuse piires, et nad ei too kõnealustesse kriitilistesse osadesse keelatud esemeid.
      1.3.2.3.   Erandite ja eriläbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.4.   SÕIDUKITE KONTROLL
      1.4.1.   Kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

      1.4.1.1.   Kõiki sõidukeid kontrollitakse enne kriitilistesse osadesse sisenemist. Neid kaitstakse pärast kontrolli loata juurdepääsu eest kuni julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenemiseni.
      1.4.1.2.   Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa.
      1.4.1.3.   Kontrollitavate osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.
      1.4.1.4.   Kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.4.2.   Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid

      1.4.2.1.   Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa.
      1.4.2.2.   Nii kontrollitavate sõidukite kui ka nende osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid.
      1.4.2.3.   Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.4.3.   Kontrollimeetodid

      1.4.3.1.   Käsitsi läbivaatus hõlmab valitud osade, sealhulgas nende sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid.
      1.4.3.2.   Järgmiseid meetodeid võib kasutada üksnes täiendava vahendina:

                  a)

                  pommikoerad ja

                  b)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade.

            1.4.3.3.   Kontrollimeetodite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.4.4.   Erandid ja erikontroll

      1.4.4.1.   Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada sõidukite vabastamist kontrollist või kohaldada nende suhtes erikontrolli, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3.
      1.4.4.2.   Erandite ja erikontrolli suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      1.5.   JÄRELEVALVE, PATRULLID JA MUU FÜÜSILINE KONTROLL
      1.5.1.   Järelevalvet ja patrullimist teostatakse selleks, et jälgida:

                  a)

                  avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelisi piire, ja

                  b)

                  terminali alasid ning selle läheduses asuvaid alasid, mis on üldsusele juurdepääsetavad, sealhulgas parklaid ja teid, ning

                  c)

                  isikute läbipääsulubade kandmist nähtaval kohal ja kehtivust julgestuspiirangualadel, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad ja

                  d)

                  sõidukilubade nähtaval kohal olekut ja kehtivust lennualal, ja

                  e)

                  kriitilistes osades pealelaadimist ootavat registreeritud pagasit, kaupa ja posti, pardavarusid ning lennuettevõtja posti ja saadetisi.

            1.5.2.   Järelevalve ja patrullimise sagedus ning viis põhineb riskianalüüsil ning need kiidab heaks pädev asutus. Arvesse võetakse järgmist:

                  a)

                  lennujaama suurus, sealhulgas toimingute arv ja laad ja

                  b)

                  lennujaama plaan, eelkõige lennujaamas kehtestatud alade omavaheline suhe ja

                  c)

                  järelevalve ja patrullimise meetodite võimalikkus ja piirangud.

            Järelevalve teostamise ja patrullimise sageduse ja viisidega seotud riskianalüüsi osad esitatakse nõudmise korral kirjalikult nõuetele vastavuse kontrollimiseks.
      1.5.3.   Järelevalve ja patrullimine ei tohi toimuda ennustatava korrapärasusega. Läbipääsulubade kehtivust kontrollitakse pistelise valiku põhimõttel.
      1.5.4.   Kasutusel peavad olema meetmed, mis hoiavad ära isikute julgestusalaseid rikkumisi julgestuspiiranguala kontrollpunktides ning võimaldavad sellise rikkumise esinemise korral rikkumise ja selle tagajärjed kiirelt kõrvaldada.
      1.6.   KEELATUD ESEMED
      1.6.1.   Muudel isikutel kui reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele liites 1-A loetletud esemeid.
      1.6.2.   Erandi punktist 1.6.1 võib teha tingimusel, et asjaomane isik on volitatud keelatud esemeid julgestuspiirangualadele viima, et täita ülesandeid, mis on olulised lennujaamarajatiste või õhusõidukite käitamiseks või kohustuste täitmiseks lennu ajal.
      1.6.3.   Üht või mitut liites 1-A loetletud eset kaasa viima volitatud isiku vastavuse kontrollimiseks:

                  a)

                  peab isikul olema kaasas vastav luba. Luba võib olla kas märge läbipääsuloal, mis võimaldab pääsu julgestuspiirangualadele, või eraldi kirjalik dokument. Loal peavad olema märgitud kaasa võtta lubatud ese(med) kategooriana või konkreetse esemena. Kui loaks on märge läbipääsuloal, peab see olema äratuntav teadmisvajadusest lähtuvalt, või

                  b)

                  julgestuspiiranguala kontrollpunktis peab kasutusel olema süsteem, mis näitab, millistel isikutel on lubatud kaasa võtta milliseid esemeid, kas kategooriana või konkreetse esemena.

            1.6.4.   Vastavust tuleb kontrollida enne, kui isikul lubatakse viia asjaomased esemed julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale, või punkti 1.5.1 alapunkti c alusel järelevalvet või patrulli teostavate isikute nõudmisel.
      1.6.5.   Liites 1-A loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et neid hoitakse turvalises kohas. Liite 4-C alapunktides c, d ja e loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et need ei ole reisijatele juurdepääsetavad.

         LIIDE 1-A

      MUUD ISIKUD KUI REISIJAD
      KEELATUD ESEMED

                  a)

                     Püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed – seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas:

                              —

                              iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid;

                              —

                              mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks;

                              —

                              tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud;

                              —

                              suruõhu- ja CO2-püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid;

                              —

                              raketipüstolid ja stardipüstolid;

                              —

                              vibud, ammud ja nooled;

                              —

                              harpuun- ja allveepüssid;

                              —

                              kadad ja katapuldid;

                  b)

                     uimastusvahendid – seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas:

                              —

                              elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad;

                              —

                              vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks;

                              —

                              tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

                  c)

                     lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

                              —

                              laskemoon,

                              —

                              sütikud;

                              —

                              detonaatorid ja süütenöörid;

                              —

                              lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised;

                              —

                              miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;

                              —

                              ilutulestik ja muu pürotehnika;

                              —

                              suitsupadrunid ja suitsupommid;

                              —

                              dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained;

                  d)

                  mis tahes muu ese, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks ja mida julgestuspiirangualadel tavaliselt ei kasutata, näiteks võitlusspordivarustus, mõõgad, saablid jne.

            2.   LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD

      Käesolevas määruses sätted puuduvad.
      3.   ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

      3.0.   ÜLDSÄTTED
      3.0.1.   Lennuettevõtja tagab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise oma õhusõidukite puhul, kui ei ole sätestatud teisiti.
      3.0.2.   Liites 3-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseks õhusõidukite julgestuse suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.
      3.0.3.   Õhusõiduki julgestuskontroll ei ole kohustuslik. Õhusõidukis tuleb teostada õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine vastavalt punktile 3.1.
      3.0.4.   Taotluse korral teavitab lennujaama käitaja lennuettevõtjat, kas tema õhusõiduk asub kriitilises osas või mitte. Kui see ei ole selge, siis eeldatakse, et õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas.
      3.0.5.   Kui ala ei loeta julgestusstaatuse muutuse tõttu enam kriitiliseks osaks, teavitab lennujaama käitaja sellest asjaomaseid lennuettevõtjaid.
      3.0.6.   Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.
      3.1.   ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE
      3.1.1.   Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldamine

      3.1.1.1.   Õhusõidukile tuleb teha õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine alati, kui on alust arvata, et sellele võivad olla juurde pääsenud volitamata isikud.
      3.1.1.2.   Õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine hõlmab komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud õhusõiduki määratletud osade kontrolli.
      3.1.1.3.   Õhusõiduk, mis saabub kriitilisse ossa liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, otsitakse julgestusotstarbel läbi mis tahes ajal pärast reisijate lahkumist läbiotsitavast õhusõiduki osast ja/või lastiruumi tühjaks laadimist.
      3.1.1.4.   Õhusõiduk, mis saabub liikmesriigist, kus see oli läbisõidul pärast saabumist liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks õhusõidukiks.
      3.1.1.5.   Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldatavuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      3.1.2.   Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viis

      Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viisi suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      3.1.3.   Teave õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta

      Väljuva lennu õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta salvestatakse järgmine teave ja seda säilitatakse mujal kui õhusõidukis lennu kestuse jooksul või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem:

                  a)

                  lennu number ja

                  b)

                  eelmise lennu lähtekoht.

            Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise korral salvestatakse ka järgmine teave:

                  c)

                  õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kuupäev ja kellaaeg, ja

                  d)

                  õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise teostamise eest vastutava isiku nimi ja allkiri.

            3.2.   ÕHUSÕIDUKI KAITSE
      3.2.1.   Õhusõiduki kaitse – üldnõuded

      3.2.1.1.   Olenemata õhusõiduki parkimise kohast lennujaamas kaitstakse selle kõiki välisuksi loata juurdepääsu eest järgmiselt:

                  a)

                  tagades, et loata juurdepääsu üritavad isikud peetakse viivitamata kinni, või

                  b)

                  hoides õhusõiduki välisuksed suletuna. Kui õhusõiduk asub julgestuspiiranguala kriitilises osas, loetakse maapinnalt juurdepääsmatud välisuksed suletuks, kui juurdepääsu abivahendid on eemaldatud ning paigutatud õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu, või

                  c)

                  kasutades elektroonilisi vahendeid, mis viivitamata avastavad loata juurdepääsu, või

                  d)

                  kasutades kõikidel sildtrapi ustel, mis viivad otse õhusõiduki avatud ukseni, lennujaama läbipääsuloaga seotud elektroonilist juurdepääsukontrolli süsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud punkti 11.2.3.7 kohase koolituse. Sellised isikud peavad kõnealuste uste kasutamise ajal tagama, et need oleksid kaitstud loata juurdepääsu eest.

            3.2.1.2.   Punkti 3.2.1.1 ei kohaldata õhusõiduki suhtes, mis on pargitud lukustatud või muul viisil loata juurdepääsu eest kaitstud angaari.
      3.2.2.   Suletud välisustega õhusõiduki täiendav kaitse muus kui kriitilises osas

      3.2.2.1.   Kui välisuksed on suletud ja õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas, peavad lisaks:

                  a)

                  olema juurdepääsu abivahendid eemaldatud, või

                  b)

                  välisuksed olema pitseeritud, või

                  c)

                  välisuksed olema lukustatud, või

                  d)

                  välisuksed olema järelevalve all.

            Punkti a ei kohaldata selliste uste suhtes, mis on maapinnalt juurdepääsetavad.
      3.2.2.2.   Kui maapinnalt juurdepääsmatutelt õhusõiduki ustelt eemaldatakse juurdepääsu abivahendid, tuleb need paigutada õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu.
      3.2.2.3.   Kui välisuksed on lukustatud, peavad neid saama avada üksnes isikud, kellel on selleks tööalane vajadus.
      3.2.2.4.   Kui välisuksed on järelevalve all, peab järelevalve tagama õhusõidukile loata juurdepääsu viivitamata avastamise.
      3.2.2.5.   Muus kui kriitilises osas asuva suletud välisustega õhusõiduki kaitse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

         LIIDE 3-A

      ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE
      Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 3-B

      ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

         KOLMANDAD RIIGID NING ÜLEMEREMAAD JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

      Õhusõidukite julgestusega seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

                     Ameerika Ühendriigid

                     Fääri saared (Vagari lennujaam)

                     Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

                     Guernesey

                     Jersey

                     Mani saar

            Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt ELi üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
      Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.
      4.   REISIJAD JA KÄSIPAGAS

      4.0.   ÜLDSÄTTED
      4.0.1.   Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.
      4.0.2.   Liites 4-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks reisijate ja käsipagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.
      4.0.3.   Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi.
      4.0.4.   Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
      a)   „vedelikud, aerosoolid ja geelid”– pastad, kosmeetilised vedelikud, vedelad/kuivad segud ja survestatud mahutite sisu, nt hambapasta, juuksegeel, joogid, supid, siirupid, parfüümid, habemeajamisvaht ja muud samalaadse konsistentsiga esemed;
      b)   „avamist tuvastada võimaldav kott”– kott, mis vastab Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni soovitatud julgestuskontrollisuunistele;
      c)   „vedela lõhkeaine avastamissüsteemi (LEDS) seade”– seade, mille abil on võimalik avastada ohtlikke materjale ja mis vastavad komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punkti 12.7 sätetele.
      4.0.5.   Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.
      4.1.   REISIJATE JA KÄSIPAGASI LÄBIVAATUS
      4.1.1.   Reisijate läbivaatus

      4.1.1.1.   Mantlid ja pintsakud võetakse enne läbivaatust seljast ning vaadatakse läbi käsipagasina. Läbivaatuse teostaja võib reisijalt vajaduse korral nõuda täiendavat esemete eemaldamist.
      4.1.1.2.   Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

                  a)

                  käsitsi;

                  b)

                  metallidetektorvärava (WTMD) abil;

                  c)

                  pommikoeri kasutades;

                  d)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil;

                  e)

                  turvaskanneri abil, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust;

                  f)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD).

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas reisija kannab keelatud esemeid või mitte, keelatakse reisijal juurdepääs julgestuspiirangualale või ta vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.
      4.1.1.3.   Käsitsi läbivaatuse korral tehakse seda viisil, mis mõistlikkuse piires tagab, et isikul ei ole kaasas keelatud esemeid.
      4.1.1.4.   Kui metallidetektorvärav annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha.
      4.1.1.5.   Käsimetallidetektorit (HHMD) võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. See ei asenda käsitsi läbivaatust.
      4.1.1.6.   Kui õhusõiduki salongi lubatakse viia elusloom, vaadatakse see läbi kas reisija või käsipagasina.
      4.1.1.7.   Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada reisijate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või keda võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.
      4.1.1.8.   Reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      4.1.1.9.   Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.
      4.1.1.10.   Kui reisijate läbivaatuseks kasutatakse punkti 12.11.1 teise lõigu kohast turvaskannerit koos kujutist analüüsiva töötajaga, peavad täidetud olema kõik järgmised nõuded:

                  a)

                  turvaskannerid ei säilita, kopeeri, prindi ega taasta kujutisi. Läbivaatuse käigus loodud kujutist võib siiski säilitada nii kaua, kui kujutist analüüsival töötajal kulub selle analüüsimiseks, ning see kustutatakse niipea, kui reisija on läbivaatuse läbinud. Volitusteta juurdepääs kujutisele ja selle volitusteta kasutamine on keelatud ning selle ärahoidmiseks võetakse meetmeid;

                  b)

                  kujutist analüüsiv töötaja asub eraldi kohas, nii et ta ei näe läbivaadatavat reisijat;

                  c)

                  mis tahes tehnilisi seadmeid, mis võimaldavad kujutiste säilitamist, kopeerimist või pildistamist või muul moel jäädvustamist, ei lubata kujutise analüüsimiseks ettenähtud eraldi kohta;

                  d)

                  kujutist ei seostata läbivaadatavat isikut puudutava mis tahes teabega ning tema identiteet jääb anonüümseks;

                  e)

                  reisija võib paluda, et tema keha kujutist analüüsiks töötaja, kes on tema soovitud soost;

                  f)

                  kujutis muudetakse hägusaks või uduseks, et reisija nägu ei oleks võimalik identifitseerida.

            Punkte a ja d kohaldatakse ka ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskannerite puhul.
      Reisijatel on õigus keelduda turvaskanneriga läbivaatusest. Sel juhul kasutatakse reisijate läbivaatuseks alternatiivset läbivaatusmeetodit, mis hõlmab vähemalt käsitsi läbivaatust kooskõlas komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liitega 4-A. Kui turvaskanner annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha.
      Enne kui reisija vaadatakse läbi turvaskanneriga, teavitatakse teda kasutatavast tehnoloogiast, selle kasutamistingimustest ning võimalusest keelduda turvaskanneriga läbivaatusest.
      4.1.1.11.   Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD) võib kasutada üksnes juhul, kui läbivaatuse teostaja peab isiku teatava osa käsitsi läbivaatust ebatõhusaks ja/või soovimatuks.
      4.1.2.   Käsipagasi läbivaatus

      4.1.2.1.   Sülearvutid ja muud suured elektriseadmed tuleb enne läbivaatust käsipagasist välja võtta ja eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadatakse läbi lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2.
      4.1.2.2.   Enne julgestuspiirangualale lubamist vaatab iga lennujaama asjakohane üksus läbi vähemalt sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on saadud lennujaamast või õhusõiduki pardalt ja suletud avamist tuvastada võimaldavasse kotti, milles on nähtaval kohal piisav tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on ostetud lennujaama lennualalt või õhusõiduki pardalt, samuti sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on ette nähtud kasutamiseks reisi jooksul ja vajalikud kas meditsiinilisel näidustusel või eridieedi jaoks, sealhulgas imikutoit.
      Vedelikud, aerosoolid ja geelid võetakse enne läbivaatust käsipagasist välja ja vaadatakse teistest käsipagasi hulgas olevatest esemetest eraldi läbi, välja arvatud juhul, kui käsipagasi läbivaatuseks kasutatavate seadmetega on võimalik läbi vaadata mitu suletud vedeliku-, aerosooli- ja geelipakendit pagasi sees.
      Kui vedelikud, aerosoolid ja geelid on käsipagasist välja võetud, esitab reisija:

                  a)

                  kõik vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis asuvad kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendis, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud ning

                  b)

                  kõik muud vedelikud, aerosoolid ja geelid, kaasa arvatud avamist tuvastada võimaldavasse kotti suletud vedelikud, aerosoolid ja geelid.

            Asjaomased asutused, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad annavad reisijatele asjakohast teavet vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse kohta asjaomases lennujaamas.
      4.1.2.3.   Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

                  a)

                  käsitsi;

                  b)

                  läbivalgustusseadme abil;

                  c)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil;

                  d)

                  pommikoeri kasutades kombineeritult punkti a kohaldamisega;

                  e)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil.

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas käsipagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.
      4.1.2.4.   Käsipagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas selle sisu käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.
      4.1.2.5.   Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamise korral vaatleb läbivaatuse teostaja iga kujutist või kujutist analüüsitakse automaattuvastuse tarkvara (ACS) abil.
      4.1.2.6.   Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel lahendatakse kõik häired läbivaatuse teostajat rahuldavalt, tagamaks mõistlikkuse piires, et julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale ei viida keelatud esemeid.
      4.1.2.7.   Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel võetakse pagasist välja esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida käsipagasi sisu. Kott vaadatakse uuesti läbi ja asjaomane ese vaadatakse käsipagasina eraldi läbi.
      4.1.2.8.   Kõik kotid, milles tuvastatakse suur elektriseade, tuleb ilma kõnealuse seadmeta uuesti läbi vaadata ja elektriseade tuleb eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadati läbi EDS-seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2.
      4.1.2.9.   Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.
      4.1.2.10.   Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada käsipagasi kategooriad, millele kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.
      4.1.2.11.   Isikud, kes teostavad käsipagasi läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev.
      Käsipagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituse korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.
      4.1.2.12.   Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      4.1.3.   Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatus

      4.1.3.1.   Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli ja geeli võib vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega enne julgestuspiirangu alale lubamist läbivaatusest vabastada, kui need:

                  a)

                  on kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendites, mis on ühes läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud;

                  b)

                  see on suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti ja ostetud sama lennujaama lennualalt;

                  c)

                  see on pärit mõnest teisest ELi lennujaamast või mõne teise ELi lennuettevõtja õhusõiduki pardalt ja pakitud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti ning enne asjaomase lennujaama julgestuspiirangualalt väljaviimist uuesti suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavasse kotti;

                  d)

                  see on asjaomase lennujaama lennualal vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega läbi vaadatud ning seejärel suletud spetsiaalsesse avamist tuvastada võimaldavatesse kotti.

            Punktides c ja d osutatud erandid kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2015.
      4.1.3.2.   Punkti 4.1.3.1 alapunktides b–d osutatud spetsiaalne avamist tuvastada võimaldav kott vastab järgmistele nõuetele:

                  a)

                  see on selgelt äratuntav kui asjaomases lennujaamas kasutatav avamist tuvastada võimaldav kott ja

                  b)

                  kotis on nähtaval kohal tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on eelneva kolme tunni jooksul samast lennujaamast ostetud või samas lennujaamas uuesti suletud ja

                  c)

                  kõnealuse koti suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.

            4.1.3.3.   Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      4.2.   REISIJATE JA KÄSIPAGASI KAITSE
      Reisijate ja käsipagasi kaitse suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
      4.3.   POTENTSIAALSET OHTU KUJUTAVAD REISIJAD
      4.3.1.   Asjaomane asutus teavitab lennuettevõtjat kirjalikult ette kavast saata tema õhusõiduki pardale potentsiaalselt ohtlik reisija.
      4.3.2.   Teates märgitakse järgmised andmed:

                  a)

                  isiku identiteet ja sugu, ja

                  b)

                  transportimise põhjus, ja

                  c)

                  saatjate kasutamise korral nende nimed ja ametinimetused, ning

                  d)

                  pädeva asutuse riskianalüüs, sealhulgas saatjate kasutamise või kasutamata jätmise põhjused, ja

                  e)

                  vajaduse korral esialgne istekohtade plaan, ja

                  f)

                  olemasolevate reisidokumentide laad.

            Lennuettevõtja teeb kõnealuse teabe enne reisijate pardaleminekut õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks.
      4.3.3.   Pädev asutus tagab, et seaduslikult kinnipeetud isikutel on alati saatja.
      4.4.   KEELATUD ESEMED
      4.4.1.   Reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale liites 4-C loetletud esemeid.
      4.4.2.   Erandi punktist 4.4.1 võib teha tingimusel, et:

                  a)

                  pädev asutus on andnud nõusoleku eseme kaasaviimiseks, ja

                  b)

                  lennuettevõtjat on teavitatud reisijast ja esemest, mille ta kaasa võtab, enne reisijate minekut õhusõiduki pardale, ja

                  c)

                  järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju.

            Kõnealused esemed paigutatakse õhusõiduki pardal turvalisse kohta.
      4.4.3.   Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 4-C loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist.

         LIIDE 4-A

      KÄSITSI LÄBIVAATUSE NÕUDED
      Käsitsi läbivaatuse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 4-B

      REISIJAD JA KÄSIPAGAS

         KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

      Reisijate ja käsipagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana.

                     Ameerika Ühendriigid

                     Fääri saared (Vagari lennujaam)

                     Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

                     Guernesey

                     Jersey

                     Mani saar

            Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
      Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

         LIIDE 4-C

      REISIJAD JA KÄSIPAGAS

         KEELATUD ESEMED

      Ilma et see piiraks kehtivate ohutuseeskirjade kohaldamist, ei ole reisijatel lubatud viia julgestuspiirangualadele ja õhusõiduki pardale järgmisi esemeid:
      a)
            püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed
         – seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas:

                  —

                  iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid;

                  —

                  mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks;

                  —

                  tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud;

                  —

                  suruõhu- ja CO2-püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid;

                  —

                  raketipüstolid ja stardipüstolid;

                  —

                  vibud, ammud ja nooled;

                  —

                  harpuun- ja allveepüssid;

                  —

                  kadad ja katapuldid;

            b)
            uimastusvahendid
         – seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas:

                  —

                  elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad;

                  —

                  vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks;

                  —

                  tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;

            c)
            terava otsa või terava servaga esemed
         – terava otsa või terava servaga esemed, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks, sealhulgas:

                  —

                  raiumiseks mõeldud esemed, näiteks kirved ja lihunikunoad;

                  —

                  jääkirved, -kirkad ja -noad;

                  —

                  žiletiterad;

                  —

                  kartonginoad;

                  —

                  noad pikema teraga kui 6 cm;

                  —

                  käärid pikema teraga kui 6 cm mõõdetuna alates ühenduspunktist;

                  —

                  terava otsa või terava servaga võitlusspordivarustus;

                  —

                  mõõgad ja saablid;

            d)
            tööriistad
         – tööriistad, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

                  —

                  raudkangid;

                  —

                  puurid/trellid ja nende osad, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektritrellid;

                  —

                  tööriistad pikema tera või varrega kui 6 cm, mida saab kasutada relvana, näiteks kruvikeerajad ja peitlid;

                  —

                  saed, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektrisaed;

                  —

                  leeklambid;

                  —

                  naela- ja needipüstolid;

            e)
            nürid instrumendid
         – esemed, millega lüües on võimalik tekitada tõsine vigastus, sealhulgas:

                  —

                  pesapalli ja pehmepalli (softball) kurikad;

                  —

                  kurikad ja nuiad, näiteks kumminuiad;

                  —

                  võitlusspordivarustus;

            f)
            lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised
         – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

                  —

                  laskemoon;

                  —

                  sütikud;

                  —

                  detonaatorid ja süütenöörid;

                  —

                  lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised;

                  —

                  miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;

                  —

                  ilutulestik ja muu pürotehnika;

                  —

                  suitsupadrunid ja suitsupommid;

                  —

                  dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

            5.   REGISTREERITUD PAGAS

      5.0.   ÜLDSÄTTED
      5.0.1.   Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.
      5.0.2.   Liites 5-A on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks registreeritud pagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega.
      5.0.3.   Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et see registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi.
      5.0.4.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist.
      5.0.5.   Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.
      5.1.   REGISTREERITUD PAGASI LÄBIVAATUS
      5.1.1.   Registreeritud pagasi läbivaatusel kasutatakse eraldi või koos järgmisi meetodeid:

                  a)

                  käsitsi läbivaatus, või

                  b)

                  läbivalgustusseade, või

                  c)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade, või

                  d)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade, või

                  e)

                  pommikoerad.

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas registreeritud pagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda läbi või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.
      5.1.2.   Registreeritud pagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas kogu selle sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid.
      5.1.3.   Läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisel vaadatakse esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida pagasi sisu, läbi muu läbivaatusmeetodi abil.
      5.1.4.   Läbivaatus lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil hõlmab pagasi seest ja väljast ning selle sisult võetud proovide analüüsimist. Sisu võib ka käsitsi läbi vaadata.
      5.1.5.   Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada registreeritud pagasi kategooriad, mille suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni.
      5.1.6.   Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      5.1.7.   Isikud, kes teostavad registreeritud pagasi läbivaatust läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev.
      Registreeritud pagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituste korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise.
      5.2.   REGISTREERITUD PAGASI KAITSE
      5.2.1.   Reisijatele ei tohi võimaldada juurdepääsu läbivaadatud registreeritud pagasile, välja arvatud juhul, kui see on nende endi pagas ja neid jälgitakse, tagamaks et:

                  a)

                  registreeritud pagasisse ei panda liites 5-B loetletud keelatud esemeid, või

                  b)

                  registreeritud pagasist ei eemaldata liites 4-C loetletud keelatud esemeid ega viida julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale.

            5.2.2.   Registreeritud pagas, mis ei ole loata juurdepääsu eest kaitstud, vaadatakse uuesti läbi.
      5.2.3.   Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      5.3.   PAGASI VASTAVUSE KONTROLL
      5.3.1.   Registreeritud pagasi identifitseerimine

      5.3.1.1.   Lennuettevõtja tagab pardalemineku ajal, et reisija esitab kehtiva pardakaardi või sellega samaväärse dokumendi, mis vastab tema registreeritud pagasile.
      5.3.1.2.   Lennuettevõtja tagab, et kasutusel on menetlus selliste reisijate registreeritud pagasi identifitseerimiseks, kes ei läinud pardale või lahkusid pardalt enne õhusõiduki väljumist.
      5.3.1.3.   Kui reisija ei ole õhusõiduki pardal, käsitatakse tema pardakaardile või samaväärsele dokumendile vastavat registreeritud pagasit saatjata pagasina.
      5.3.1.4.   Lennuettevõtja tagab, et iga saatjata pagasiühik on selgelt identifitseeritav lennutranspordi jaoks lubatud pagasina.
      5.3.2.   Reisijast mitteolenevad tegurid

      5.3.2.1.   Enne pagasi laadimist õhusõidukisse registreeritakse pagasi saatjata pagasiks muutumise põhjused, välja arvatud punktis 5.3.3 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamisel.
      5.3.2.2.   Üksikasjalikud lisasätted reisijast mitteolenevate tegurite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      5.3.3.   Saatjata pagasi puhul kohased julgestuskontrolli meetmed

      5.3.3.1.   Punktiga 5.3.2 hõlmamata saatjata registreeritud pagas vaadatakse läbi ühe punktis 5.1.1 sätestatud meetodi abil ning kohaldades vajaduse korral komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      5.3.3.2.   Registreeritud pagas, mis muutub saatjata pagasiks muudel kui punktis 5.3.2.2 osutatud põhjustel, eemaldatakse õhusõidukist ja vaadatakse läbi enne selle uuesti pealelaadimist.
      5.3.3.3.   Üksikasjalikud lisasätted saatjata registreeritud pagasi puhul kohaste julgestuskontrolli meetodite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      5.4.   KEELATUD ESEMED
      5.4.1.   Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla liites 5-B loetletud esemeid.
      5.4.2.   Erandi punktist 5.4.1 võib teha tingimusel, et:

                  a)

                  pädev asutus kohaldab riiklikke eeskirju, mis annavad loa eseme kaasaviimiseks, ja

                  b)

                  järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju.

            5.4.3.   Reisijaid teavitatakse liites 5-B loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist.

         LIIDE 5-A

      REGISTREERITUD PAGAS

         KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

      Käsipagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja -territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

                     Ameerika Ühendriigid

                     Fääri saared (Vagari lennujaam)

                     Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

                     Guernesey

                     Jersey

                     Mani saar

            Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
      Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

         LIIDE 5-B

      REGISTREERITUD PAGAS

         KEELATUD ESEMED

      Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla järgmisi esemeid:

            lõhke- ja süüteained ning lõhke – ja süüteseadeldised
         – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:

                  —

                  laskemoon,

                  —

                  sütikud;

                  —

                  detonaatorid ja süütenöörid;

                  —

                  miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;

                  —

                  ilutulestik ja muu pürotehnika,

                  —

                  suitsupadrunid ja suitsupommid;

                  —

                  dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.

            6.   KAUP JA POST

      6.0.   ÜLDSÄTTED
      6.0.1.   Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab käesolevas peatükis määratletud ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus.
      6.0.2.   Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi, mida ei veeta vastavalt kohaldatavatele ohutuseeskirjadele, käsitatakse kauba- ja postisaadetiste puhul keelatud esemetena.
      6.0.3.   Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist.
      6.1.   JULGESTUSKONTROLLI MEETMED – ÜLDSÄTTED
      6.1.1.   Kokkuleppeline esindaja vaatab kogu kauba ja posti enne õhusõidukisse laadimist läbi, välja arvatud juhul, kui:

                  a)

                  kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  b)

                  tuntud saatja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  c)

                  kõnealuse saadetise suhtes on nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid kohaldanud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja ning saadetis on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni pealelaadimiseni ja seda ei veeta reisilennukil, või

                  d)

                  saadetis on läbivaatusest vabastatud ning on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni.

            6.1.2.   Kui on põhjust uskuda, et saadetis, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on rikutud või et seda ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaatab kokkuleppeline esindaja selle enne õhusõidukisse laadimist uuesti läbi. Saadetisi, millel on selgeid märkimisväärseid märke rikkumisest või mis on muud moodi kahtlased, käideldakse kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.7.
      6.1.3.   Isik, kes pääseb saatjata juurde identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, peab olema edukalt läbinud kas taustakontrolli või töölevõtmise-eelse kontrolli vastavalt punktile 11.1.
      6.2.   LÄBIVAATUS
      6.2.1.   Läbivaatus

      6.2.1.1.   Kauba või posti läbivaatusel:

                  a)

                  kasutatakse vahendit või meetodit, mille abil on saadetise laadi arvesse võttes kõige tõenäolisem avastada keelatud esemeid, ja

                  b)

                  kasutatav vahend või meetod peab vastama standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.

            6.2.1.2.   Kui läbivaatuse teostaja ei suuda mõistlikkuse piires kindlaks teha, et saadetis ei sisalda keelatud esemeid, ei lubata saadetist läbi või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi.
      6.2.1.3.   Kauba ja posti läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      6.2.1.4.   Isikud, kes teostavad kauba läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev.
      6.2.1.5.   Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:

                  a)

                  käsitsi läbivaatus;

                  b)

                  läbivalgustusseade;

                  c)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;

                  d)

                  pommikoerad;

                  e)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;

                  f)

                  visuaalne kontroll;

                  g)

                  metallidetektorid (MDE).

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas kaup või post sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.
      6.2.1.6.   Muid asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid, pädev asutus on andunud asjakohase loa ja sellest on teatatud komisjonile.
      6.2.2.   Läbivaatusest vabastamine

      Läbivaatusest vabastamise nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      6.3.   KOKKULEPPELISED ESINDAJAD
      6.3.1.   Kokkuleppelise esindaja tunnustamine

      6.3.1.1.   Kokkuleppelise esindaja tunnustab pädev asutus.
      Kokkuleppelise esindaja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline.
      Iga üksus, kes kohaldab punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrollimeetmeid, peab olema tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kõnealune nõue hõlmab kolmandatest isikutest logistikateenuse osutajaid, kes vastutavad integreeritud lao- ja transporditeenuste eest, lennuettevõtjaid ja käitlusteenuse osutajaid.
      Kokkuleppeline esindaja võib sõlmida alltöövõtulepingu ühe või mitme järgmise toimingu jaoks:

                  a)

                  punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise kokkuleppelise esindajaga;

                  b)

                  punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ja kui need meetmed on kaetud kokkuleppelise esindaja või lennujaama julgestusprogrammiga;

                  c)

                  punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse mujal kui kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ning kui pädev asutus on asjaomase üksuse vastavate teenuste pakkujana sertifitseerinud või tunnustanud ning nimekirja kandnud;

                  d)

                  saadetiste kaitse ning transpordi jaoks punkti 6.6 nõuetele vastava veoettevõtjaga.

            6.3.1.2.   Kokkuleppelise esindaja tunnustamiseks kohaldatakse järgmist menetlust.

                  a)

                  Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asuvad taotlusega hõlmatud tegevuskohad.
                  Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida kokkuleppeline esindaja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas esindaja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist. Lennuettevõtja julgestusprogrammi, milles kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid, käsitatakse kokkuleppelise esindaja julgestusprogrammi käsitleva nõude täitmisena.
                  Taotleja peab esitama ka liites 6-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – kokkuleppeline esindaja”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik.
                  Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus.

                  b)

                  Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele.
                  Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artiklile 14n taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimus vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist kokkuleppelise esindajana, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud nõuete puhul. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks.

                  c)

                  Kui pädev asutus jääb punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, tagab ta esindaja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus.
                  Kui pädev asutus ei jää punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, teatatakse selle põhjustest viivitamata kokkuleppelise esindajana tunnustamist taotlevale üksusele;

                  d)

                  kokkuleppelist esindajat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

            6.3.1.3.   Kokkuleppeline esindaja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab esitatud julgestusprogrammi rakendamise eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli.
      6.3.1.4.   Kokkuleppelise esindaja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline esindaja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele.
      Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki tunnustamiseks vajalikke nõudeid.
      Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n kokkuleppelise esindaja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud nõuete puhul.
      6.3.1.5.   Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et kokkuleppeline esindaja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele, tühistab ta kokkuleppelise esindaja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades).
      Kui üksusel ei ole enam määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaati või kui see on kõnealuse määruse artikli 14k nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et veenduda kokkuleppelise esindaja vastavuses määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele.
      Üksus teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadiga.
      Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul tagab pädev asutus, et endise kokkuleppelise esindaja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis.
      6.3.1.6.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.3 kohaselt tunnustatud kokkuleppeline esindaja tunnustatud kõigis liikmesriikides.
      6.3.1.7.   Punkti 6.3.1 nõudeid, välja arvatud punkti 6.3.1.2 alapunkti d nõue, ei kohaldata, kui pädev asutus ise kinnitatakse kokkuleppeliseks esindajaks.
      6.3.1.8.   Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu kokkuleppelise esindaja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omamise seisukohalt. See teave hõlmab uute kokkuleppeliste esindajate tunnustamist, kokkuleppelise esindaja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist.
      Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.
      6.3.2.   Kokkuleppelise esindaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

      6.3.2.1.   Saadetist vastu võttes teeb kokkuleppeline esindaja kindlaks, kas üksus, kellelt ta saadetise saab, on kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja, esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja või mitte ükski eespool nimetatutest.
      6.3.2.2.   Saadetist kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale kättetoimetav isik esitab isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on väljastanud või mida tunnustab riigi ametiasutus. Seda tunnistust või dokumenti kasutatakse saadetist kättetoimetava isiku tuvastamiseks.
      6.3.2.3.   Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et saadetised, mille suhtes ei ole eelnevalt kõiki nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid kohaldatud

                  a)

                  vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2 või

                  b)

                  lubatakse kokkuleppelise esindaja ainuvastutusel ladustada kui saadetis, mis ei ole enne valimist identifitseeritav õhusõidukil vedamiseks lubatud saadetisena, ja see valitakse autonoomselt ilma kauba saatja või mis tahes muu isiku või üksuse (välja arvatud kokkuleppelise esindaja määratud ja vastava väljaõppe saanud isik või üksus) sekkumiseta.

            Punkti b võib kohaldada ainult juhul, kui kauba saatja ei ole eelnevalt teadlik sellest, et saadetist transporditakse õhuteed pidi.
      6.3.2.4.   Pärast käesoleva määruse punktides 6.3.2.1–6.3.2.3 ja komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punktis 6.3 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et:

                  a)

                  saatjata juurdepääs kõnealustele saadetistele on ainult volitatud isikutel, ja

                  b)

                  kõnealused saadetised on loata juurdepääsu eest kaitstud kuni hetkeni, mil need antakse üle teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale. Julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks. Lennujaama muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised tuleb paigutada kokkuleppelise esindaja valduste sellistesse osadesse, mille suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli meetmeid, või kui asjaomased kauba- ja postisaadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud valduste osi, kohaldatakse kõnealuste kauba- ja postisaadetiste suhtes järgmist:

                              —

                              need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud eseme lisamist, või

                              —

                              neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud.

            6.3.2.5.   Pärast punktides 6.3.2.1–6.3.2.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et lennuettevõtjale või teisele kokkuleppelisele esindajale edastatavale saadetisele oleks lisatud vajalik elektrooniline või kirjalik dokument kas lennusaatelehe või eraldi deklaratsiooni kujul.
      6.3.2.6.   Punktis 6.3.2.5 osutatud dokument peab olema pädeva asutuse kontrolliks kättesaadav mis tahes punktis enne saadetise laadimist õhusõidukisse ja pärast seda lennu vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem, ning sisaldama kogu järgmist teavet:

                  a)

                  pädeva asutuse poolt kokkuleppelisele esindajale antud kordumatu tähtnumbriline tunnus;

                  b)

                  saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number;

                  c)

                  saadetise sisu, v.a komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktides d ja e loetletud saadetiste puhul;

                  d)

                  saadetise julgestusstaatus, milles on märgitud:
                  —   „SPX”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või
                  —   „SCO”– turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või
                  —   „SHR”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele;

                  e)

                  julgestusstaatuse määramise põhjus, milles on märgitud:

                              —

                              „KC” – saadud tuntud saatjalt, või

                              —

                              „AC” – saadud esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt, või

                              —

                              „RA” – kokkuleppelise esindaja poolt valitud, või

                              —

                              kasutatud läbivaatusvahend või -meetod, või

                              —

                              saadetise läbivaatusest vabastamise põhjused,

                  f)

                  julgestusstaatuse määranud isiku nimi või sellega samaväärsed tunnusandmed ning määramise kuupäev ja kellaaeg;

                  g)

                  saadetisele teise kokkuleppelise esindaja määratud julgestusstaatuse aktsepteerinud kokkuleppelisele esindajale pädeva asutuse poolt antud kordumatu tunnus.

            Saadetisi teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale üleandev kokkuleppeline esindaja võib otsustada edastada üksnes alapunktides a kuni e ja alapunktis g nõutava teabe ning säilitada alapunktis f nõutav teave lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.
      6.3.2.7.   Koondsaadetiste puhul loetakse punktide 6.3.2.5 ja 6.3.2.6 nõuded täidetuks järgmistel juhtudel:

                  a)

                  koondsaadetisega tegelev kokkuleppeline esindaja säilitab punkti 6.3.2.6 alapunktides a–g nõutava teabe iga konkreetse saadetise kohta lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem; ning

                  b)

                  koondsaadetisega kaasas olevad dokumendid sisaldavad koondsaadetisega tegeleva kokkuleppelise esindaja tähtnumbrilist tunnust, koondsaadetise kordumatut tunnust ja selle julgestusstaatust.

            Alapunkti a nõuded ei kehti selliste koondsaadetiste kohta, mis vastavalt komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktidele d ja e vaadatakse alati läbi või mis on alati läbivaatusest vabastatud, tingimusel et kokkuleppeline esindaja annab koondsaadetisele kordumatu tunnuse, näitab ära selle julgestusstaatuse ning esitab ainsa põhjenduse konkreetse julgestusstaatuse määramise kohta.
      6.3.2.8.   Võttes vastu saadetise, mille suhtes ei ole kõiki nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid eelnevalt kohaldatud, võib kokkuleppeline esindaja otsustada mitte kohaldada punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmeid, vaid anda saadetis kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamise tagamiseks üle teisele kokkuleppelisele esindajale.
      6.3.2.9.   Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt 11. peatüki nõuetele ja kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes kohaldatakse julgestuskontrollimeetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane väljaõpe vastavalt 11. peatüki nõuetele.
      Kokkuleppelise esindaja kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      6.4.   TUNTUD SAATJAD
      6.4.1.   Tuntud saatja tunnustamine

      6.4.1.1.   Tuntud saatja tunnustab pädev asutus.
      Tuntud saatja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline.
      6.4.1.2.   Tuntud saatja tunnustamisel kohaldatakse järgmist menetlust.

                  a)

                  Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht.
                  Taotlejale antakse liite 6-B dokument „Suunised tuntud saatjatele” ja liite 6-C dokument „Tuntud saatjate valideerimisel kasutatav kontrollkaart”.

                  b)

                  Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija kontrollib kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele.
                  Selleks et hinnata taotleja vastavust eespool nimetatud nõuetele, kasutab pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatavat kontrollkaarti. Kõnealune kontrollkaart sisaldab kohustuste deklaratsiooni, mille allkirjastab kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik.
                  Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käsitletakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena.
                  Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele.

                  c)

                  kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimus vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist tuntud saatjana. Sellistel juhtudel peab taotleja esitama liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatava kontrollkaardi 1. osas nõutava teabe ja saatma selle pädevale asutusele koos kohustuste deklaratsiooniga, millele kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik.
                  Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks.
                  Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele.

                  d)

                  Kui pädev asutus jääb rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, tagab ta saatja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus.
                  Kui pädev asutus ei jää rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, teatatakse selle põhjustest viivitamata tuntud saatjana tunnustust taotlevale üksusele.

                  e)

                  Tuntud saatjat ei käsitata tunnustatuna enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

            6.4.1.3.   Tuntud saatja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ja nende rakendamise järelevalve eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli.
      6.4.1.4.   Tuntud saatja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas tuntud saatja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele.
      Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki liite 6-C kontrollkaardil toodud osasid.
      Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 14n tuntud saatja asukohas tehtud kohapealset kontrolli.
      6.4.1.5.   Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et tuntud saatja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele, tühistab ta tuntud saatja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades).
      Kui üksusel ei ole enam määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaati või kui see on kõnealuse määruse artikli 14k nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et veenduda tuntud saatja vastavuses määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele.
      Üksus teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadiga.
      Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul tagab pädev asutus, et tuntud saatja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis.
      6.4.1.6.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.4 kohaselt tunnustatud tuntud saatja tunnustatud kõigis liikmesriikides.
      Käesoleva lisa punkti 6.4.1.2 alapunkti d kohaselt tunnustatud tuntud saatja suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punktis 6.4 sätestatud lisasätteid.
      6.4.1.7.   Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu tuntud saatja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omamise seisukohalt. See teave hõlmab uute tuntud saatjate tunnustamist, tuntud saatja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist.
      Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad.
      6.4.2.   Tuntud saatja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

      6.4.2.1.   Tuntud saatja tagab, et:

                  a)

                  tegevuskoha või valduste julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa ja identifitseeritavat lennuposti loata juurdepääsu eest, ja

                  b)

                  kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud võetakse tööle ja neid koolitatakse vastavalt peatüki 11 nõuetele ning kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, võetakse tööle ja tagatakse nende julgestusvalmidusalane väljaõpe vastavalt peatüki 11 nõuetele, ja

                  c)

                  identifitseeritav lennukaup ja identifitseeritav lennupost on vastavalt vajadusele kas tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

            Kui kõnealuseid julgestuskontrollimeetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud tuntud saatja enda nimel, peab tuntud saatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3 sätteid.
      6.4.2.2.   Tuntud saatja peab olema nõus sellega, et saadetised, mille suhtes ei ole kohaldatud asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid, vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2.1.
      6.5.   ESINDAJA TEENUSEID KASUTAVAD KAUBASAATJAD
      6.5.1.   Esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja määrab kokkuleppeline esindaja.
      6.5.2.   Esindaja teenuseid kasutavaks kaubasaatjaks määramisel kohaldatakse järgmist korda:

                  a)

                  kokkuleppeline esindaja annab üksusele liite 6-D dokumendid „Lennundusjulgestuse juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele” ja „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja”. Kokkuleppeline esindaja saab kõnealused juhised ja deklaratsiooni asukohaliikmesriigi pädevalt asutuselt;

                  b)

                  üksus esitab liite 6-D dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja” allkirjastatuna kokkuleppelisele esindajale, välja arvatud juhul, kui üksusel on komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat.
                  Samuti määrab kõnealune üksus vähemalt ühe isiku, kes vastutab tema valdustes julgestuse eest, ning teatab kokkuleppelisele esindajale asjaomase isiku nime ja kontaktandmed.
                  Kokkuleppeline esindaja säilitab vajaduse korral allkirjastatud deklaratsiooni ja esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele.
                  Kui kohustuste deklaratsiooni esitamise nõudest on volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi tõttu loobutud, teavitab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja viivitamata kokkuleppelist esindajat, kui tal sellist sertifikaati enam ei ole.

                  c)

                  Kokkuleppeline esindaja teostab valideerimise, tehes esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse taotleja kohta kindlaks järgmised andmed:

                              —

                              ettevõtja andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide), ja

                              —

                              äritegevuse laad, ja

                              —

                              kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed, ja

                              —

                              käibemaksukohustuslase number või ettevõtja registreerimisnumber, ja

                              —

                              punkti 6.5.2 alapunkti b kohase erandi kohaldamise korral volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi number.

                  d)

                  Kui kokkuleppeline esindaja jääb punktide b ja c kohaselt esitatud teabega rahule, võib ta asjaomase üksuse määrata esindaja teenuseid kasutavaks kaubasaatjaks.

            6.5.3.   Kokkuleppeline esindaja haldab punkti 6.5.2 alapunktis c osutatud teavet sisaldavat andmebaasi. Kõnealune andmebaas peab olema pädevale asutusele kontrollimiseks kättesaadav.
      6.5.4.   Kui esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel ei tehta kahe aasta jooksul ühtegi kauba või posti lennutranspordiga seotud toimingut, aegub esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatus.
      6.5.5.   Kui pädev asutus või kokkuleppeline esindaja ei ole enam veendunud, et esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja järgib liites 6-D esitatud juhiseid, tunnistab kokkuleppeline esindaja viivitamata esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse kehtetuks.
      6.5.6.   Kui dokumendis „Lennundusjulgestuse juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele” ette nähtud julgestuskontrolli meetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja enda nimel, peab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3.
      6.6.   KAUBA JA POSTI KAITSE
      6.6.1.   Kauba ja posti kaitse transpordi ajal

      6.6.1.1.   Selle tagamiseks, et saadetised, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, oleksid transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu eest:

                  a)

                  pakib või pitseerib kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja saadetised selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; kui see ei ole võimalik, võetakse koondsaadetise terviklikkuse tagamiseks alternatiivsed kaitsemeetmed, ja

                  b)

                  saadetise transportimiseks kasutatava sõiduki kaubaruum lukustatakse või pitseeritakse ja riidest seintega sõidukid kindlustatakse TIR-nööridega selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; lahtise veokastiga sõidukite koorma-ala hoitakse pideva piisava järelevalve all, ja

                  c)

                  kui veoettevõtja ei ole tunnustatud kokkuleppelise esindajana, esitab kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatjana transpordilepingu sõlminud veoettevõtja allkirjastatult liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni.
                  Kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, kellele veoettevõtja transporditeenust osutab, säilitab allkirjastatud deklaratsiooni. Allkirjastatud deklaratsiooni koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või asjaomasele pädevale asutusele.

            Alternatiivina punktile c võib veoettevõtja esitada kokkuleppelisele esindajale, tuntud saatjale või esindaja teenuseid kasutavale kaubasaatjale, kellele ta transporditeenust osutab, tõendid selle kohta, et pädev asutus on ta sertifitseerinud või tunnustanud.
      Nimetatud tõendid peavad hõlmama liites 6-E esitatud nõudeid ning nende koopiad säilitab asjaomane kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja. Koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või teisele pädevale asutusele.
      6.6.1.2.   Punkti 6.6.1.1 alapunkte b ja c ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes.
      6.6.2.   Õhusõiduki pardale viidava kauba ja posti kaitse lennujaamas

      6.6.2.1.   Kriitilises osas asuvaid kauba- ja postisaadetisi loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks.
      6.6.2.2.   Muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised tuleb paigutada kokkuleppelise esindaja valduste sellistesse osadesse, mille suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid, või kui asjaomased kauba- ja postisaadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud valduste osi, käsitatakse neid loata juurdepääsu eest kaitstuna järgmistel juhtudel:

                  a)

                  need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud esemete lisamise, või

                  b)

                  neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba ja posti õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud.

            6.7.   KÕRGE RISKITASEMEGA KAUP JA POST (HRCM)
      Kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
      6.8.   KOLMANDATEST RIIKIDEST LIITU VEETAVA KAUBA JA POSTI KAITSE
      6.8.1.   Lennuettevõtjate määramine

      6.8.1.1.   Lennuettevõtja, kes veab kaupa või posti liites 6-Fi või 6-Fii loetlemata kolmanda riigi lennujaamast, et anda kõnealune kaup või post üle mõnes määruse (EÜ) nr 300/2008 reguleerimisalasse kuuluvas lennujaamas või kõnealusest lennujaamast selline kaup või post läbi vedada või seal maha laadida, määrab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedavaks lennuettevõtjaks (ACC3) olenevalt asjaoludest üks järgmistest asutustest:

                  a)

                  selle liikmesriigi pädev asutus, kes väljastas lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi (AOC);

                  b)

                  liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate lennuettevõtjate puhul selle liikmesriigi pädev asutus, mis on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 (4) lisas;

                  c)

                  liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate ja määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas loetlemata lennuettevõtja puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on lennuettevõtja põhiline tegevuskoht ELis, või kõnealuse pädeva asutusega sõlmitud kokkuleppe kohaselt ELi mis tahes muu pädev asutus.

            6.8.1.2.   Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmine seoses kauba ja posti veoga, mida ta teostab lennujaamast, mille puhul on nõutav ACC3 staatus (edaspidi „asjaomane kaubavedu”), põhineb järgmisel:

                  a)

                  sellise isiku nimetamine, kes kaubaga seotud asjakohase tegevusega seoses üldiselt vastutab lennuettevõtja nimel kauba või posti julgestamist käsitlevate sätete rakendamise eest, ja

                  b)

                  ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne, millega kinnitatakse julgestusmeetmete rakendamist.

            6.8.1.3.   Pädev asutus omistab ACC3 staatuse andmisel lennuettevõtjale kordumatu tähtnumbrilise standardvormis tunnuse, millega identifitseeritakse lennuettevõtjat ja kolmanda riigi lennujaama, kust lennuettevõtja on määratud vedama ELi kaupa või posti.
      6.8.1.4.   Kõnealune staatus kehtib kuni viis aastat alates kuupäevast, mil pädev asutus sisestas ACC3 andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.
      6.8.1.5.   ACC3, kelle andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, tunnustatakse kõikides liikmesriikides kolmanda riigi lennujaamast ELi suunatud kogu tegevuse puhul.
      6.8.2.   ELi lennundusjulgestuse valideerimine ACC3 puhul

      6.8.2.1.   ELi lennundusjulgestuse valideerimine lennuettevõtja poolt teostatava asjaomase kaubaveo puhul koosneb järgmisest:

                  a)

                  lennuettevõtja julgestusprogrammi kontrollimine, millega tagatakse kõneluse programmi asjakohasus ja terviklikkus liites 6-G esitatud kõigi punktide osas; ja

                  b)

                  kontrollimine, et asjaomase kaubaveo suhtes rakendatakse julgestusmeetmeid, kasutades liites 6-C3 esitatud kontrollkaarti.

            6.8.2.2.   Kohapealset kontrolli viiakse ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus läbi järgmises ulatuses.

                  1)

                  Lennujaamas, kust lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealuse lennujaama puhul võib talle omistada ACC3 staatuse.
                  Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse seejärel kindlaks liites 6-C3 esitatud kontrollkaardil märgitud ühe või mitme eesmärgi rakendamata jätmine, ei omista pädev asutus lennuettevõtjale ACC3 staatust asjaomase kaubaveo puhul, kui lennuettevõtja ei esita tõendeid, et kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks on rakendatud meetmeid.

                  2)

                  Sellise esindusliku hulga lennujaamade puhul, kus lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealusele lennuettevõtjale antakse ACC3 staatus kõigi selliste lennujaamade puhul, kus ta teostab asjaomast kaubavedu, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

                              a)

                              selle võimaluse kasutamist taotleb mitut asjaomast kaubavedu teostav lennuettevõtja, ja

                              b)

                              pädev asutus peab olema kindlaks teinud, et lennuettevõtja kohaldab ettevõttesisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega, ja

                              c)

                              esinduslik hulk on vähemalt kolm lennujaama või 5 %, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, ning see hõlmab kõiki lennujaamu, mis on määratud kui kõrge riskitasemega lähtekohti, ja

                              d)

                              pädev asutus on kokku leppinud tegevuskava, millega tagatakse ELi lennundusjulgestuse valideerimine igal staatusega hõlmatud aastal täiendavates lennujaamades, millele omistatakse ACC3 staatus, või seni, kuni kõik lennujaamad on valideeritud. Kõnealuseid valideerimisi tehakse igal aastal vähemalt punktiga c nõutaval arvul. Tegevuskavas põhjendatakse täiendavate lennujaamade valimise põhjuseid, ja

                              e)

                              kõigi ACC3 staatuste kehtivus lõppeb samal päeval, ja

                              f)

                              kui tegevuskavas kokku lepitud ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse kindlaks, et täitmata on vähemalt üks liite 6-C3 kontrollkaardil esitatud eesmärk, nõuab staatust omistav pädev asutus tõendeid, et kõnealuses lennujaamas rakendatakse meetmeid puuduste kõrvaldamiseks, ja sõltuvalt puuduse raskusastmest nõuab järgmist:

                                          —

                                          ELi lennundusjulgestuse valideerimine kõigis lennujaamades, mille puhul ACC3 staatus on nõutav kooskõlas punkti 6.8.2.2 alapunktiga 1, pädeva asutuse kehtestatud tähtaja jooksul või

                                          —

                                          punkti d kohaste ELi lennundusjulgestuse valideerimiste kahekordne arv ACC3 staatuse kehtivusaja igal järelejäänud aastal.

            6.8.2.3.   Pädev asutus võib heaks kiita kolmanda riigi vastavale üksusele ACC3 staatuse andmiseks koostatud ELi lennundusjulgestusalase valideerimisaruande juhul, kui kõnealune üksus teostab ACC3 nimel kõik lennukaubaga seotud toimingud, sh selle laadimise õhusõiduki lastiruumi, ning ELi lennundusjulgestusalase valideerimise aruanne hõlmab kõiki neid toiminguid.
      6.8.2.4.   Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimist ei olnud võimalik teha lennuettevõtjast sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, võib pädev asutus omistada lennuettevõtjale ACC3 staatuse piiratud ajaks, mis lõpeb hiljemalt 30. juunil 2016. Kui kõnealune staatus antakse rohkem kui kuueks kuuks, peab pädev asutus olema kontrollinud, et lennuettevõtja kohaldab ettevõttesisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega.
      6.8.2.5.   ELi lennundusjulgestuse valideerimise tulemused märgitakse valideerimisaruandesse, mis koosneb vähemalt liites 6-H1 esitatud kohustuste deklaratsioonist, liites 6-C3 esitatud kontrollkaardist ja liite 11-A kohasest ELi lennundusjulgestuse valideerija deklaratsioonist. ELi lennundusjulgestuse valideerija esitab pädevale asutusele valideerimisaruande ja valideeritud lennuettevõtjale selle koopia.
      6.8.3.   Kolmandast riigist saabuva kauba ja posti julgestuskontroll

      6.8.3.1.   ACC3 tagab ELi lennujaamas üleandmiseks, sealt läbivedamiseks või seal mahalaadimiseks toimetatud kogu kauba ja posti läbivaatamise, v.a järgmistel juhtudel:

                  a)

                  ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  b)

                  ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  c)

                  kõnealuse saadetise suhtes on nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid kohaldanud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja vastutusel ning saadetis on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni pealelaadimiseni ja saadetist ei veeta reisilennukil, või

                  d)

                  saadetis vabastatakse läbivaatusest punkti 6.1.1 alapunkti d kohaselt ning see on loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni.

            6.8.3.2.   ELi veetav kaup ja post vaadatakse läbi, kasutades punktis 6.2.1 loetletud vahenditest või meetoditest üht vahendit või meetodit, mis on piisav mõistlikkuse piires tagamiseks, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.
      6.8.3.3.   ACC3 peab tagama:

                  a)

                  transfeer- ja transiitkauba või -posti puhul, et ta ise või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksus on lähtekohas või tarneahela muus osas kohaldanud punkti 6.8.3.2 kohast läbivaatust või julgestuskontrolli meetmeid ning et selline saadetis on kaitstud loata juurdepääsu eest alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni saadetise pealelaadimiseni, ja

                  b)

                  kõrge riskitasemega kauba ja posti puhul, et ta ise või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksus on lähtekohas või tarneahela muus osas kohaldanud punkti 6.7 kohast läbivaatust või julgestuskontrolli meetmeid ning et sellisele saadetisele on märgitud „SHR” ja see on kaitstud loata juurdepääsu eest alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni saadetise pealelaadimiseni.

            6.8.3.4.   ACC3 kordumatu tähtnumbriline tunnus ja saadetise julgestusstaatus, millele on osutatud punkti 6.3.2.6 alapunktis d ja mille on andnud ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja, märgitakse kas elektrooniliselt või kirjalikult saatedokumentidesse, milleks on kas lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon.
      6.8.3.5.   Punktis 6.8.4 osutatud kokkuleppelise esindaja puudumise korral võib julgestusstaatusega deklaratsiooni esitada ACC3 või liites 6-Fi või 6-Fii loetletud kolmandast riigist saabuv lennuettevõtja.
      6.8.4.   Kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate valideerimine

      6.8.4.1.   ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse saamiseks valideeritakse kolmandate riikide üksuseid kahest järgmisest võimalusest ühe alusel ja nad kantakse selle ACC3 andmebaasi, kellele nad kaupa või posti ELi vedamiseks vahetult kätte toimetavad:

                  a)

                  ACC3 julgestusprogrammis on üksikasjalikult esitatud julgestuskontrolli meetmed, mida tema eest on rakendanud kolmanda riigi üksused, kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti ELi vedamiseks. ACC3 puhul valideeritakse ELi lennundusjulgestusega seoses kõnealuste üksuste kohaldatud julgestuskontrollimeetmed, või

                  b)

                  kolmanda riigi üksused lasevad asjakohaste kauba käitlemise toimingute suhtes kohaldada ELi lennundusjulgestuse valideerimist kuni viie aasta tagant ja esitavad ACC3-le valideerimisaruande koopia. Valideerimisaruanne peab kolmanda riigi kokkuleppeliste esindajate puhul koosnema liites 6-H2 esitatud kohustuste deklaratsioonist ja liites 6-C2 esitatud kontrollkaardist ning kolmanda riigi tuntud saatjate puhul liites 6-H3 esitatud kohustuste deklaratsioonist ja liites 6-C4 esitatud kontrollkaardist. Valideerimisaruanne peab sisaldama ka ELi lennundusjulgestuse valideerija deklaratsiooni, mis on esitatud liites 11-A.

            6.8.4.2.   Kui punkti 6.8.4.1 alapunkti b kohase ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus järeldatakse, et kõnealune üksus:

                  a)

                  on täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid, märgitakse valideerimisaruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatus. Valideerija esitab valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali;

                  b)

                  ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel tegeleda ELi veetava kaubaga. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.

            6.8.4.3.   ACC3 peab andmebaasi, milles on esitatud vähemalt järgmised andmed iga sellise kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja kohta, kelle suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestuse valideerimist kooskõlas punktiga 6.8.4.1 ja kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti liitu vedamiseks:

                  a)

                  ettevõtja andmed, sh tegevuskoha aadress (bona fide), ja

                  b)

                  äritegevuse laad, v.a tundlik äriteave, ja

                  c)

                  kontaktandmed, sh julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed, ja

                  d)

                  ettevõtja registreerimisnumber, kui see on asjakohane, ja

                  e)

                  võimaluse korral valideerimisaruanne.

            Andmebaas peab olema ACC3 kontrollimiseks kättesaadav.
      Sellist andmebaasi võivad pidada ka teised ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksused.
      6.8.4.4.   Lennukauba või -postiga tegelev üksus, kes haldab kolmandates riikides asuvatest eri tegevuskohtadest koosnevat võrku, võib saada ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja staatuse, mis hõlmab võrgu kõiki tegevuskohti, järgmistel tingimustel:

                  a)

                  võrgu asjakohaseid lennundusjulgestusalased toiminguid, sealhulgas transporditeenuste osutamist eri tegevuskohtade vahel, käsitletakse ühes julgestusprogrammis või standarditud julgestusprogrammides, ja

                  b)

                  julgestusprogrammi(de) rakendamise korral kohaldatakse üht ettevõtjasisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega, ja

                  c)

                  enne võrgule ELi lennundusjulgestuse kokkuleppelise esindaja staatuse andmist tuleb kohaldada ELi lennundusjulgestuse valideerimist üksuse järgmistes tegevuskohtades:

                              i)

                              tegevuskohad, kust kaup või post toimetatakse otse ACC3-le, ja

                              ii)

                              vähemalt kaks võrgu tegevuskohta või 20 % võrgu tegevuskohtadest (olenevalt sellest, kumb arv on suurem), kust kaup või post edastatakse punktis i nimetatud tegevuskohta(desse), ja

                              iii)

                              kõik komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 6-I loetletud riikides asuvad tegevuskohad.

            Selleks et võrgu puhul säilitada ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja staatus kõikide tegevuskohtade osas, mis ei ole hiljemalt 30. juuniks 2018 veel valideeritud, tuleb igal aastal kohaldada ELi lennundusjulgestuse valideerimist veel vähemalt kahes võrgu tegevuskohas või võrgu sellistest tegevuskohtadest 20 % (sõltuvalt sellest, kumb arv on suurem), kust kaup või post edastatakse punkti 6.8.4.4 alapunkti c alapunktis i nimetatud tegevuskohtadesse, kuni kõik tegevuskohad on valideeritud.
      ELi lennundusjulgestuse valideerija kehtestab tegevuskava, mis sisaldab igal aastal valideeritavate tegevuskohtade loetelu, mis on koostatud pistelise valiku põhimõttel. Tegevuskava kehtestatakse võrku käitavast üksusest sõltumatult ja kõnealune üksus ei saa tegevuskava muuta. Tegevuskava moodustab lahutamatu osa valideerimisaruandest, mille põhjal asjaomasele võrgule antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja staatus.
      Kui võrgu tegevuskoha suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestusalast valideerimist, käsitatakse kõnealust tegevuskohta vastavalt punkti 6.8.4.2 alapunktile a ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana.
      6.8.4.5.   Kui punkti 6.8.4.4 alapunkti c alapunktis ii osutatud võrgu tegevuskohas toimuva ELi lennundusjulgestusalase valideerimise käigus selgub, et asjaomane tegevuskoht ei ole täitnud liites 6-C2 osutatud kontrollkaardil nimetatud eesmärke, vaadatakse kõnealusest tegevuskohast pärit kaup ja post läbi tegevuskohas, mis on valideeritud kooskõlas punkti 6.8.4.2 alapunktiga a seni, kuni ELi lennundusjulgestusalase valideerimise tulemused kinnitavad, et kõnealuses kontrollnimekirjas sätestatud eesmärgid on täidetud.
      6.8.4.6.   Punktid 6.8.4.4–6.8.4.6 kaotavad kehtivuse 30. juunil 2018.
      6.8.5.   ACC3 staatuse nõuetele mittevastavus ja staatuse tühistamine

      6.8.5.1.   Nõuete rikkumine

                  1.

                  Kui komisjon või pädev asutus tuvastab sellise tõsise puuduse ACC3 tegevuses, millel arvatakse olevat märkimisväärne mõju kogu liidu lennundusjulgestusele, teeb ta järgmist:

                              a)

                              teavitab kohe asjaomast ACC3, palub esitada omapoolsed selgitused ja asjakohased meetmed, millega kõrvaldatakse tõsised puudused, ja

                              b)

                              teavitab kohe komisjoni ja teisi liikmesriike.

                  2.

                  Kui pädev asutus ei ole suutnud puudusi kõrvaldada, võib komisjon pärast määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komiteega konsulteerimist otsustada, et lennuettevõtjal ei ole enam ACC3 staatust kas kolmandatest riikidest liitu saabuva konkreetse marsruudi või kõigi marsruutide puhul. Sel juhul kustutatakse kõnealuse ACC3 andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasist.

                  3.

                  Lennuettevõtjat, kellelt on võetud ACC3 staatus vastavalt punktile 6.8.5.1.2, ei ennistata ega lisata liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi seni, kuni ELi lennundusjulgestuse valideerimine on kinnitanud, et tõsine puudus on kõrvaldatud, ja asjakohane pädev asutus on sellest teatanud tsiviillennundusjulgestuse komiteele.

            6.8.5.2.   Staatuse tühistamine

      ACC3 staatuse andnud pädev asutus vastutab selle eest, et ACC3 kõrvaldatakse liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasist:

                  a)

                  asjaomase lennuettevõtja taotlusel või tema nõusolekul, või

                  b)

                  juhul, kui ACC3 ei teosta asjaomast kaubavedu ega vasta päringutele või muul viisil takistab lennundusega seotud ohtude hindamist.

         LIIDE 6-A

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – KOKKULEPPELINE ESINDAJA
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, (5) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et

                  —

                  mulle teadaolevatel andmetel on ettevõtja julgestusprogrammis sisalduv teave tõene ja täpne,

                  —

                  ettevõtja julgestusprogrammis sätestatud toiminguid ja protseduure rakendatakse ja järgitakse kõigis programmiga hõlmatud tegevuskohtades,

                  —

                  ettevõtja julgestusprogrammi muudetakse ja kohandatakse, et see oleks kooskõlas kõigi tulevikus liidu õigusaktidesse tehtavate oluliste muudatustega, välja arvatud juhul, kui [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi], et ei soovi enam tegutseda kokkuleppelise esindajana;

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi] kirjalikult:

                              a)

                              väiksematest muudatustest julgestusprogrammis (näiteks ettevõtja nimi, julgestuse eest vastutav isik või kontaktandmed, liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasile juurdepääsu vajava isiku vahetus) viivitamata vähemalt kümne tööpäeva jooksul ja

                              b)

                              suurematest kavandatavatest muudatustest (näiteks uus läbivaatuse kord, suuremad ehitustööd, mis võivad mõjutada tema vastavust asjakohastele liidu õigusaktidele, või tegevuskoha/aadressi muutus) vähemalt 15 tööpäeva enne nende alustamist/kavandatavat muudatust;

                  —

                  selleks et tagada vastavus asjakohastele liidu õigusaktidele, teeb [ettevõtja nimi] kõigi inspekteerimiste puhul täielikku nõutavat koostööd ning annab inspektoritele juurdepääsu kõigile nõutavatele dokumentidele;

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi] kõigist tõsistest julgestusalastest rikkumistest ja kõigist kahtlastest asjaoludest, mis võivad olla lennukauba või -posti julgestuse seisukohast olulised, eelkõige katsetest varjata saadetistes keelatud esemeid,

                  —

                  [ettevõtja nimi] tagab, et kõik asjaomased töötajad saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase väljaõppe ning on teadlikud ettevõtja julgestusprogrammist tulenevatest kohustustest, ja

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi], kui ta:

                              a)

                              lõpetab tegevuse;

                              b)

                              ei tegele enam lennukauba/-postiga või

                              c)

                              ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-B

      SUUNISED TUNTUD SAATJATELE
      Käesolevad suunised aitavad hinnata, kas olemasolev julgestuskorraldus vastab tuntud saatjaid käsitlevatele nõutavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 300/2008 (6) ja selle rakendusaktides. Suuniste abil peaks olema võimalik tagada nõuetele vastavus enne ametliku kohapealse valideerimise korraldamist.
      On oluline, et valideerija kohtuks valideerimise ajal õigete isikutega (nt julgestuse eest ja personali töölevõtmise eest vastutavad isikud). Valideerija hinnangute koostamisel kasutatakse ELi kontrollkaarti. Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käsitletakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena.
      Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et ELi kontrollkaardis on kaht liiki küsimusi: 1) küsimused, millele eitava vastuse andmine tähendab automaatselt, et teid ei saa tunnustada tuntud saatjana, ja 2) küsimused, mille abil koostatakse teie julgestusmeetmetest ülevaade, mis võimaldab valideerijal teha üldised järeldused. Järgnevalt esitatakse poolpaksus kirjas valdkonnad, mille puhul on tulemuseks automaatselt „mitte läbinud”. Kui poolpaksus kirjas esitatud nõuete täitmata jätmise tulemuseks on „mitte läbinud”, teatatakse teile põhjused ja antakse nõu valideerimise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.
      Kui te olete määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omanik (nn AEOF- ja AEOS-sertifikaadid) ja kui tegevuskoht, mille puhul te taotlete tuntud saatja staatust, on edukalt läbinud tolliasutuste kontrolli vähemalt kolm aastat enne tuntud saatja staatuse taotlemist, palutakse teil täita ja seadusjärgse esindaja poolt allkirjastada 1. osa, mis käsitleb teie töökorraldust ja kohustusi, ning kohustuste deklaratsioon, mis on lisatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatavale kontrollkaardile, mis on esitatud liites 6-C.

         Sissejuhatus

         Kaup peab pärinema teie ettevõtja tegevuskohast, kus toimub kohapealne inspekteerimine. See hõlmab kohapealset tootmist ning valimis- ja pakkimistoiminguid, kui esemed loetakse lennukaubaks alles siis, kui need valitakse välja tellimuse täitmiseks. (Vt ka märkus.)

      Te peate kindlaks määrama, millisest etapist alates on kauba- või postisaadetis identifitseeritav lennukaubana/lennupostina, ja tõendama, et on võetud asjakohased meetmed selle kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. See hõlmab ka tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või lähetamisega seotud informatsiooni.

         Organisatsioon ja kohustused

      Te peate esitama üksikasjalikud andmed oma organisatsiooni kohta (nimetus, käibemaksukohustuslase number, kaubanduskoja number või ettevõtja registreerimisnumber (kui see on olemas), volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi number ja vajaduse korral kuupäev, mil tolliasutus asjaomast tegevuskohta viimati kontrollis), valideeritava tegevuskoha aadress ja organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist). Nõutav on eelmise valideerimise kuupäev ja viimane kordumatu tähtnumbriline tunnus (kui see on olemas), samuti äritegevuse laad, tegevuskoha töötajate ligikaudne arv, lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus ning kontaktandmed.

         Personali töölevõtmise kord

      Esitada tuleb töölevõtmise korra üksikasjad kõikide selliste töötajate kohta (alalised, ajutised või renditud töötajad, autojuhid), kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile. Töölevõtmise kord hõlmab töölevõtmise-eelset kontrolli või taustakontrolli vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktile 11.1. Kohapealne valideerimine hõlmab intervjuud personali töölevõtmise eest vastutava isikuga. Kõnealune isik peab esitama ettevõtjas kasutatava töölevõtmise korra kohta tõendeid (nt täitmata vormid). Kõnealust korda kohaldatakse selliste töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010.

         Personali julgestusalase väljaõppe kord

      Tuleb tõendada, et kõik sellised töötajad (alalised, ajutised või renditud töötajad, autojuhid), kellel on juurdepääs lennukaubale/-postile, on saanud asjakohase julgestusvalmidusalase koolituse. Koolitus toimub vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktile 11.2.7. Töötajate väljaõppega seotud andmed tuleks säilitada. Lisaks sellele tuleb tõendada, et kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad asjaomased töötajad on läbinud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse või korduvkoolituse.

         Füüsiline julgeolek

      Tuleb tõendada, kuidas teie tegevuskoht on kaitstud (nt aed või tõke), ning et kasutatakse asjakohaseid juurdepääsukontrolli meetmeid. Vajaduse korral palutakse esitada üksikasjad võimalike häire- ja/või videovalvesüsteemide kohta. Oluline on, et kontrollitakse juurdepääsu aladele, kus lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse. Kõik lennukaubale/-postile juurdepääsu võimaldavad uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid peavad olema kaitstud või nende suhtes tuleb kohaldada juurdepääsukontrolli meetmeid.

         Tootmine (kohaldamise korral)

      Tuleb tõendada, et juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja tootmisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab tootmise käigus määratleda kui lennukaupa/-posti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.

         Pakendamine (kohaldamise korral)

      Tuleb tõendada, et juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja pakendamisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab pakendamise käigus määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
      Tuleb esitada pakendamisprotsessi üksikasjad ja tõendada, et kõiki valmistooteid kontrollitakse enne pakendamist.
      Tuleb kirjeldada lõplikku välispakendit ja tõendada, et see on vastupidav. Samuti tuleb tõendada, kuidas on võimalik tuvastada lõpliku välispakendi rikkumist, näiteks kasutades nummerdatud turvakleebiseid, turvateipi, eritempleid või teibiga suletud pappkasti. Tõendada tuleb ka seda, et turvakleebiseid, turvateipi ja eritempleid hoitakse turvaliselt, kui neid ei kasutata, ja et nende väljaandmist kontrollitakse.

         Ladustamine (kohaldamise korral)

      Tuleb tõendada, et juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab ladustamise ajal määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
      Lõpuks tuleb tõendada, et lõplikku pakendatud lennukaupa/-posti kontrollitakse enne lähetamist.

         Lähetamine (kohaldamise korral)

      Tuleb tõendada, et juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab lähetamise käigus määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.

         Transport

      Kokkuleppelisele esindajale tuleb esitada üksikasjad kauba/posti transportimise meetodi kohta.
      Kui kasutate oma transporti, tuleb tõendada, et autojuhid on läbinud nõutaval tasemel koolituse. Kui teie ettevõtja kasutab alltöövõtjat, peate te tagama, et a) te pitseerite või pakite lennukauba/-posti nii, et oleks tagatud mis tahes esemete lisamise tuvastamine, ja b) et veoettevõtja on allkirjastanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni.
      Kui teie vastutate lennukauba/-posti transportimise eest, tuleb tõendada, et transpordivahendid on turvatavad kas võimaluse korral turvakleebiste kasutamisega või mis tahes muu meetodi abil. Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, tuleb tõendada, et juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja et numbrid märgitakse üles; muude meetodite kasutamise korral tuleb tõendada, kuidas on kauba/posti puhul võimalik tuvastada esemete lisamist ja/või kuidas seda hoitakse turvatuna. Lisaks sellele tuleb tõendada, et kasutatakse meetmeid lennukaupa/-posti vedavate sõidukijuhtide isiku kontrollimiseks. Samuti tuleb tõendada, et te tagate, et kaup/post on turvatud, kui see lahkub teie valdustest. Tuleb tõendada, et lennukaup/-post on transportimise ajal kaitstud loata juurdepääsu eest.
      Te ei pea esitama tõendeid autojuhi väljaõppe kohta ega veoettevõtja deklaratsiooni koopiat, kui lennukauba/-posti transportimise teie valdustest on korraldanud kokkuleppeline esindaja.

         Saatja kohustused

         Te peate kinnitama, et olete nõus pädeva asutuse inspektorite poolt kõnealuste standardite järgimise kontrollimiseks tehtavate etteteatamata inspekteerimistega.

         Samuti peate kinnitama, et teatate [pädeva asutuse nimetus] asjakohased üksikasjad viivitamata vähemalt kümne tööpäeva jooksul, kui:

                     a)

                     üldine julgestusalane vastutus on määratud muule kui nimetatud isikule;

                     b)

                     valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis omab tõenäoliselt märkimisväärset mõju julgestusele;

                     c)

                     teie ettevõtja lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukaubaga/-postiga või ei täida enam asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.

         Lisaks peate kinnitama, et säilitate julgestusstandardid kuni järgmise kohapealse valideerimise ja/või inspekteerimiseni.

      Seejärel peate võtma kinnituse eest täieliku vastutuse ja allkirjastama valideerimisdokumendi.

         MÄRKUSED

         Lõhke- ja süüteseadeldised

      Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldised võivad olla kaubasaadetises, kui on täielikult järgitud kõiki ohutuseeskirjade nõudeid.

         Saadetised muudest allikatest

      Tuntud saatja võib toimetada kokkuleppelisele esindajale muudest allikatest pärinevaid saadetisi, tingimusel et:

                  a)

                  need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest ja

                  b)

                  päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele.

            Kõik sellised saadetised tuleb enne õhusõidukisse laadimist läbi vaadata.

         LIIDE 6-C

      TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISEL KASUTATAV KONTROLLKAART

         Täitmisega seotud märkused

      Käesoleva vormi täitmisel tuleks pöörata tähelepanu järgmisele.

                  —

                  Tärniga * tähistatud väljade täitmine on KOHUSTUSLIK.

                  —

                  Kui vastus mis tahes poolpaksus kirjas küsimusele on EI, PEAB valideerimise kohta tegema märke MITTE LÄBINUD. Seda ei tehta juhul, kui küsimust vastaja suhtes ei kohaldata.

                  —

                  Üldise hindamise tulemus võib olla LÄBINUD alles pärast seda, kui saatja on allkirjastanud viimasel leheküljel oleva kohustuste deklaratsiooni.

                  —

                  Kohustuste deklaratsiooni originaal peab olema pädeva asutuse valduses või pädevale asutusele kättesaadav kuni valideerimise kehtivuse lõpuni. Deklaratsiooni koopia tuleks anda ka saatjale.

            1. OSA

         Organisatsioon ja kohustused

                              1.1.

                              Valideerimise kuupäev *

                  pp/kk/aaaa

                              1.2.

                              Eelmise valideerimise kuupäev ja kordumatu tunnus (kui see on olemas)

                  pp/kk/aaaa

                  Kordumatu tunnus

                              1.3.

                              Valideeritava organisatsiooni nimetus *

                  Nimi
                  Käibemaksukohustuslase number/kaubanduskoja number/ettevõtja registreerimisnumber (kui see on olemas)

                              1.4.

                              Teave AEOF- või AEOS-sertifikaadi kohta (kui see on olemas)

                  AEO sertifikaadi number

                  Kuupäev, mil tolliasutus asjaomast tegevuskohta viimati kontrollis

                              1.5.

                              Valideeritava tegevuskoha aadress *

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Riik

                              1.6.

                              Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist, tingimusel et see asub samas riigis)

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Riik

                              1.7.

                              Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid

                              1.8.

                              Kas taotleja vastutusvaldkond on:

                              a)

                              tootmine

                              b)

                              pakendamine

                              c)

                              ladustamine

                              d)

                              lähetamine

                              e)

                              muu, palun täpsustage

                              1.9.

                              Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv

                              1.10.

                              Lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus *

                  Nimi

                  Ametinimetus

                              1.11.

                              Kontakttelefon

                  Telefoninumber

                              1.12.

                              E-posti aadress *

                  E-post

            2. OSA

         Identifitseeritav lennukaup/-post

         Eesmärk: teha kindlaks punkt (või koht), kust alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana/lennupostina.

                              2.1.

                              Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub lennukaup/-post sellisena identifitseeritavaks.

                        Kirjeldus:

            NB! 5.–8. osas tuleks esitada üksikasjalik teave identifitseeritava lennukauba/-posti kaitsmise kohta loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

      3. OSA

         Personali töölevõtmine ja väljaõpe

         Eesmärk: tagada, et kõik sellised töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile (alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid), on läbinud nõuetekohase töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli ning on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase koolituse. Lisaks tuleb tagada, et kõik lennukauba/lennuposti suhtes julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad töötajad on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa peatüki 11 kohase koolituse.

         See, kas punktides 3.1 ja 3.2 esitatud küsimused on
         poolpaksus kirjas
         (mis tähendab, et vastus EI toob kaasa mitteläbimise), oleneb selle riigi kohaldatavatest siseriiklikest eeskirjadest, kus tegevuskoht asub. Vähemalt üks nendest kahest küsimusest peab siiski olema
         poolpaksus kirjas, mistõttu peaks olema lubatud, et kui taustakontroll on tehtud, siis töölevõtmise-eelset kontrolli ei ole enam vaja teha. Julgestuskontrollimeetmete kohaldamise eest vastutava isiku puhul tuleb alati teha taustakontroll.

                              3.1.

                                 Kas on kehtestatud töölevõtmise kord, mille kohaselt identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omav isik on läbinud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.4 kohase töölevõtmise-eelse kontrolli? Seda kohaldatakse töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010.

                     JAH või EI

                  Kui JAH, siis milline

                              3.2.

                              Kas kõnealune töölevõtmise kord hõlmab ka rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.3 kohast taustakontrolli, sealhulgas karistusregistri kontrollimist?

                        Seda kohaldatakse töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010.

                     JAH või EI

                  Kui JAH, siis milline

                              3.3.

                              Kas tegevuskohas julgestuskontrollimeetmete kohaldamise ja järelevalve eest vastutatava isiku ametisse nimetamise menetlus hõlmab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.3 kohast taustakontrolli, sealhulgas karistusregistri kontrollimist?

                     JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              3.4.

                              Kas töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase julgestusvalmidusalase koolituse, enne kui neile antakse juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile? Kas lennukauba/lennuposti suhtes julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad töötajad on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse?

                     JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              3.5.

                              Kas (eespool osutatud) töötajad saavad korduvkoolitust vastavalt selle kohta kehtestatud sagedusele?

                     JAH või EI

                              3.6.

                              Hinnang: kas meetmed on piisavad selle tagamiseks, et kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, ja töötajad, kes kohaldavad julgestuskontrollimeetmeid, on nõuetekohaselt tööle võetud ja on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            4. OSA

         Füüsiline julgeolek

         Eesmärk: teha kindaks, kas tegevuskoha või valduste (füüsiline) julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest.

                              4.1.

                              Kas tegevuskoht on kaitstud aia või tõkkega?

                  JAH või EI

                              4.2.

                              Kas kõikide tegevuskoha juurdepääsupunktide suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli?

                  JAH või EI

                              4.3.

                              Kui JAH, siis kas juurdepääsupunktid on …?

                  Mehitatud

                  Käsitsi kontrollitavad

                  Automaatsed

                  Elektroonilised

                  Muu (täpsustage)

                              4.4.

                              Kas hoone on tugeva konstruktsiooniga?

                  JAH või EI

                              4.5.

                              Kas hoonel on tõhus häiresüsteem?

                  JAH või EI

                              4.6.

                              Kas hoonel on tõhus videovalvesüsteem?

                  JAH või EI

                              4.7.

                              Kui jah, siis kas videovalvepilti salvestatakse?

                  JAH või EI

                              4.8.

                              Kas kõik identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu võimaldavad uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid on kaitstud või kohaldatakse nende puhul juurdepääsukontrolli?

                  JAH või EI

                              4.9.

                              Kui ei, esitage põhjused

                              4.10.

                              Hinnang: kas organisatsiooni võetud meetmed on piisavad, et takistada loata juurdepääsu tegevuskoha ja valduste nendele osadele, kus identifitseeritavat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            5. OSA

         Tootmine

         Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

      Vastake neile küsimustele, kui toodet võib tootmisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.

                              5.1.

                              Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse?

                  JAH või EI

                              5.2.

                              Kui JAH, siis kuidas?

                              5.3.

                              Kas tootmisprotsessi jälgitakse?

                  JAH või EI

                              5.4.

                              Kui JAH, siis kuidas?

                              5.5.

                              Kas on sisse seatud kontrollimeetmed volitusteta juurdepääsu takistamiseks tootmisetapis?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              5.6.

                              Hinnang: kas organisatsiooni võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest tootmise ajal?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            6. OSA

         Pakendamine

         Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

      Vastake neile küsimustele, kui toodet võib pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.

                              6.1.

                              Kas pakendamisprotsessi jälgitakse?

                  JAH või EI

                              6.2.

                              Kui JAH, siis kuidas?

                              6.3.

                              Lõpliku välispakendi kirjeldus:

                              a)

                              Kas lõplik välispakend on vastupidav?

                  JAH või EI
                  Kirjeldus:

                              b)

                              Kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist?

                  JAH või EI

                  Kirjeldus:

                              6.4. a)

                              Kas kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, turvateipi, eritempleid või teibiga suletud pappkaste, et lennukaubale/-postile esemete lisamist oleks võimalik tuvastada?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis:

                              6.4. b)

                              Kas turvakleebiseid, turvateipi või eritempleid hoitakse turvaliselt, kui neid ei kasutata?

                  JAH või EI

                  Kirjeldus:

                              6.4. c)

                              Kas nummerdatud turvakleebiste, turvateibi või eritemplite väljaandmist kontrollitakse?

                  JAH või EI

                  Kirjeldus:

                              6.5.

                              Kui vastus küsimusele 6.4.a on JAH, siis kuidas seda kontrollitakse?

                              6.6.

                              Hinnang: kas pakendamismenetlus on piisav, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            7. OSA

         Ladustamine

         Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

      Vastake neile küsimustele, kui toodet võib ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.

                              7.1.

                              Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa/-posti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse volitusteta juurdepääsu tuvastamiseks?

                  JAH või EI

                              7.2.

                              Hinnang: kas ladustamismenetlus on piisav, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/lennuposti loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            8. OSA

         Lähetamine

         Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

      Vastake neile küsimustele, kui toodet võib lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.

                              8.1.

                              Kas lähetamisalale pääsu kontrollitakse?

                  JAH või EI

                              8.2.

                              Kui JAH, siis kuidas?

                              8.3.

                              Kellel on juurdepääs lähetamisalale?

                  Töötajatel?

                  JAH või EI

                  Autojuhtidel?

                  JAH või EI

                  Külastajatel?

                  JAH või EI

                  Alltöövõtjatel?

                  JAH või EI

                              8.4.

                              Hinnang: kas lennukaup/-post on lähetamisalal piisavalt kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            8A OSA

         Saadetised muudest allikatest

      Eesmärk: määrata kindlaks menetlused turvamata saadetistega tegelemiseks.
      Vastake neile küsimustele ainult juhul, kui võetakse lennutranspordiga saatmiseks vastu teistelt ettevõtjatelt saabuvaid saadetisi.

                              8A.1.

                              Kas ettevõtja võtab vastu lennutranspordiga saatmiseks teistelt ettevõtjatelt saabuvaid kaubasaadetisi?

                     JAH või EI

                              8A.2.

                              Kui JAH, siis kuidas hoitakse neid ettevõtja kaubast eraldi ja kuidas need identifitseeritakse kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks?

            9. OSA

         Transport

         Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.

                              9.1.

                              Kuidas toimetatakse lennukaup/-post kokkuleppelisele esindajale?

                              a)

                              Kokkuleppelise esindaja poolt või tema nimel?

                  JAH või EI

                              b)

                              Saatja transpordivahendiga?

                  JAH või EI

                              c)

                              Saatja poolt kasutatava alltöövõtja abil?

                  JAH või EI

                              9.2.

                              Kui saatja kasutab alltöövõtjat:

                                          —

                                             kas lennukaup/-post on enne transportimist pitseeritud või pakitud nii, et oleks tagatud mis tahes esemete lisamise või loata juurdepääsu tuvastamine? ja

                                          —

                                             kas veoettevõtja on allkirjastanud veoettevõtja deklaratsiooni?

                     JAH või EI

                     Järgmistele küsimustele vastake vaid juhul, kui kohaldatakse punkti 9.1 alapunkti b või c.

                              9.3.

                              Kas transpordivahendi kaubaruum on turvatav?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas …

                              9.4. a)

                              Kui transpordivahendi kaubaruum on turvatav, siis kas kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid?

                  JAH või EI

                              b)

                              Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja nende numbrid märgitakse väljaandmisel üles?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas …

                              9.5.

                              Kui transpordivahendi kaubaruum ei ole turvatav, siis kas lennukaubale/-postile esemete lisamist on võimalik tuvastada?

                  JAH või EI

                              9.6.

                              Kui JAH, siis milliseid avamise tuvastamise vahendeid kasutatakse?

                              9.7.

                              Kui EI, siis kuidas seda hoitakse turvatuna?

                              9.8.

                              Hinnang: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal?

                     JAH või EI

                     Kui EI, esitage põhjused

            KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON

         Kinnitan, et:

                  —

                     olen nõus pädeva asutuse inspektorite poolt kõnealuste standardite järgimise kontrollimiseks tehtavate etteteatamata inspekteerimistega. Kui inspektorid avastavad tõsise julgestusalase rikkumise, võib see kaasa tuua minu kui tuntud saatja staatuse tühistamise;

                  —

                     teatan [pädeva asutuse nimetus] asjakohased üksikasjad viivitamata vähemalt kümne tööpäeva jooksul, kui:

                              —

                                 üldine julgestusalane vastutus on määratud muule kui punktis 1.10 nimetatud isikule;

                              —

                                 valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis omab tõenäoliselt märkimisväärset mõju julgestusele; ja

                              —

                                 ettevõtja lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukaubaga/-postiga või ei täida enam asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid;

                  —

                     säilitan julgestusstandardid kuni järgmise kohapealse valideerimiseni ja/või inspekteerimiseni.

                  —

                     Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.

                     Allkirjastanud

                     Ametikoht ettevõtjas

         Hindamine (ja teavitamine)

                     Läbinud/mitte läbinud

                     Kui üldise hindamise tulemus on „mitte läbinud”, loetleda allpool valdkonnad, kus saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed haavatavused. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.

                     Allkirjastanud

                     (Valideerija nimi)

         LIIDE 6-C2

      EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISTE ESINDAJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
      Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatust. RA3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana heaks kiidetud.
      RA3 peab tagama, et Euroopa Liitu suunduvate saadetiste suhtes on rakendatud julgestuskontrolli meetmeid, sealhulgas vajaduse korral läbivaatust, ning saadetisi on loata juurdepääsu eest kaitstud alates julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest, kuni saadetise laadimiseni õhusõiduki pardale või muul viisil ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni.
      Rakendusmääruses (EL) 2015/1998 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks ELi (8) või Islandile, Norrasse ja Šveitsi.
      Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab RA3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või lennuposti (9) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
      Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele on antud ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatus. RA3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt kõik järgmised dokumendid:

                  a)

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 6-C2) ja vajaduse korral valideeritud üksuse märkused selle kohta;

                  b)

                  kohustuste deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 6-H2), mille on allkirjastanud valideeritud üksus;

                  c)

                  valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija.

            Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Valideerimisaruanne koostatakse inglise keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud.
      5. osa (läbivaatus) ja 6. osa (kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)) hinnatakse rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktides 6.7 ja 6.8 esitatud nõuete alusel. Selliste osade puhul, mida ei saa hinnata rakendusmääruse (EL) 2015/1998 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).
      Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et üksus ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke, esitatakse kõnealusele üksusele täidetud kontrollkaardi koopia, millel on märgitud puudused.

            Täitmisega seotud märkused

                  1)

                  Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada.

                  2)

                  Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.

            1. OSA

         Valideeritud üksuse ja valideerija identifitseerimine

                              1.1.

                              Valideerimise kuupäev(ad)

                  Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 1.10.2012 kuni 2.10.2012

                  pp/kk/aaaa

                              1.2.

                              Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane

                  pp/kk/aaaa

                  Võimaluse korral varasem RA3 registreerimisnumber

                  Võimaluse korral AEO sertifikaat/C-TPAT staatus/muud sertifikaadid

                              1.3.

                              Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta

                  Nimi

                  Äriühing/organisatsioon/ametiasutus

                  Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI)

                  E-posti aadress:

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

                              1.4.

                              Üksuse nimi

                  Nimi

                  Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane)

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

                  Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

                              1.5.

                              Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist)

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

                  Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

                              1.6.

                              Äritegevuse liik – äritegevuse liike võib olla rohkem kui üks

                              a)

                              ainult lennukaup

                              b)

                              õhutransport ja muud transpordiliigid

                              c)

                              kaubaruumidega ekspediitor

                              d)

                              kaubaruumideta ekspediitor

                              e)

                              käitleja

                              f)

                              muu

                              1.7.

                              Kas taotleja …?

                              a)

                              võtab vastu kaupa mõnelt teiselt kolmanda riigi kokkuleppeliselt esindajalt

                              b)

                              võtab vastu kaupa kolmanda riigi tuntud saatjalt

                              c)

                              võtab vastu kaupa kolmanda riigi esindaja teenuseid osutavalt kaubasaatjalt

                              d)

                              võtab vastu läbivaatusest vabastatud kaupa

                              e)

                              kohaldab kauba suhtes läbivaatust

                              f)

                              ladustab kaupa

                              g)

                              muu, palun täpsustage

                              1.8.

                              Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv

                  Number

                              1.9.

                              Kolmandast riigist pärineva lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus

                  Nimi

                  Ametinimetus

                  E-posti aadress:

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

            2. OSA

         ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja töökorraldus ja kohustused

      Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi/EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. RA3 poolt ACC3-le või teisele RA3-le kätte toimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui RA3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.
      RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et kogu ELi/EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid ning julgestatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontrolli meetmete võtmisel kohaldatakse üht järgmistest:

                  a)

                  füüsiline läbivaatus, mis vastab standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid;

                  b)

                  muud julgestuskontrolli meetmed, mis on tarneahela julgestamise korra osa, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning mida on kohaldanud teine RA3, KC3 või RA3 poolt määratud AC3.

            Viide: punkt 6.8.3.

                              2.1.

                              Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi?

                  JAH või EI

                  Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde

                              2.2.

                              Üksuse julgestusprogramm

                  Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa

                  Versioon

                  Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              2.3.

                              Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 3–9)?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

                              2.4.

                              Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                              2.5.

                              Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või teisele RA3-le üleandmist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              2.6.

                              Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus on süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust.

                  Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete rakendamise nõutaval viisil.

                              2.7.

                              Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta.

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            3. OSA

         Personali töölevõtmine ja väljaõpe

      Eesmärk: selleks et tagada nõutavate julgestuskontrolli meetmete rakendamine, teeb RA3 lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Julgestatud lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja asjakohane koolitus.
      Selleks kehtestab RA3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid jne), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,

                  a)

                  on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis vastavad vähemalt valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetele; ja

                  b)

                  on läbinud esmase ja korduva julgestusalase koolituse ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.

         Märkus

                  —

                  Taustakontroll tähendab isikusamasuse kindlakstegemist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste kontrolli (kui see on seadusega lubatud), mis on osa hinnangust isiku sobivusele rakendada julgestuskontrolli meetmeid ja/või pääseda saatjata julgestuspiirangualadele (ICAO lisa 17 määratlus).

                  —

                  Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus).

            Viide: punkt 6.8.3.1.

                              3.1.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale/-postile, läbivad töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              3.2.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              ☐

                              Taustakontroll

                              ☐

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              ☐

                              Karistusregistri kontrollimine

                              ☐

                              Intervjuud

                              ☐

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

                              3.3.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrolli meetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              3.4.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              ☐

                              Taustakontroll

                              ☐

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              ☐

                              Karistusregistri kontrollimine

                              ☐

                              Intervjuud

                              ☐

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

                              3.5.

                              Kas töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale/-postile, läbivad julgestusalase koolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu julgestatud lennukaubale/-postile?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage väljaõppe elemente ja kestust

                              3.6.

                              Kas töötajad, kes võtavad lennukaupa/-posti vastu, kohaldavad selle suhtes läbivaatust ja/või tagavad saadetise puhul kaitsemeetmete rakendamise, on läbinud töökohaspetsiifilise koolituse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust

                              3.7.

                              Kas punktides 3.5 ja 3.6 osutatud töötajad saavad korduvkoolitust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust

                              3.8.

                              Järeldus: kas töötajate töölevõtmise ja koolitusega tagatakse, et kõik julgestatud lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle võetud ja saanud koolituse tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            4. OSA

         Saadetiste vastuvõtmise kord

      Eesmärk: RA3 võib kaupa või posti vastu võtta teiselt RA3-lt, KC3-lt, AC3-lt või tundmatult saatjalt. RA3 seab sisse kauba ja posti vastuvõtmise korra, et teha kindlaks, kas saadetis tuleb turvalisest tarneahelast ning eeltoodust sõltuvalt tagab saadetise suhtes julgestusmeetmete kohaldamise.
      RA3 võib pidada andmebaasi, milles on esitatud vähemalt järgmised andmed iga sellise kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja kohta, kelle suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestuse valideerimist kooskõlas punktiga 6.8.4.1 ja kellelt ta võtab ACC3-le kättetoimetamiseks vahetult vastu liitu veetavat kaupa või posti:

                  a)

                  ettevõtja andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide);

                  b)

                  äritegevuse laad, v.a tundlik äriteave;

                  c)

                  kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed;

                  d)

                  ettevõtja registreerimisnumber, kui see on asjakohane;

                  e)

                  võimaluse korral valideerimisaruanne.

            Viide: punktid 6.8.3.1 ja 6.8.4.3.

         Märkus. RA3 võib AC3 staatust omavalt ettevõtjalt julgestatud lennukaupa vastu võtta üksnes juhul, kui kõnealune RA3 on kõnealusele saatjale ise AC3 staatuse andnud ja vastutab asjaomase saatja kättetoimetatud kauba eest.

                              4.1.

                              Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt AC3-lt või tundmatult saatjalt?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              4.2.

                              Kas üksus on loonud ja peab andmebaasi, mis sisaldab teavet iga RA3, KC3 ja AC3 kohta, kellelt ta võtab vahetult vastu lennukaupa või -posti ACC3-le kättetoimetamiseks ja õhuteed pidi ELi vedamiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, täpsustage, millist teavet andmebaas sisaldab.

                  Kui EI, siis kuidas teab üksus, et kaup tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt või AC3-lt?

                              4.3.

                              Kas üksus annab kaubasaatjatele AC3 staatuse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda ja seda, missuguseid tagatisi üksus kaubasaatjalt nõuab

                              4.4.

                              Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see suundub ELi/EMP lennujaama?

                  JAH või EI – selgitage

                              4.5.

                              Kui JAH, kas üksus kohaldab kogu lennukauba või -posti suhtes samu julgestuskontrolli meetmeid, kui see suundub ELi/EMP lennujaama?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda

                              4.6.

                              Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge riskitasemega lennukauba ja -postina (HRCM) (vt määratlus 6. osas), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui õhutransporti kasutades?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?
                  Kirjeldage kõnealust korda

                              4.7.

                              Kas julgestatud saadetise vastuvõtmisel teeb valideeritud üksus kindlaks, kas see on olnud kaitstud loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage (turvakleebised, lukud, kontroll jne)

                              4.8.

                              Kas saadetist kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi?

                  JAH või EI

                              4.9.

                              Kas on sisse seatud kord läbivaatust vajavate saadetiste identifitseerimiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              4.10.

                              Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas ELi/EMP lennujaama suunduv lennukaup/-post tuleb turvalisest tarneahelast või tuleb selle suhtes kohaldada läbivaatust?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            5. OSA

         Läbivaatus

      Eesmärk: kui RA3 võtab vastu kaupa ja posti, mis ei tule turvalisest tarneahelast, peab RA3 kõnealuste saadetiste suhtes kohaldama asjakohast läbivaatust enne, kui need ACC3-le julgestatud kaubana kätte toimetada võib. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv lennukaup ja -post, mis on ette nähtud ELi lennujaamas üleandmiseks, sealt läbi vedamiseks või seal maha laadimiseks, vaadatakse läbi liidu õigusaktides osutatud vahendeid või meetodeid kasutades piisaval määral, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.
      Kui lennukauba või -posti vaatab läbi kolmanda riigi pädev asutus, märgib RA3 selle asjaolu ära ja täpsustab, kuidas nõuetekohane läbivaatus tagatakse.
      Viide: punkt 6.8.3.

                              5.1.

                              Kas läbivaatust teeb üksuse nimel muu üksus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis:
                  kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:

                              —

                              eraettevõtja (teenuseosutaja)

                              —

                              riigiettevõte

                              —

                              riiklik läbivaatusüksus või -organ

                              —

                              muu

                        Kirjeldage valideeritud üksuse ja tema nimel läbivaatust tegeva üksuse vahelise kokkuleppe/lepingu olemust.

                              5.2.

                              Milliseid lennukauba ja -posti läbivaatuse meetodeid kasutatakse?

                  Täpsustage, sh lisage lennukauba ja -posti läbivaatuseks kasutatavate seadmete üksikasjad (nt valmistaja, tüüp, tarkvaraversioon, standard, seerianumber jne) kõigi kasutatavate meetodite puhul.

                              5.3.

                              Kas kasutatavad seadmed või meetodid (nt pommikoerad) on esitatud ELi, Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) või USA Sisejulgeolekuministeeriumi Transpordijulgestuse Ameti (TSA) kõige hiljutisemas nõuetele vastavuse loetelus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, esitage üksikasjad

                  Kui EI, esitage seadmete heakskiitmise üksikasjad ja kuupäev ning mis tahes tõendid, et need vastavad ELis kehtivatele seadmestandarditele

                              5.4.

                              Kas seadmeid kasutatakse vastavalt tootja kasutuskontseptsioonile (CONOPS) ning testitakse ja hooldatakse korrapäraselt?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              5.5.

                              Kas läbivaatuse käigus võetakse arvesse saadetise laadi?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage, kuidas tagatakse, et valitud läbivaatusmeetodit kasutatakse tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid

                              5.6.

                              Kas on kehtestatud läbivaatusseadmete häire põhjuse kindlakstegemise kord? (Teatavate seadmete puhul (nt läbivalgustusseadmed) käivitab häire seadme kasutaja.)

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage häire põhjuse kindlakstegemise korda, millega mõistlikkuse piires tagatakse keelatud esemete puudumine saadetisest.

                  Kui EI, kirjeldage, mis juhtub saadetisega.

                              5.7.

                              Kas mõned saadetised on julgestusläbivaatusest vabastatud?

                  JAH või EI

                              5.8.

                              Kas on erandeid, mis ei vasta liidu loetelus toodule?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage üksikasjad

                              5.9.

                              Kas juurdepääsu läbivaatusalale kontrollitakse selliselt, et üksnes volitustega ja koolitatud töötajatel on sellele juurdepääs?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              5.10.

                              Kas on kehtestatud kvaliteedi- ja/või julgestusmeetmete testimise kord?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              5.11.

                              Järeldus: kas lennukaup/-post vaadatakse läbi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 punktis 6.2.1 loetletud vahendite või meetoditega piisaval tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            6. OSA

         Kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)

      Eesmärk: saadetisi, mis on pärit kohtadest või mis antakse üle kohtades, mida EL käsitab kõrge riskitasemega kohana, või millel esineb nähtavaid rikkumise märke, käsitatakse kõrge riskiga kauba ja postina (HRCM). Sellised saadetised tuleb läbi vaadata vastavalt konkreetsetele juhistele. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv kõrge riskitasemega kaup ja post (HRCM) identifitseeritakse ja selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu õigusaktides kindlaks määratud julgestuskontrolli meetmeid.
      ACC3, kellele RA3 lennukauba või -posti transportimiseks kätte toimetab, on volitatud edastama RA3-le värskeimat asjakohast teavet kõrge riskitasemega lähtekohtade kohta.
      RA3 kohaldab samu julgestusmeetmeid, olenemata sellest, kas ta võtab vastu kõrge riskitasemega kaupa või posti lennuettevõtjalt või muude transpordiliikide kaudu.
      Viide: punkt 6.7.

         Märkus. Kõrge riskitasemega kaubale ja postile (HRCM), mis on läbinud julgestuskontrolli ELi/EMPsse vedamiseks, antakse julgestusstaatus „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.

                              6.1.

                              Kas julgestuskontrolli meetmete rakendamise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käidelda kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM)?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              6.2.

                              Kas üksus on kehtestanud korra kõrge riskitasemega kauba ja posti identifitseerimiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              6.3.

                              Kas kõrge riskitasemega kauba ja posti (HRCM) suhtes kohaldatakse kõrge riskitasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt liidu õigusaktidele?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage kohaldatavat korda

                              6.4.

                              Kas pärast läbivaatust annab asjaomane üksus saadetisele julgestusstaatuse SHR ja märgib selle saadetisega kaasas olevatele dokumentidele või lisab eraldi deklaratsiooniga?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga

                              6.5.

                              Järeldus: kas üksuse kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada kõrge riskitasemega kauba ja posti nõuetekohane käitlemine enne õhusõiduki pardale laadimist?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            7. OSA

         Julgestatud lennukauba ja -posti kaitsmine

      Eesmärk: RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja/või -posti kaitstakse loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest alates julgestusläbivaatusest või muude julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest või alates läbivaatusele või julgestuskontrolli meetmete kohaldamisele järgnevast vastuvõtmisest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. Kui varem julgestatud lennukauba ja -posti suhtes hiljem kaitsemeetmeid ei rakendata, ei või asjaomast saadetist õhusõiduki pardale laadida ega julgestatud lennukauba või -postina ACC3-le või teisele RA3-le üle anda.
      Kaitse saab tagada eri viisil, nt füüsiliselt (tõkked, lukustatud ruumid jne), inimeste (patrullid, väljaõpetatud personal jne) ja tehniliste lahenduste abil (videovalve, alarmsüsteemid jne).
      ELi/EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post tuleb eraldada julgestamata lennukaubast või -postist.
      Viide: punkt 6.8.3.1.

                              7.1.

                              Kas julgestatud lennukauba ja -posti suhtes tagab kaitsemeetmete rakendamise valideeritud üksuse nimel muu üksus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis:
                  kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:

                              —

                              eraettevõtja (teenuseosutaja)

                              —

                              riigiettevõtja

                              —

                              riiklik läbivaatusüksus või -organ

                              —

                              muu

                              7.2.

                              Kas on kehtestatud julgestuskontrolli meetmed ja kaitse, et hoida ära rikkumine läbivaatuse käigus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus
                  Kirjeldage, millist (milliseid) kaitsemeedet (-meetmeid) kasutatakse:

                              —

                              füüsilised meetmed (tara, tõke, tugeva konstruktsiooniga hoone jne);

                              —

                              inimestepõhised meetmed (patrullid jne);

                              —

                              tehnilised lahendused (videovalve, alarmsüsteem jne)

                        ja kirjeldage, kuidas need korraldatud on.

                              7.3.

                              Kas julgestatud lennukaubale/-postile pääsevad ligi ainult selleks volitatud isikud?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus
                  Kirjeldage, kuidas kõiki identifitseeritava ja julgestatud lennukauba/-posti juurdepääsupunkte (sh uksi ja aknaid) kontrollitakse.

                              7.4.

                              Kas on kehtestatud kord selle tagamiseks, et ELi/EMPsse suunduv julgestatud lennukaup/-post on kaitstud loata juurdepääsu eest alates sellele julgestusstaatuse andmise hetkest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kaitsemeetmeid (füüsilised, inimpõhised, tehnilised jne).
                  Täpsustage võimaluse korral samuti, kas hoone on tugeva konstruktsiooniga ja milliseid materjale on kasutatud.

                  Kui EI, esitage põhjused

                              7.5.

                              Järeldus: kas saadetiste suhtes rakendatavad kaitsemeetmed on piisavalt usaldusväärsed, et hoida ära ebaseaduslik sekkumine?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            8. OSA

         Dokumendid

      Eesmärk: saadetise julgestusstaatus märgitakse kas elektrooniliselt või kirjalikult saatedokumentidesse, milleks on kas lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon. Julgestusstaatuse määrab RA3.
      Viide: punkti 6.3.2.6 alapunkt d, punkt 6.8.3.4.

         Märkus. Esineda võivad järgmised julgestusstaatused:
      —   „SPX”– urvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või
      —   „SCO”– turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või
      —   „SHR”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.

                              8.1.

                              Kas üksus kirjeldab saatedokumentides (nt lennusaatelehel) kauba staatust ja seda, kuidas see määrati?

                  JAH või EI

                  Kui EI, selgitage põhjuseid

                              8.2.

                              Järeldus: kas dokumenteerimise kord on piisav selle tagamiseks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud korrektne julgestusstaatus?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            9. OSA

         Transport

      Eesmärk: lennukaup ja -post peab olema kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest alates sellele julgestusstaatuse andmise hetkest kuni õhusõiduki pardale laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. See hõlmab saadetise kaitset selle transportimisel õhusõiduki pardale või ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamiseks. Kui julgestatud lennukauba ja -posti suhtes transpordi ajal kaitsemeetmeid ei rakendata, ei või asjaomast kauba- või postisaadetist õhusõidukisse laadida ega julgestusstaatusega saadetisena ACC3-le või teisele RA3-le üle anda.
      Ohusõidukisse transportimise või ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamise ajal vastutab julgestusmeetmetele allutatud saadetiste suhtes kaitsemeetmete rakendamise eest RA3. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus RA3 nimel hoolitseb transpordi eest muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või teine RA3.
      Viide: punkt 6.8.3.

                              9.1.

                              Kuidas lennukaup/-post ACC3-le/teisele RA3-le kätte toimetatakse?

                              a)

                              Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise?

                  JAH või EI

                              b)

                              Kas saadetist transpordib teine RA3/ACC3?

                  JAH või EI

                              c)

                              Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid?

                  JAH või EI

                              9.2.

                              Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              9.3.

                              Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne transporti?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              9.4.

                              Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              9.5.

                              Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni?

                  JAH või EI

                              9.6.

                              Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta saab julgestusvalmidusalase koolituse, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja koolitust (julgestusvalmidusalane koolitus jne).

                              9.7.

                              Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            10. OSA

         Nõuete täitmine

      Eesmärk: pärast käesoleva kontrollkaardi 1.–9. osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti puhul loetletud eesmärkidega.
      Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus:

                  a)

                  on täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja staatus;

                  b)

                  ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat julgestatud lennukaupa ja -posti ACC3-le või teisele RA3-le. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.

            Üldiselt peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas valideeritud üksus käitleb kaupa ja posti nii, et asjaomased saadetised võib ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamise hetkel turvaliseks lugeda ning kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega õhuteed pidi ELi/EMPsse vedada.
      ELi lennundusjulgestuse valideerija peab meeles pidama, et hindamine lähtub üldisest eesmärgipõhisest järelevalvemetoodikast.

                              10.1.

                              Üldine järeldus:

                  Hindamine (ja teavitamine)
                  (märkige õige variant)
                  Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana (RA3).

                  Läbinud/mitte läbinud

                  Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda valdkonnad, mille puhul saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

                  Üksuse märkused

            Valideerija nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         (1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2009, 2. aprill 2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7).

         (2)  Komisjoni rakendusotsus C(2015) 8005 (final), millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks 13. aprilli 2010. aasta otsus (2010) 774.

         (3)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

         (4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 748/2009, 5. august 2009, nimekirja kohta õhusõiduki käitajatest, kes teostasid direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevusi 1. jaanuaril 2006 või pärast seda, millega täpsustatakse iga õhusõiduki käitajat haldav liikmesriik (ELT L 219, 22.8.2009, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (7)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

         (8)  Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

         (9)  ELi/EMPsse saabuvat lennukaupa/-posti vedav õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil ELi, Islandile, Norrasse ja Šveitsi saabuvat lennukaupa/-posti vedavat õhusõidukit.

      LISA

         Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste nimekiri

      Esitada üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja külastuse või intervjuu kuupäev.

                  Üksuse nimi

                  Kontaktisiku nimi

                  Külastuse/intervjuu kuupäev

         LIIDE 6-C3

      ACC3 VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
      ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või posti liitu vedav lennuettevõtja) staatus on eeltingimus lennukaupa või posti Euroopa Liitu (1) (EL) või Islandile, Norrasse ja Šveitsi vedamiseks ning see on nõutav rakendusmäärusega (EL) 2015/1998.
      ACC3 staatus on põhimõtteliselt nõutav kõigi selliste lendude puhul, millega veetakse ELi/EMP lennujaamades üleantavat, sealt läbiveetavat või seal mahalaaditavat kaupa või posti (2). Kõik Euroopa Liidu liikmesriikide, Islandi, Norra ja Šveitsi pädevad asutused vastutavad konkreetsetele lennuettevõtjatele ACC3 staatuse andmise eest. Kõnealune staatus põhineb lennuettevõtja julgestusprogrammil ja kohapealsel kontrollil, millega kontrollitakse käesoleval valideerimise kontrollkaardil osutatud eesmärkide täitmist.
      Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab ACC3 poolt või tema vastutuse all veetava või ACC3 staatust taotleva lennuettevõtja poolt veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või lennuposti julgestustaseme hindamisel.
      Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul alates kohapealsest kontrollist. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:

                  —

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud kontrollkaart ja vajaduse korral valideeritud üksuse märkused selle kohta;

                  —

                  kohustuste deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 6-H1), mille on allkirjastanud valideeritud üksus; ja

                  —

                  valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija.

            Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Vaikimisi on valideerimisaruanne inglise keeles.
      3. osa („Lennuettevõtja julgestusprogramm”), 6. osa („Andmebaas”), 7. osa („Läbivaatus”) ja 8. osa („Kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)”) hinnatakse rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktides 6.7 ja 6.8 esitatud nõuete alusel. Muude osade puhul on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundus- julgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).

            Täitmisega seotud märkused

                  —

                  Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada.

                  —

                  Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.

            1. OSA

         Valideeritud üksuse ja valideerija identifitseerimine

                              1.1.

                              Valideerimise kuupäev(ad)

                     Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 1.10.2012 kuni 2.10.2012

                  pp/kk/aaaa

                              1.2.

                              Varasema valideerimise kuupäev ja võimaluse korral ACC3 kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI; Unique Alphanumeric Identifier)

                  pp/kk/aaaa

                  UAI

                              1.3.

                              Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta

                  Nimi

                  Ettevõtja/organisatsioon/ametiasutus

                  UAI

                  E-post

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

                              1.4.

                              Valideeritava lennuettevõtja nimi

                  Nimi

                  Lennuettevõtja sertifikaat (AOC), välja antud (riigi nimi):

                  Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) kood või Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kood, kui asjaomasel lennuettevõtjal puudub IATA kood. Täpsustage, kumb kood.

                  Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmise eest vastutav riik

                              1.5.

                              Kolmandas riigis asuvas lennujaamas valideeritava asukoha või sellega seotud kauba-/postirajatise andmed

                  Nimi

                  Lennujaama IATA (või ICAO) kood

                  Riik

                              1.6.

                              Lennuettevõtja äritegevuse laad – äritegevuse laade võib olla rohkem kui üks

                              a)

                              reisijaid ja kaupa/posti vedav lennuettevõtja

                              b)

                              üksnes kaupa ja posti vedav lennuettevõtja

                              c)

                              üksnes kaupa vedav lennuettevõtja

                              d)

                              üksnes posti vedav lennuettevõtja

                              e)

                              integreeritud transport

                              f)

                              tšarterlennud

                              1.7.

                              Kolmandast riigist pärineva lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus

                  Nimi

                  Ametinimetus

                  E-post

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

                              1.8.

                              Lennuettevõtja peakontori aadress külastatavas lennujaamas

                  Number/üksus/hoone/lennujaam

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

                              1.9.

                              Lennuettevõtja peakontori, st äriühingu peakorteri aadress

                  Number/üksus/hoone/lennujaam

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

            2. OSA

         ACC3 töökorraldus ja kohustused lennujaamas

      Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi/EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades. ACC3 ei võta vastu kaupa ega posti ELi suunduva õhusõidukiga vedamiseks, v.a juhul, kui ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja, ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatja või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja on kinnitanud ja arvesse võtnud läbivaatuse või muude julgestuskontrolli meetmete kohaldamist, või kui sellised saadetised vaadatakse läbi kooskõlas liidu õigusaktidega.
      ACC3 seab sisse korra, millega tagatakse, et kogu ELi/EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid, v.a juhul, kui ta on läbivaatusest vabastatud kooskõlas liidu õigusaktidega ning kui kõnealune kaup või post on pärast seda kaitstud kuni õhusõidukile laadimiseni. Julgestuskontroll koosneb järgmisest:

                  —

                  füüsiline läbivaatus, mis vastab standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, või

                  —

                  muud julgestuskontrolli meetmed, mis on tarneahela julgestamise korra osa, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning mida kohaldavad ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelised esindajad või tuntud saatjad või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja.

            Viide: punkt 6.8.3.

                              2.1.

                              Kas lennuettevõtja on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ELi/EMPsse suunduvale õhusõidukile laadimist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              2.2.

                              Kas julgestuskontrolli meetmeid kohaldab lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel?

                  Kui JAH, esitage üksikasjad

                  Kui EI, millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused kohaldavad julgestuskontrolli meetmeid sellise lennukauba või -posti suhtes, mida asjaomane lennuettevõtja ELi/EMPsse veab?

                  Kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage üksikasjad

                              —

                              erasektori käitlusettevõte

                              —

                              riigiettevõte

                              —

                              riiklik läbivaatusüksus või -organ

                              —

                              muu

                              2.3.

                              Milliste vahendite ja juhistega tagab lennuettevõtja, et julgestuskontrolli meetmeid kohaldatakse nõutaval viisil?

                              2.4.

                              Kas lennuettevõtja saab taotleda asjakohaseid julgestuskontrolle, kui läbivaatust teostavad lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused, näiteks riiklikud läbivaatusüksused?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage üksikasjad

                              2.5.

                              Kas riigis, kelle lennujaamas toimub kohapealne valideerimine, on kehtestatud kokkuleppelise esindaja/tuntud saatja programm lennukauba ja -posti jaoks kooskõlas ICAO standarditega?

                  Kui JAH, kirjeldage programmi elemente ja kuidas seda rakendatakse

                              2.6.

                              Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta.

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            3. OSA

         Lennuettevõtja julgestusprogramm

      Eesmärk: ACC3 tagab, et tema julgestusprogramm sisaldab kõiki lennundusjulgestusmeetmeid, mis on asjakohased ja piisavad ELi veetava lennukauba ja -posti julgestuse tagamiseks.
      Käesoleva kontrollkaardi eesmärkide kohaselt kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete aluseks on ACC3 julgestusprogramm ja lennuettevõtja seonduvad dokumendid. Lennuettevõtjal on võimalik esitada ELi lennundusjulgestuse valideerijale dokumendid enne kohapealset kontrolli, et valideerijal oleks võimalik tutvuda kontrollitavate kohtade üksikasjadega.
      Viide: punkt 6.8.2.1 ja liide 6-G.

         Märkus: nõuetekohaselt tuleb käsitleda järgmisi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liites 6-G loetletud punkte:

                  a)

                  lennukauba ja lennuposti suhtes kohaldatavate meetmete kirjeldus;

                  b)

                  saadetiste vastuvõtmise kord;

                  c)

                  kokkuleppelise esindaja süsteem ja kriteeriumid;

                  d)

                  tuntud saatja süsteem ja kriteeriumid;

                  e)

                  esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja süsteem ja kriteeriumid;

                  f)

                  läbivaatuse nõuded;

                  g)

                  läbivaatuse koht;

                  h)

                  läbivaatusseadmete üksikasjad;

                  i)

                  üksikasjalik teave käitaja või teenuseosutaja kohta;

                  j)

                  läbivaatusest või füüsilisest kontrollist vabastamise juhud;

                  k)

                  kõrge riskitasemega kauba ja posti töötlemine.

                              3.1.

                              Lennuettevõtja julgestusprogramm

                  Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa

                  Versioon

                  Kas programm on esitatud ELi/EMP pädevale asutusele varasemas etapis? Kui JAH, siis kas seda tehti ACC3 staatuse saamiseks? Muud põhjused?

                              3.2.

                              Kas julgestusprogramm hõlmab eespool esitatud loetelu elemente piisaval määral?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

                              3.3.

                              Kas julgestusprogrammis kirjeldatud lennundusjulgestusmeetmed on asjakohased ja piisavad ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti julgestamiseks kooskõlas nõutavate standarditega?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

                              3.4.

                              Järeldus: kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            4. OSA

         Personali töölevõtmine ja väljaõpe

      Eesmärk: ACC3 teeb lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Julgestatud lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja asjakohane koolitus.
      Selleks kehtestab ACC3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid jne), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs lennukaubale/-postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,

                  —

                  on eelnevalt läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis on kooskõlas vähemalt valideeritud lennujaama kohalike ametiasutuste nõuetega, ning

                  —

                  on läbinud julgestusalase esma- ja korduvkoolituse ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud lennujaama kohalike ametiasutuste nõuetega.

            Viide: punkt 6.8.3.1.

         Märkus

                  —

                  Taustakontroll tähendab isikusamasuse kindlakstegemist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste kontrolli (kui see on seadusega lubatud), mis on osa hinnangust isiku sobivusele rakendada julgestuskontrolli meetmeid ja/või pääseda saatjata julgestuspiirangualadele (ICAO lisa 17 määratlus).

                  —

                  Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki vähemalt eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (ELi määratlus).

                              4.1.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale/-postile, läbivad enne töölevõttu vastava kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              4.2.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              —

                              Taustakontroll

                              —

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              —

                              Karistusregistri kontrollimine

                              —

                              Intervjuud

                              —

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

                              4.3.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrolli meetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              4.4.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              —

                              Taustakontroll

                              —

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              —

                              Karistusregistri kontrollimine

                              —

                              Intervjuud

                              —

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

                              4.5.

                              Kas töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale/-postile, läbivad julgestusalase koolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu julgestatud lennukaubale/-postile?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust

                              4.6.

                              Kas töötajad, kes võtavad lennukaupa/-posti vastu ja vaatavad seda läbi, on läbinud töökohaspetsiifilise koolituse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust

                              4.7.

                              Kas punktides 4.5 ja 4.6 osutatud töötajad saavad korduvkoolitust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust

                              4.8.

                              Järeldus: kas töötajate töölevõtu- ja väljaõppemeetmetega tagatakse, et kõik julgestatud lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle määratud ja saanud koolitust tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            5. OSA

         Saadetiste vastuvõtmise kord

      Eesmärk: ACC3 kehtestab korra, millega hinnatakse ja kontrollitakse saadetise vastuvõtmisel selle julgestusstaatust seoses varasemate kontrollidega.
      Kõnealune kord koosneb järgmistest elementidest:

                  —

                  kontrollitakse, kas saadetise toimetab kätte ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja või kõnealuse kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimetatud isik, kes on sisestatud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja andmebaasi (6. osa);

                  —

                  kontrollitakse, kas saadetisega on kaasas kogu nõutav julgestusteave (paberil või elektrooniliselt esitatav lennusaateleht ja teave julgestusstaatuse kohta), mis vastab kättetoimetatavale lennukaubale ja postisaadetisele;

                  —

                  kontrollitakse, et saadetis ei oleks rikutud, ja

                  —

                  kontrollitakse, kas saadetist tuleb käidelda kõrge riskitasemega lennukauba ja lennupostina (HRCM).

            Viide: punkt 6.8.3.1.

         Märkus

                  —

                  Kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja on üksus, kes käitleb ELi lennundusjulgestuse valideerija poolt valideeritud kaupa või kelle julgestusmeetmed on hõlmatud ELi poolt valideeritud ACC3 julgestusprogrammiga (sel juhul kaasvastutab ACC3 julgestusmeetmete eest).

                  —

                  Esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja on üksus, kes käitleb kaupa oma nimel ELi lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja vastutusel. Kõnealune kokkuleppeline esindaja võtab täiel määral arvesse esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid.

                  —

                  Asjaomane nimetatud isik on isik, kelle ülesanne on toimetada lennukaup või lennupost lennuettevõtjale. Saadetist lennuettevõtjale kättetoimetav isik esitab isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on välja andnud või mida tunnustab riigi ametiasutus.

                              5.1.

                              Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see tuleb kokkuleppeliselt esindajalt, tuntud saatjalt või esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt, kes on valideeritud või tunnustatud lennukaupa käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt ja kes on sisestatud lennuettevõtja andmebaasi?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda

                              5.2.

                              Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see suundub ELi/EMP lennujaama?

                  JAH või EI – selgitage

                              5.3.

                              Kui JAH, kas lennuettevõtja kohaldab kogu kauba või posti suhtes samu julgestuskontrolli meetmeid, kui see suundub ELi/EMP lennujaama?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda

                              5.4.

                              Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge riskitasemega lennukauba ja lennupostina (HRCM), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui õhutransporti kasutades?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?
                  Kirjeldage kõnealust korda

                              5.5.

                              Kas julgestatud saadetist vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see on kaitstud loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage (lukud, turvakleebised jne)

                              5.6.

                              Kui lennuettevõtja võtab asjaomases kohas vastu läbiveetavat lennukaupa/-posti (kaup/post, mis lahkub sama õhusõidukiga, millega see saabus), kas ta teeb siis antud andmete alusel kindlaks, kas tuleb kohaldada täiendavaid julgestuskontrolli meetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                  Kui EI, siis milliseid meetmeid kohaldatakse ELi/EMPsse suunduva kauba ja posti julgestuse tagamiseks?

                              5.7.

                              Kui lennuettevõtja võtab asjaomases kohas vastu üleantavat lennukaupa/-posti (kaup/post, mis lahkub muu õhusõidukiga kui see, millega see saabus), kas ta teeb siis antud andmete alusel kindlaks, kas tuleb kohaldada täiendavaid julgestuskontrolli meetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                  Kui EI, siis milliseid meetmeid kohaldatakse ELi/EMPsse suunduva kauba ja posti julgestuse tagamiseks?

                              5.8.

                              Kas tuntud saatjalt pärit julgestatud saadetist lennuettevõtjale kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi?

                  JAH või EI

                              5.9.

                              Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas kaup või post tuleb turvalisest tarneahelast või kas kauba ja posti osas tuleb kohaldada läbivaatust?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            6. OSA

         Andmebaas

      Eesmärk: kui ACC3 ei ole kohustatud vaatama ELi/EMPsse suunduvat lennukauba või -posti 100 % läbi, tagab ta, et kõnealune kaup või post tuleb ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeliselt esindajalt või tuntud saatjalt või kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt.
      Julgestusega seotud tegevuse jälgimiseks haldab ACC3 andmebaasi, milles on esitatud järgmine teave iga sellise isiku või üksuse kohta, kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti:

                  —

                  kaasatud üksuse staatus (kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja);

                  —

                  ettevõtja andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide);

                  —

                  äritegevuse laad, v.a tundlik äriteave;

                  —

                  kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed;

                  —

                  ettevõtja registreerimisnumber, kui see on asjakohane.

            Lennukaupa või lennuposti vastu võttes peab ACC3 kontrollima, kas asjaomane üksus on andmebaasi kantud. Kui üksus ei ole andmebaasi kantud, tuleb tema kättetoimetatud lennukaup või lennupost enne pealelaadimist läbi vaadata.
      Viide: punktid 6.8.4.1 ja 6.8.4.3.

                              6.1.

                              Kas lennuettevõtja haldab andmebaasi, kuhu on kantud eelnevalt osutatud asjakohased andmed järgmiste üksuste kohta:

                                          —

                                          ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelised esindajad;

                                          —

                                          ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatjad;

                                          —

                                          kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja (ei ole kohustuslik)?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage andmebaasi

                  Kui EI, selgitage põhjuseid

                              6.2.

                              Kas lennukaupa ja -posti vastu võtvatel töötajatel on hõlbus juurdepääs andmebaasile?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              6.3.

                              Kas andmebaasi ajakohastatakse korrapäraselt nii, et lennukaupa ja -posti vastu võtvad töötajad saavad usaldusväärset teavet?

                  JAH või EI

                  Kui EI, selgitage põhjuseid

                              6.4.

                              Järeldus: kas lennuettevõtja haldab andmebaasi, millega tagatakse täielik läbipaistvus seoses üksustega, kes vahetult edastavad (läbivaadatud või julgestuskontrolli läbinud) kaupa või posti liitu/EMPsse vedamiseks?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            7. OSA

         Läbivaatus

      Eesmärk: kui ACC3 võtab vastu kaupa ja posti üksuselt, kes ei ole ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud, või kui vastuvõetud kaup ei ole kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest, tagab ACC3, et kõnealune lennukaup või lennupost vaadatakse enne õhusõidukile laadimist läbi. ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv lennukaup ja -post, mis on ette nähtud liidu lennujaamas üleandmiseks, sealt läbi vedamiseks või seal maha laadimiseks, vaadatakse läbi liidu õigusaktides osutatud vahendeid või meetodeid kasutades piisaval määral, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.
      Kui ACC3 ei vaata lennukaupa või lennuposti ise läbi, tagab ta liidu nõuetele vastava piisava läbivaatuse teostamise. Vajaduse korral hõlmab läbivaatuskord üleantava/läbiveetava kauba ja posti käitlemist.
      Kui lennukauba või posti vaatab läbi kolmanda riigi pädev asutus või seda tehakse tema nimel, märgib asjaomaselt üksuselt sellist lennukaupa või -posti vastu võttev ACC3 selle oma julgestusprogrammi ning täpsustab, kuidas nõuetekohane läbivaatus tagatakse.
      Viide: punktid 6.8.3.1, 6.8.3.2, 6.8.3.3.

                              7.1.

                              Kas läbivaatust teeb lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel?

                  Kui JAH, esitage üksikasjad.
                  Vajaduse korral esitage üksikasjad lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksuse või üksuste kohta:

                              —

                              nimi

                              —

                              koha aadress

                              —

                              volitatud ettevõtja (AEO) staatuse olemasolu, kui see on asjakohane

                  Kui EI, siis millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused vaatavad sellise lennukauba või -posti läbi, mida asjaomane lennuettevõtja ELi/EMPsse veab?
                  Kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage üksikasjad

                              —

                              erasektori käitlusettevõte

                              —

                              riigiettevõte

                              —

                              riiklik läbivaatusüksus või -organ

                              —

                              muu

                              7.2.

                              Milliseid lennukauba ja -posti läbivaatuse meetodeid kasutatakse?

                  Täpsustage, sh lisage lennukauba ja -posti läbivaatamiseks kasutatavate seadmete üksikasjad (valmistaja, tüüp, tarkvaraversioon, standard, seerianumber jne) kõigi kasutatavate seadmete/meetodite puhul.

                              7.3.

                              Kas kasutatavad seadmed või meetodid (nt pommikoerad) on esitatud ELi, Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) või USA Sisejulgeolekuministeeriumi Transpordijulgestuse Ameti (TSA) kõige hiljutisemas nõuetele vastavuse loetelus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, esitage üksikasjad

                  Kui EI, esitage seadmete heakskiitmise üksikasjad ja kuupäev ning mis tahes tõendid, et need vastavad ELis kehtivatele seadmestandarditele

                              7.4.

                              Kas seadmeid kasutatakse vastavalt tootja kasutuskontseptsioonile (CONOPS) ning testitakse ja hooldatakse korrapäraselt?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              7.5.

                              Kas läbivaatuse käigus võetakse arvesse saadetise laadi?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage, kuidas tagatakse, et valitud läbivaatusmeetodit kasutatakse tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid

                              7.6.

                              Kas on kehtestatud läbivaatusseadmete häire põhjuse kindlakstegemise kord?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage häire põhjuse kindlakstegemise korda, millega mõistlikkuse piires tagatakse keelatud esemete puudumine saadetisest.

                  Kui EI, kirjeldage, mis juhtub saadetisega.

                              7.7.

                              Kas mõned saadetised on julgestusläbivaatusest vabastatud?

                  JAH või EI

                              7.8.

                              Kas on erandeid, mis ei vasta liidu loetelus toodule?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage üksikasjad

                              7.9.

                              Kas juurdepääsu läbivaatusalale kontrollitakse selliselt, et üksnes volitustega ja koolitatud töötajatel on sinna juurdepääs?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              7.10.

                              Kas on kehtestatud kvaliteedi- ja/või julgestusmeetmete testimise kord?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              7.11.

                              Järeldus: kas lennukaup/-post vaadatakse läbi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 punktis 6.2.1 loetletud vahendite või meetoditega piisaval tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            8. OSA

         Kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)

      Eesmärk: saadetisi, mis pärinevad kohtadest või antakse üle kohtades, mida EL käsitab kõrge riskitasemega kohana, või mille puhul võib olla märke loata juurdepääsust (kõrvalisest sekkumisest), käsitatakse kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM). Sellised saadetised tuleb läbi vaadata vastavalt konkreetsetele juhistele. Kõrge riskitasemega lähtekohad ja läbivaatamisjuhised annab ELi/EMP pädev asutus, kes omistas ka ACC3 staatuse. ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv kõrge riskitasemega kaup ja post (HRCM) identifitseeritakse ja selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu õigusaktides kindlaks määratud julgestuskontrolli meetmeid.
      ACC3 suhtleb pädeva asutusega, kes vastutab selliste ELi/EMP lennujaamade eest, kuhu ACC3 kaupa veab, nii et tal on kõrge riskitasemega lähtekohtade kohta värskeim teave.
      ACC3 kohaldab samu julgestusmeetmeid, olenemata sellest, kas ta võtab vastu kõrge riskitasemega kaupa või posti teiselt lennuettevõtjalt või muude transpordiliikide kaudu.
      Viide: punktid 6.7 ja 6.8.3.4.

         Märkus. Kõrge riskitasemega kaubale ja postile (HRCM), mis on läbinud julgestuskontrolli ELi/EMPsse vedamiseks, antakse julgestusstaatus „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.

                              8.1.

                              Kas julgestuskontrollide tegemise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käidelda kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM)?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              8.2.

                              Kas lennuettevõtja on kehtestanud korra kõrge riskitasemega kauba ja posti identifitseerimiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              8.3.

                              Kas kõrge riskitasemega kauba ja posti (HRCM) suhtes kohaldatakse kõrge riskitasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt liidu õigusaktidele?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage kohaldatavat korda

                              8.4.

                              Kas pärast läbivaatust esitab lennuettevõtja SHRi julgestusstaatuse deklaratsiooni saadetisega kaasas olevates dokumentides?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga

                              8.5.

                              Järeldus: kas lennuettevõtja kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada HRCMi nõuetekohane käitlemine enne pealelaadimist?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            9. OSA

         Kaitse

      Eesmärk: ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja/või -posti kaitstakse loata juurdepääsu eest alates julgestusläbivaatusest või muude julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest või alates läbivaatusele või julgestuskontrolli meetmete kohaldamisele järgnevast vastuvõtmisest kuni õhusõidukisse laadimiseni.
      Kaitse saab tagada eri viisil, nt füüsiliselt (tõkked, lukustatud ruumid jne), inimeste (patrullid, koolitatud personal jne) ja tehniliste lahenduste abil (videovalve, alarmsüsteemid jne).
      ELi/EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post tuleb eraldada julgestamata lennukaubast või -postist.
      Viide: punkt 6.8.3.

                              9.1.

                              Kas julgestatud lennukaupa ja -posti kaitseb lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel?

                  Kui JAH, esitage üksikasjad

                  Kui EI, millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused kohaldavad kaitsemeetmeid sellise lennukauba või -posti julgestamiseks, mida asjaomane lennuettevõtja ELi/EMPsse veab?
                  Kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage üksikasjad

                              —

                              erasektori käitlusettevõte

                              —

                              riigiettevõte

                              —

                              riiklik läbivaatusüksus või -organ

                              —

                              muu

                              9.2.

                              Kas on kehtestatud julgestuskontrolli meetmed ja kaitse, et hoida ära esemete lisamine läbivaatuse käigus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              9.3.

                              Kas on kehtestatud kord tagamaks, et ELi/EMPsse suunduv julgestatud lennukaup/-post, on kaitstud loata juurdepääsu eest alates sellele julgestusstaatuse andmise ajast kuni õhusõiduki pardale laadimiseni?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage kaitsemeetmeid

                  Kui EI, esitage põhjused

                              9.4.

                              Järeldus: kas saadetiste suhtes rakendatavad kaitsemeetmed on piisavalt usaldusväärsed, et hoida ära ebaseaduslik sekkumine?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            10. OSA

         Saadetise dokumentatsioon

      Eesmärk: ACC3 tagab, et

                  1)

                  saadetise julgestusstaatus märgitakse kas elektrooniliselt või kirjalikult saatedokumentidesse, milleks on kas lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon, ja

                  2)

                  selle kordumatu tähtnumbriline tunnus märgitakse veetava saadetise saatedokumentidesse kas elektrooniliselt või kirjalikult.

            Viide: punkti 6.3.2.6 alapunkt d ning punktid 6.8.3.4 ja 6.8.3.5.

         Märkus. esineda võivad järgmised julgestusstaatused:
      —   „SPX”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või
      —   „SCO”– turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või
      —   „SHR”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.
      Kokkuleppelise esindaja puudumise korral võib julgestusstaatuse deklaratsiooni esitada ACC3 või lennuettevõtja, kes saabub ACC3 korra kohaldamisest vabastatud kolmandast riigist.

                              10.1.

                              Kas saadetistega on kaasas dokumendid, mis kinnitavad eelnevaid ja kohalduvaid julgestuskontrolli meetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage dokumentide sisu

                  Kui EI, selgitage, miks ja kuidas lennuettevõtja käitleb kaupa või posti õhusõidukile laadimisel „julgestatuna”

                              10.2.

                              Kas dokumendid sisaldavad lennuettevõtja ACC3 kordumatut tähtnumbrilist tunnust?

                  JAH või EI

                  Kui EI, selgitage põhjuseid

                              10.3.

                              Kas dokumentides on märgitud kauba julgestusstaatus ja kuidas see määrati?

                  JAH või EI

                              10.4.

                              Järeldus: kas dokumenteerimise kord on piisav selle tagamiseks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud korrektne julgestusstaatus?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjus

                  Lennuettevõtja märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            11. OSA

         Nõuete täitmine

      Eesmärk: pärast käesoleva kontrollkaardi eelmise kümne osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija tegema järelduse, kas tema kohapealse kontrolli tulemused vastavad lennuettevõtja julgestusprogrammi nende osade sisule, milles kirjeldatakse ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti suhtes kohaldatavaid julgestusmeetmeid, ja kas julgestuskontrollimeetmetega saavutatakse piisavalt käesoleval kontrollkaardil loetletud eesmärgid.
      Järelduste puhul tuleb vahet teha neljal võimalikul peamisel juhtumil:

                  1)

                  lennuettevõtja julgestusprogramm vastab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G ja kohapealne kontroll kinnitab nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes; või

                  2)

                  lennuettevõtja julgestusprogramm vastab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G, kuid kohapealne kontroll ei kinnita nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes; või

                  3)

                  lennuettevõtja julgestusprogramm ei vasta rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G, kuid kohapealne kontroll kinnitab nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes; või

                  4)

                  lennuettevõtja julgestusprogramm ei vasta rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G ja kohapealne kontroll ei kinnita nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes.

                              11.1.

                              Üldine järeldus: märkige valideerimise käigus tuvastatud olukorraga sarnaseim juhtum

                  1, 2, 3 või 4

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

                  Lennuettevõtja märkused

            Valideerija nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         (1)  Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

         (2)  ELi/EMPsse saabuvat lennukaupa/-posti vedav õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil ELi, Islandile, Norrasse ja Šveitsi saabuvat lennukaupa/-posti vedavat õhusõidukit.

      LISA

         Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste nimekiri

      Esitada üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja külastuse või intervjuu kuupäev.

                  Üksuse nimi

                  Kontaktisiku nimi

                  Külastuse/intervjuu kuupäev

         LIIDE 6-C4

      EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
      Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatust. KC3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja kolmanda riigi tuntud saatjana heaks kiidetud.
      KC3 peab tagama, et liitu (1) suunduvate saadetiste suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid ja saadetised on kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrolli meetmete võtmise hetkest kuni saadetise üleandmiseni ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3).
      Rakendusmääruses (EL) 2015/1998 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks ELi või Islandile, Norrasse ja Šveitsi.
      Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab KC3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti (2) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
      Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus. K3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga või RA3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:

                  a)

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 6-C4), mida on vajaduse korral kommenteerinud valideeritud üksus;

                  b)

                  kohustuste deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 6-H3), mille on allkirjastanud valideeritud üksus, ja

                  c)

                  valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija.

            Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Valideerimisaruanne koostatakse inglise keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud.
      Selliste osade puhul, mida ei saa hinnata rakendusmääruse (EL) 2015/1998 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).
      Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et üksus ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke, esitatakse kõnealusele üksusele täidetud kontrollkaardi koopia, millel on märgitud puudused.

            Täitmisega seotud märkused

                  1)

                  Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada.

                  2)

                  Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.

            1. OSA

         Organisatsioon ja kohustused

                              1.1.

                              Valideerimise kuupäev(ad)

                  Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 1.10.2012 kuni 2.10.2012

                  pp/kk/aaaa

                              1.2.

                              Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane

                  pp/kk/aaaa

                  Võimaluse korral varasem KC3 registreerimisnumber

                  Võimaluse korral AEO sertifikaat/C-TPAT staatus/muud sertifikaadid

                              1.3.

                              Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta

                  Nimi

                  Ettevõtja/organisatsioon/ametiasutus

                  Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI)

                  E-posti aadress

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

                              1.4.

                              Üksuse nimi

                  Nimi

                  Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane)

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

                  Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

                              1.5.

                              Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist)

                  Number/üksus/hoone

                  Tänav

                  Linn

                  Sihtnumber

                  Osariik (kui see on asjakohane)

                  Riik

                  Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

                              1.6.

                              Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid

                  Milline on äritegevus(t)e laad – mis liiki kaupa taotleja valdustes töödeldakse?

                              1.7.

                              Kas taotleja vastutusvaldkond on …:

                              a)

                              tootmine

                              b)

                              pakendamine

                              c)

                              ladustamine

                              d)

                              lähetamine

                              e)

                              muu, palun täpsustage

                              1.8.

                              Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv

                  Number

                              1.9.

                              Kolmandast riigist pärineva lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus

                  Nimi

                  Ametinimetus

                  E-posti aadress:

                  Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

            2. OSA

         ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja töökorraldus ja kohustused

      Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi/EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. KC 3 poolt ACC3-le või RA3-le kätte toimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui KC3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.
      KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et kogu ELi/EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid ning julgestusmeetmetele allutatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontroll hõlmab meetmeid, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.
      Viide: punkt 6.8.3.

                              2.1.

                              Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi?

                  JAH või EI

                  Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde

                              2.2.

                              Üksuse julgestusprogrammi teave

                  Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa

                  Versioon

                  Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              2.3.

                              Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 4–11)?

                  JAH või EI

                  Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

                              2.4.

                              Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                              2.5.

                              Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või RA3-le üleandmist kohaldatakse ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

                              2.6.

                              Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised jne), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus või muu üksus on kõnealuse süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust.

                  Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete rakendamise nõutaval viisil.

                              2.7.

                              Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta.

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            3. OSA

         Identifitseeritav lennukaup/-post

      Eesmärk: teha kindlaks punkt (või koht), millest alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana/-postina.

                              3.1.

                              Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub ELi/EMPsse suunduv lennukaup/-post sellisena identifitseeritavaks.

                  Kirjeldus

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            NB! 6.–9. osas tuleks esitada üksikasjalik teave identifitseeritava lennukauba/-posti kaitsmise kohta loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
      4. OSA

         Personali töölevõtmine ja väljaõpe

      Eesmärk: selleks et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine, teeb KC3 lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Identifitseeritavale lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja asjakohane koolitus.
      Selleks kehtestab KC3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid jne), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid:

                  a)

                  on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis on vähemalt kooskõlas valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega; ja

                  b)

                  on läbinud julgestusalase esma- ning korduvkoolituse ja on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.

         Märkus

                  —

                  Taustakontroll tähendab isikusamasuse kindlakstegemist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste kontrolli (kui see on seadusega lubatud), mis on osa hinnangust isiku sobivusele rakendada julgestuskontrolli meetmeid ja/või pääseda saatjata julgestuspiirangualadele (ICAO lisa 17 määratlus).

                  —

                  Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus).

            Viide: punkt 6.8.3.1.

                              4.1.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud nende tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              4.2.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              ☐

                              Taustakontroll

                              ☐

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              ☐

                              Karistusregistri kontrollimine

                              ☐

                              Intervjuud

                              ☐

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

                              4.3.

                              Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrolli meetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

                              4.4.

                              Kas selline kord hõlmab järgmist?

                              ☐

                              Taustakontroll

                              ☐

                              Töölevõtmise-eelne kontroll

                              ☐

                              Karistusregistri kontrollimine

                              ☐

                              Intervjuud

                              ☐

                              Muu (esitage andmed)

                        Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvesse võetav ajavahemik.

                              4.5.

                              Kas töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, läbivad koolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu identifitseeritavale lennukaubale/-postile?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust

                              4.6.

                              Kas punktis 4.5 osutatud töötajad saavad korduvkoolitust?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust

                              4.7.

                              Järeldus: kas töötajate töölevõtmise ja koolitusega tagatakse, et kõik ELi/EMPsse suunduvale identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle võetud ja saanud koolitust tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            5. OSA

         Füüsiline julgeolek

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
      Üksus peab näitama, kuidas tema asukohta või valdusi kaitstakse ning demonstreerima, et kasutusel on asjakohane juurdepääsukontrolli kord. Oluline on, et kontrollitakse juurdepääsu alale, kus identifitseeritavat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse. Kõik uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid ELi/EMPsse suunduvale julgestatud lennukaubale/-postile peavad olema julgestatud või kontrollitava juurdepääsuga.
      Füüsilised julgestusmeetmed võivad hõlmata järgmisi meetmeid (kuid ei piirdu nendega):

                  —

                  füüsilised takistused, nt tarad või tõkked;

                  —

                  häireseadmetel ja/või videovalvel põhinevad tehnilised lahendused;

                  —

                  inimestepõhised julgestusmeetmed, nt järelevalve eest vastutav personal.

            Viide: punkt 6.8.3.1.

                              5.1.

                              Kas kõikides identifitseeritava lennukauba/-posti juurdepääsupunktides kontrollitakse juurdepääsu ja kas luba juurdepääsuks antakse ainult volitatud isikutele?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.

                              ☐

                              Julgestustöötajate abil

                              ☐

                              Muu personali abil

                              ☐

                              Isikute alale juurdepääsu loa manuaalne kontrollimine

                              ☐

                              Elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid

                              ☐

                              Muu (täpsustada)

                  Kui JAH, siis kuidas tehakse kindlaks, et isikul on alale sisenemise luba? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.

                              —

                              Äriühingu isikutunnistuse kasutamine

                              —

                              Muud liiki isikutunnistuse (nt passi või juhiloa) kasutamine

                              —

                              Juurdepääsuloaga isikute nimekiri, mida kasutavad (julgestus)töötajad

                              —

                              Elektrooniline volitussüsteem, nt kiibipõhine

                              —

                              Võtmete või juurdepääsukoodide jagamine üksnes volitatud isikutele

                              —

                              Muu (täpsustada)

                              5.2.

                              Kas kõik juurdepääsupunktid identifitseeritavale lennukaubale/-postile on julgestatud? Silmas on peetud ka juurdepääsupunkte, mis ei ole pidevalt kasutuses ja punkte, mida ei kasutata tavaliselt juurdepääsuks (nt aknad).

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas on need punktid julgestatud? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.

                              —

                              Julgestustöötajate valve

                              —

                              Elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, mis võimaldavad juurdepääsu ühele isikule korraga

                              —

                              Tõkked, nt luugid või lukud

                              —

                              Videovalvesüsteem

                              —

                              Sissetungijate avastamise süsteem

                              5.3.

                              Kas kasutusel on täiendavaid meetmeid valduste üldise turvalisuse parandamiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis selgitage ja kirjeldage meetmeid.

                              ☐

                              Tarad või tõkked

                              ☐

                              Videovalvesüsteem

                              ☐

                              Sissetungijate avastamise süsteem

                              ☐

                              Valve ja patrullid

                              ☐

                              Muu (täpsustada)

                              5.4.

                              Kas hoone on tugeva konstruktsiooniga?

                  JAH või EI

                              5.5.

                              Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et takistada loata juurdepääsu tegevuskoha ja valduste nendele osadele, kus identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            6. OSA

         Tootmine

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on tootmisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
      Üksus peab tõendama, et tootmisalale juurdepääsu kontrollitakse ja tootmisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab tootmise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.

         Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik tootmisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

                              6.1.

                              Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

                              6.2.

                              Kas tootmisprotsessi jälgitakse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

                              6.3.

                              Kas kasutatakse kontrolle, mille abil tuvastada võimalikku loata juurdepääsu tootele tootmisprotsessi käigus?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              6.4.

                              Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või avamise eest tootmisprotsessi käigus?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            7. OSA

         Pakendamine

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on pakendamisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
      Üksus peab tõendama, et pakendamisalale juurdepääsu kontrollitakse ja pakendamisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab pakendamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis. Kõik valmistooted tuleb enne pakendamist üle kontrollida.

         Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

                              7.1.

                              Kas juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

                              7.2.

                              Kas pakendamisprotsessi jälgitakse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

                              7.3.

                              Kas on sisse seatud kontrollimeetmed volitusteta juurdepääsu tuvastamiseks pakendamisetapis?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              7.4.

                              Lõpliku välispakendi kirjeldus

                              a)

                              Kas lõplik välispakend on vastupidav?

                  JAH või EI

                  Kirjeldus

                              b)

                              Kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist/volitusteta juurdepääsu?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage, millist protsessi kasutatakse pakendile esemete lisamise tuvastatavuse/volitusteta juurdepääsu tuvastamise tagamiseks (nt nummerdatud turvakleebised, eritemplid või turvateip jne).

                  Kui EI, siis kirjeldage, milliseid kaitsemeetmeid kasutatakse saadetiste terviklikkuse tagamiseks.

                              7.5.

                              Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest pakendamise ajal?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            8. OSA

         Ladustamine

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on ladustamise ajal kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
      Üksus peab tõendama, et juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab ladustamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/lennupostina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.

         Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

                              8.1.

                              Kas juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

                              8.2.

                              Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa/-posti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse võimaliku esemete lisamise tuvastamiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                  Kui EI, siis kirjeldage, kuidas üksus tagab lõpliku ja pakendatud lennukauba/-posti kaitse loata juurdepääsu ja mis tahes esemete lisamise eest.

                              8.3.

                              Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest ladustamise ajal?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            9. OSA

         Lähetamine

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on lähetamisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
      Üksus peab tõendama, et juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab lähetamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.

         Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

                              9.1.

                              Kas juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

                              9.2.

                              Kellel on juurdepääs lähetamisalale? Valida võib mitu vastusevarianti.

                              ☐

                              Üksuse töötajatel

                              ☐

                              Autojuhtidel

                              ☐

                              Külastajatel

                              ☐

                              Töövõtjatel

                              ☐

                              Muud (täpsustada)

                              9.3.

                              Kas lähetamisprotsessi jälgitakse?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

                              9.4.

                              Kas on sisse seatud kontrollimeetmed volitusteta juurdepääsu tuvastamiseks lähetamisalal?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, lisage kirjeldus

                              9.5.

                              Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest lähetamisprotsessi ajal?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

            10. OSA

         Saadetised muudest allikatest

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ACC3-le või RA3-le ei edastata julgestatud kauba või postina saadetisi, mis ei pärine KC3-lt endalt.
      KC3 võib edastada RA3-le või ACC3-le saadetisi, mis ei pärine temalt endalt, juhul kui

                  a)

                  need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest, ja

                  b)

                  nende päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele.

            RA3 või ACC3 peab kõik sellised saadetised enne õhusõiduki pardale laadimist läbi vaatama.

                              10.1.

                              Kas üksus võtab vastu mis tahes teiselt üksuselt pärinevaid kauba- või postisaadetisi, mis on ette nähtud õhuveoks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas hoitakse kõnealuseid saadetisi eraldi ettevõtja enda kaubast või postist ja kuidas neid kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks identifitseeritakse?

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused.

            11. OSA

         Transport

      Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa ACC3 või RA3 seda julgestatud kauba või postina vastu võtta.
      Transpordi ajal vastutab KC3 julgestatud saadetiste kaitsmise eest. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus KC3 nimel hoolitseb transpordi eest muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või RA3.

         Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik transportimise ajal identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

                              11.1.

                              Kuidas lennukaup/-post ACC3-le või RA3-le kätte toimetatakse?

                              a)

                              Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise?

                  JAH või EI

                              b)

                              Kas transpordi eest hoolitseb RA3/ACC3?

                  JAH või EI

                              c)

                              Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid?

                  JAH või EI

                              11.2.

                              Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              11.3.

                              Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne transporti?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              11.4.

                              Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, siis kuidas?

                              11.5.

                              Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni?

                  JAH või EI

                              11.6.

                              Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta on saanud julgestusvalmidusalase koolituse, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks?

                  JAH või EI

                  Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja väljaõpet (julgestusvalmidusalane koolitus jne).

                              11.7.

                              Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal?

                  JAH või EI

                  Kui EI, esitage põhjused

                  Üksuse märkused

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused.

            12. OSA

         Nõuetele vastavus

      Eesmärk: Pärast käesoleva kontrollkaardi eelneva üheteistkümne osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti puhul loetletud eesmärkidega.
      Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus:

                  a)

                  on täitnud asjaomasel kontrollikaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus;

                  b)

                  ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja -posti ACC3-le või RA3-le, kui volitatud osapool ei ole seda läbi vaadanud. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.

            Üldiselt peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas valideeritud üksus käitleb kaupa ja posti nii, et kõnealuse üksuse käideldud saadetised võib ACC3-le või RA3-le kättetoimetamise hetkel turvaliseks lugeda ning asjaomaseid kohaldatavaid liidu õigusakte järgides õhusõidukiga ELi/EMPsse vedada.
      ELi lennundusjulgestuse valideerija peab meeles pidama, et hindamine lähtub üldisest eesmärgipõhisest järelevalvemetoodikast.

                              12.1.

                              Üldine järeldus:

                  Hindamine (ja teavitamine)
                  (märkige õige variant)
                  Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatjana (KC3).

                  Läbinud/mitte läbinud

                  Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda valdkonnad, mille puhul saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.

                  ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

                  Üksuse märkused

            Valideerija nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         (1)  Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

         (2)  ELi/EMPsse saabuvat lennukaupa/-posti vedav õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil ELi, Islandile, Norrasse ja Šveitsi saabuvat lennukaupa/-posti vedavat õhusõidukit.

      LISA

         Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste nimekiri

      Esitada üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja külastuse või intervjuu kuupäev.

                  Üksuse nimi

                  Kontaktisiku nimi

                  Külastuse/intervjuu kuupäev

         LIIDE 6-D

      LENNUNDUSJULGESTUSE JUHISED ESINDAJA TEENUSEID KASUTAVATELE KAUBASAATJATELE
      Käesolevad juhised on koostatud teile kasutamiseks ning teie lennukauba ja -posti saadetiste ettevalmistamise ja kontrolliga tegelevatele töötajatele teadmiseks. Juhised antakse teile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008 (1) ja selle rakendusaktidega.

         Valdused

      Juurdepääsu aladele, kus valmistatakse ette, pakendatakse ja/või ladustatakse identifitseeritava lennukauba/-posti saadetisi, kontrollitakse selle tagamiseks, et saadetistele ei pääse juurde volitamata isikud.
      Aladel, kus valmistatakse ette, pakendatakse ja/või ladustatakse identifitseeritava lennukauba/-posti saadetisi, on külastajatel kogu aeg saatjad või on neil keelatud sinna pääseda.

         Töötajad

      Töölevõtmisel kontrollitakse kõigi selliste töötajate usaldusväärsust, kes saavad juurdepääsu identifitseeritavale lennukaubale/-postile. Kõnealune kontrollimine hõlmab vähemalt isikusamasuse kontrolli (võimaluse korral fotoga varustatud isikutunnistuse, juhiloa või passi alusel) ning elulookirjelduse ja/või esitatud soovituskirjade kontrolli.
      Kõiki töötajaid, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, teavitatakse käesolevates juhistes sätestatud julgestusalastest kohustustest.

         Vastutajaks määratud isik

      Nimetatakse vähemalt üks isik, kes vastutab käesolevate juhiste kohaldamise ja kontrolli eest (vastutajaks määratud isik).

         Saadetise terviklikkus

      Lennukauba/-posti saadetised ei tohi sisaldada keelatud esemeid, välja arvatud juhul, kui need on nõuetekohaselt deklareeritud ning nende suhtes on kohaldatud kehtivaid õigusnorme.
      Lennukauba/-posti saadetisi tuleb kaitsta loata juurdepääsu eest.
      Lennukauba/-posti saadetised peavad olema sobivalt pakendatud ja sisaldama võimaluse korral esemete lisamise tuvastamist võimaldavat sulgurit.
      Lennukauba/-posti saadetised peavad olema lisatud dokumentides täielikult kirjeldatud ja varustatud õige aadressiga.

         Transport

      Kui lennukauba/-posti saadetiste transpordi eest vastutab esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, tuleb saadetisi kaitsta loata juurdepääsu eest.
      Kui esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja kasutab alltöövõtjat:

                  a)

                  pitseeritakse saadetised enne transporti ja

                  b)

                  esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel transporti teostav veoettevõtja peab nõustuma liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooniga.

            Esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja säilitab allkirjastatud deklaratsiooni või pädeva asutuse väljaantud samaväärse koopia.

         Rikkumised

      Käesolevate juhistega seotud ilmsetest või võimalikest rikkumistest teatatakse vastutajaks määratud isikule. Vastutajaks määratud isik peab võtma asjakohased meetmed.

         Saadetised muudest allikatest

      Esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja võib edastada kokkuleppelisele esindajale saadetisi, mis ei pärine temalt endalt, tingimusel et:

                  a)

                  need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest, ja

                  b)

                  päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele.

            Kõik sellised saadetised tuleb enne õhusõidukisse laadimist läbi vaadata.

         Etteteatamata inspekteerimised

      Pädeva asutuse lennundusjulgestuse inspektorid võivad teha etteteatamata inspekteerimisi, et kontrollida käesolevate juhiste järgimist. Inspektorid kannavad alati ametlikku läbipääsuluba, mille nad peavad teie valdustes inspekteerimise ajal nõudmise korral esitama. Läbipääsuloal on inspektori nimi ja foto.

         Keelatud esemed

      Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi tohib vedada kaubasaadetistes üksnes juhul, kui järgitakse täielikult kõiki ohutuseeskirju.

         Kohustuste deklaratsioon

      Kui ettevõtjal on komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaat, ei pea dokumenti „Kohustuste deklaratsioon – esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja” allkirjastama ega kokkuleppelisele esindajale esitama.
      Siiski, kui ettevõtjal ei ole enam volitatud esindaja sertifikaati, tuleb sellest viivitamata teatada kokkuleppelisele esindajale. Sellisel juhul teatab kokkuleppeline esindaja teile, kuidas tagada esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatus.
      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – ESINDAJA TEENUSEID KASUTAV KAUBASAATJA
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, (3) ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et

                  —

                  [ettevõtja nimi] järgib dokumenti „Lennundusjulgestuse juhised esindaja teenuseid kasutavatele kaubasaatjatele”;

                  —

                  [ettevõtja nimi] tagab, et juhised tehakse teatavaks töötajatele, kellel on juurdepääs lennukaubale/-postile;

                  —

                  [ettevõtja nimi] hoiab lennukauba/-posti kaitstuna, kuni see antakse üle kokkuleppelisele esindajale;

                  —

                  [ettevõtja nimi] on nõus sellega, et saadetiste suhtes võidakse kohaldada julgestuskontrolli meetmeid, sealhulgas läbivaatust; ja

                  —

                  [ettevõtja nimi] on nõus sellega, et tema asukohaliikmesriigi pädev asutus teeb tema valdustes etteteatamata inspekteerimisi, et hinnata, kas [ettevõtja nimi] järgib käesolevaid juhiseid.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-E

      VEOETTEVÕTJA DEKLARATSIOON
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, (3) ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et vastu võttes, vedades, ladustades ja kätte toimetades [kokkuleppelise esindaja/lennukauba või -posti suhtes julgestuskontrolli kohaldava lennuettevõtja/tuntud saatja/esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimi] nimel lennukaupa/-posti, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, järgitakse järgmist julgestuskorda:

                  —

                  kõik töötajad, kes kõnealust lennukaupa/-posti transpordivad, on läbinud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse;

                  —

                  kõigi kõnealusele lennukaubale/-postile juurdepääsu omavate töötajate usaldusväärsust kontrollitakse; kõnealune kontrollimine hõlmab vähemalt isikusamasuse kontrolli (võimaluse korral fotoga varustatud isikutunnistuse, juhiloa või passi alusel) ning elulookirjelduse ja/või esitatud soovituskirjade kontrolli;

                  —

                  sõidukite kaubaruumid pitseeritakse või lukustatakse; riidest seintega sõidukid turvatakse TIR-nööridega; lennukauba veol lamedapõhjalise kastiga sõidukitel jälgitakse sõidukite koorma-alasid;

                  —

                  vahetult enne pealelaadimist otsitakse kaubaruum läbi ja tagatakse kõnealuse läbiotsimise usaldusväärsus kuni pealelaadimise lõpetamiseni;

                  —

                  iga juht kannab kaasas isikutunnistust, passi, juhiluba või muud pädevate siseriiklike asutuste välja antud või tunnustatud fotoga varustatud dokumenti;

                  —

                  juhid ei tee vastuvõtmise ja kättetoimetamise vahel graafikuväliseid peatusi. Kui seda ei ole võimalik vältida, kontrollib juht naasmisel koorma julgestust ja lukkude ja/või turvakleebiste terviklikkust. Kui juht avastab tõendeid loata juurdepääsu kohta, teatab ta sellest oma järelevaatajale ning lennukaupa/-posti ei toimetata kätte ilma vastava teatamiseta kättetoimetamise ajal;

                  —

                  transporti ei tellita kolmandalt isikult, välja arvatud juhul, kui asjaomane kolmas isik:

                              a)

                              on sõlminud veolepingu [eespool nimetatud transpordi eest vastutava kokkuleppelise esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatjaga], või

                              b)

                              omab pädeva asutuse kinnitust või sertifikaati, või

                              c)

                              on sõlminud käesoleva deklaratsiooni allkirjastanud veoettevõtjaga veolepingu, milles nõutakse, et kolmas isik ei sõlmi allhankelepinguid ja rakendab käesolevas deklaratsioonis sätestatud julgestusmeetmeid. Deklaratsiooni allkirjastanud veoettevõtja vastutab täielikult kokkuleppelise esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel teostatava transpordi eest, ja

                  —

                  muid teenuseid (näiteks ladustamist) ei tellita üheltki muult isikult kui kokkuleppeliselt esindajalt või üksuselt, kelle pädeva asutus on nende teenuste osutajana sertifitseerinud või tunnustanud ja nimekirja kandnud.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Ettevõtja nimi ja aadress:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-F

      KAUP JA POST
      6-Fi

         KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA -TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA.

      Asjakohaseid sätteid ei ole veel vastu võetud.
      6-Fii

         KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST JA KELLELT EI NÕUTA ACC3 STAATUST, ON LOETLETUD KOMISJONI RAKENDUSOTSUSES C(2015) 8005

      6-Fiii

         SELLISTE KOLMANDATE RIIKIDE NING MUUDE RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE VALIDEERIMISTEGEVUS, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA.

      Asjakohaseid sätteid ei ole veel vastu võetud.

         LIIDE 6-G

      KOLMANDAST RIIGIST PÄRIT KAUPA JA POSTI KÄSITLEVAD SÄTTED
      ACC3 julgestusprogramm peab sisaldama allpool loetletud üksikasju vastavalt vajadusele kas kolmandate riikide iga üksiku lennujaama kohta eraldi või ülddokumendina, milles täpsustatakse kolmandate riikide konkreetsetes lennujaamades kehtivad erinevused:

                  a)

                  kauba ja posti suhtes kohaldatavate meetmete kirjeldus;

                  b)

                  saadetiste vastuvõtmise kord;

                  c)

                  kokkuleppelise esindaja süsteem ja kriteeriumid;

                  d)

                  tuntud saatja süsteem ja kriteeriumid;

                  e)

                  esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja süsteem ja kriteeriumid;

                  f)

                  läbivaatuse nõuded;

                  g)

                  läbivaatuse koht;

                  h)

                  läbivaatusseadmete üksikasjad;

                  i)

                  üksikasjalik teave käitaja või teenuseosutaja kohta;

                  j)

                  läbivaatusest või füüsilisest kontrollist vabastamise juhtude loetelu;

                  k)

                  kõrge riskitasemega lennukauba ja -posti käitlemine.

         LIIDE 6-H1

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EL-I POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD ACC3
      Võtan [lennuettevõtja nimi] nimel teadmiseks järgmise.

                  Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.

                  [Lennuettevõtja nimi] saab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti ELi vedava lennuettevõtja (ACC3) staatuse siis, kui Euroopa Liidu liikmesriigi või Islandi, Norra või Šveitsi pädev asutus on saanud ELi valideerimisaruande ja selle heaks kiitnud ning kui ACC3 kohta on andmed sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.

                  Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, tuleks [lennuettevõtja nimi] ACC3 staatus ära võtta asjaomaselt lennujaamalt, mis takistab [lennuettevõtja nimi] vedamast kõnealusest lennujaamast ELi/EMPsse lennukaupa või -posti.

                  Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ….

            Kinnitan [lennuettevõtja nimi] nimel, et

                  —

                  [lennuettevõtja nimi] nõustub asjakohaste järeltegevustega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist;

                  —

                  mis tahes muutus [lennuettevõtja nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:

                              1)

                              julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C3 punktis 1.7 nimetatud isik;

                              2)

                              mis tahes muudatused seoses valduste või protseduuridega, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust;

                  —

                  [lennuettevõtja nimi] teavitab talle ACC3 staatuse andnud ametiasutust, kui [lennuettevõtja nimi] lõpetab kauplemise, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei saa enam täita käesoleva aruandega valideeritud nõudeid;

                  —

                  [lennuettevõtja nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [lennuettevõtja nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad ACC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.

            Võtan [lennuettevõtja nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-H2

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISED ESINDAJAD (RA3)
      Võtan [RA3 nimi] nimel teadmiseks järgmise.

                  Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.

                  [RA3 nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatuse siis, kui liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kantud ELi lennundusjulgestuse valideerija on edukalt läbi viinud ELi lennundusjulgestuse valideerimise ja andnud üksusele hinnangu „LÄBINUD”.

                  Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, tuleks üksuse [RA3 nimi] asjaomasele tegevuskohale varem antud RA3 staatus tühistada, mis tähendab, et edaspidi on üksusel [RA3 nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või teisele RA3-le toimetada.

                  Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ….

            Kinnitan [RA3 nimi] nimel, et:

                  a)

                  [RA3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist;

                  b)

                  mis tahes muutus [RA3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:

                              1)

                              julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C2 punktis 1.8 nimetatud isik;

                              2)

                              mis tahes muudatused seoses valduste või protseduuridega, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust;

                  c)

                  kui [RA3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [RA3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab;

                  d)

                  [RA3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [RA3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad RA3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.

            Võtan [RA3 nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-H3

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJA (KC3)
      Võtan [KC3 nimi] nimel teadmiseks järgmise.

                  Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.

                  [KC3 nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatuse siis, kui liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kantud ELi lennundusjulgestuse valideerija on edukalt läbi viinud ELi lennundusjulgestuse valideerimise ja andnud üksusele hinnangu „LÄBINUD”.

                  Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, võib sellega kaasneda üksuse [KC3 nimi] asjaomase tegevuskoha jaoks varem omandatud KC3 staatuse tühistamine, mis tähendab seda, et edaspidi on üksusel [KC3 nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat julgestatud lennukaupa või -posti ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3) toimetada.

                  Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ….

            Kinnitan [KC3 nimi] nimel, et:

                  a)

                  [KC3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist;

                  b)

                  mis tahes muutus [KC3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:

                              1)

                              julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C4 punktis 1.9 nimetatud isik;

                              2)

                              mis tahes muudatused seoses valduste või protseduuridega, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust;

                  c)

                  kui [KC3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [KC3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab;

                  d)

                  [KC3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [KC3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad KC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.

            Võtan [KC3 nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 6-I

      Kõrge riskitasemega kauba suhtes kohaldatavad nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 6-J

      Läbivaatusseadme kasutamise suhtes kohaldatavad nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      7.   LENNUETTEVÕTJA POST JA SAADETISED

      7.0.   ÜLDSÄTTED
      Kui ei ole sätestatud teisiti või kui vastavalt 4., 5. ja 6. peatükis osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamist ei taga ametiasutus, lennujaama käitaja, üksus või muu lennuettevõtja, tagab lennuettevõtja käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise enda lennuettevõtja posti ja saadetiste puhul.
      7.1.   ÕHUSÕIDUKISSE LAADITAV LENNUETTEVÕTJA POST JA SAADETISED
      7.1.1.   Enne õhusõiduki lastiruumi laadimist vaadatakse lennuettevõtja post ja saadetised läbi ning neid kaitstakse vastavalt 5. peatükile või nende suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid ja neid kaitstakse vastavalt 6. peatükile.
      7.1.2.   Enne lennuettevõtja posti ja saadetiste laadimist mis tahes muusse lennuki osasse peale lastiruumi vaadatakse see läbi ja kaitstakse seda vastavalt 4. peatükis käsipagasi kohta sätestatud nõuetele.
      7.1.3.   Õhusõidukisse laaditava lennuettevõtja posti ja saadetiste suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      7.2.   REISIJATE JA PAGASI KÄITLEMISEKS KASUTATAVAD LENNUETTEVÕTJA SAADETISED
      7.2.1.   Lennuettevõtja saadetisi, mida kasutatakse reisijate ja pagasi käitlemiseks ning mida saaks kasutada lennundusjulgestuse ohustamiseks, kaitstakse või hoitakse järelevalve all, et hoida ära loata juurdepääs.
      Lennule registreerimise iseteenindust ning reisijate käsutuses olevaid samaks otstarbeks ettenähtud Interneti-põhiseid võimalusi käsitatakse volitatud juurdepääsuna kõnealustele materjalidele.
      7.2.2.   Kasutuselt kõrvaldatud materjalid, mida saaks kasutada loata juurdepääsu või pagasi julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale viimise hõlbustamiseks, hävitatakse või muudetakse kehtetuks.
      7.2.3.   Lennujaamade väljumise kontrollisüsteeme ja lennule registreerimise süsteeme hallatakse viisil, mis hoiab ära loata juurdepääsu.
      Reisijate käsutuses olevat lennule registreerimise iseteenindust käsitatakse volitatud juurdepääsuna kõnealustele materjalidele.
      8.   PARDAVARUD

      8.0.   ÜLDSÄTTED
      8.0.1.   Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti.
      8.0.2.   „Pardavarud” tähendavad käesoleva peatüki kohaldamisel kõiki esemeid, mis on ette nähtud õhusõiduki pardale võtmiseks, et reisijad või meeskond saaksid neid lennu ajal kasutada, tarbida või osta, välja arvatud:

                  a)

                  käsipagas, ja

                  b)

                  muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed, ja

                  c)

                  lennuettevõtja post ja saadetised.

            „Pardavarude kokkuleppeline tarnija” tähendab käesoleva peatüki kohaldamisel tarnijat, kelle julgestuskontrolli meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab tarnida pardavarud otse õhusõiduki pardale.
      „Pardavarude tuntud tarnija” tähendab käesoleva peatüki kohaldamisel tarnijat, kelle julgestuskontrolli meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab tarnida pardavarud lennuettevõtjale või pardavarude kokkuleppelisele tarnijale, kuid mitte vahetult õhusõiduki pardale.
      8.0.3.   Varusid käsitatakse pardavarudena alates hetkest, mil need on tuvastatavad varudena, mis on ette nähtud õhusõiduki pardale võtmiseks, et reisijad või meeskond saaksid neid lennu ajal kasutada, tarbida või osta.
      8.0.4.   Pardavarudes keelatud esemete nimekiri on sama, mis on sätestatud liites 1-A. Keelatud esemeid käideldakse vastavalt punktile 1.6.
      8.1.   JULGESTUSKONTROLLI MEETMED
      8.1.1.   Julgestuskontrolli meetmed – üldsätted

      8.1.1.1.   Pardavarud vaadatakse enne julgestuspiirangualale viimist läbi, välja arvatud juhul, kui:

                  a)

                  lennuettevõtja toimetab oma õhusõiduki pardale varusid, mille suhtes ta on kohaldanud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, ning pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni õhusõiduki pardale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  b)

                  kokkuleppeline tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale saabumiseni või vajaduse korral lennuettevõtjale või teisele pardavarude kokkuleppelisele tarnijale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  c)

                  tuntud tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni lennuettevõtjale või pardavarude kokkuleppelisele tarnijale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest.

            8.1.1.2.   Kui on põhjust uskuda, et pardavarudel, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on märke volitusteta juurdepääsust/esemete lisamisest või et neid ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaadatakse need enne julgestuspiirangualale lubamist uuesti läbi.
      8.1.1.3.   Pardavarude julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      8.1.2.   Läbivaatus

      8.1.2.1.   Pardavarusid läbi vaadates peab kasutatav vahend või meetod arvesse võtma varude laadi ning vastama standardile, mis on piisav tagamaks mõistlikkuse piires, et varudesse ei ole peidetud keelatud esemeid.
      8.1.2.2.   Pardavarude läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      8.1.2.3.   Pardavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi vahendeid või meetodeid:

                  a)

                  visuaalne kontroll;

                  b)

                  käsitsi läbivaatus;

                  c)

                  läbivalgustusseade;

                  d)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;

                  e)

                  lõhekaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult punkti a kohaldamisega;

                  f)

                  pommikoerad koos punkti a kohaldamisega.

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav objekt sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda julgestuspiirangualadele või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.
      8.1.3.   Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamine

      8.1.3.1.   Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustab pädev asutus.
      Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline.
      Üksus, kes tagab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ning toimetab pardavarud vahetult õhusõiduki pardale, peab olema tunnustatud pardavarude kokkuleppelise tarnijana. Seda sätet ei kohaldata lennuettevõtja suhtes, kes kohaldab kõnealuseid julgestuskontrolli meetmeid ise ja tarnib varusid üksnes enda õhusõidukite pardale.
      8.1.3.2.   Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamisel kohaldatakse järgmist menetlust.

                  a)

                  Üksus esitab taotluse pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse määramiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht.
                  Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida tarnija peab järgima, et vastata punkti 8.1.5 nõuetele. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas tarnija ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist.
                  Taotleja peab esitama ka liites 8-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – pardavarude kokkuleppeline tarnija”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik.
                  Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus.

                  b)

                  Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab punkti 8.1.5 nõuetele.

                  c)

                  Kui pädev asutus on rahul punktide a ja b kohaselt esitatud teabega, võib ta tunnustada kõnealuse tarnija kindlaksmääratud tegevuskohtades pardavarude kokkuleppelise tarnijana. Kui pädev asutus ei ole selle teabega rahul, teatatakse selle põhjustest viivitamata pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse tunnustamist taotlevale üksusele.

            8.1.3.3.   Pardavarude kokkuleppelise tarnija korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline tarnija vastab endiselt punkti 8.1.5 nõuetele.
      Kohapealse kontrollina võib käsitada inspekteerimisi, mida pädev asutus on kokkuleppelise tarnija valdustes läbi viinud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et see hõlmab kõiki punkti 8.1.5 nõudeid.
      8.1.3.4.   Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et pardavarude kokkuleppeline tarnija vastab punkti 8.1.5 nõuetele, tühistab ta pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades).
      8.1.3.5.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on punkti 8.1.3 kohaselt kinnitatud pardavarude kokkuleppeline tarnija tunnustatud kõigis liikmesriikides.
      8.1.4.   Tuntud tarnija määramine

      8.1.4.1.   Üksus („tarnija”), kes tagab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamise ning toimetab kätte pardavarusid, kuid mitte vahetult õhusõiduki pardale, peab olema määratud tuntud tarnijaks käitaja või üksuse poolt, kellele ta varusid toimetab („tarnija staatust andev üksus”). Kõnealust sätet ei kohaldata pardavarude kokkuleppelise tarnija suhtes.
      8.1.4.2.   Selleks et saada tuntud tarnija staatust, esitab üksus igale tarnija staatust andvale üksusele järgmised dokumendid:

                  a)

                  liites 8-B sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – pardavarude tuntud tarnija”, mille allkirjastab seaduslik esindaja, ja

                  b)

                  julgestusprogramm, mis sisaldab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrollimeetmeid.

            8.1.4.3.   Kõik tuntud tarnijad määratakse kohapealse valideerimise alusel, mille käigus:

                  a)

                  kontrollitakse julgestusprogrammi asjakohasust ja täielikkust punkti 8.1.5 sätete osas; ning

                  b)

                  kontrollitakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist.

            Kui pädev asutus või tarnija staatust andev üksus ei ole enam veendunud, et tuntud tarnija vastab punkti 8.1.5 nõuetele, tunnistab tarnija staatust andev üksus tuntud tarnija staatuse viivitamata kehtetuks.
      8.1.4.4.   Pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks, kas julgestusprogrammi ja selle rakendamise valideerib riiklik audiitor, ELi lennundusjulgestuse valideerija või tarnija staatust andva üksuse nimel tegutsev isik, kes on selleks määratud ja saanud vastava koolituse.
      Valideerimistulemused tuleb dokumenteerida ning kui asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, tuleb seda teha enne tuntud tarnija määramist ja korrata edaspidi iga kahe aasta tagant.
      Kui valideerimist ei tehta tarnija staatust andva üksuse nimel, tuleb kõik valideerimisdokumendid teha kättesaadavaks tarnija staatust andvale üksusele.
      8.1.4.5.   Valideerimine, mille käigus kinnitatakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist, hõlmab kas:

                  a)

                  tarnija kohapealset kontrollimist iga kahe aasta tagant, või

                  b)

                  pärast tuntud tarnija määramist korrapäraseid kontrolle, mida asjaomasele tuntud tarnijale tehakse tema poolt kättetoimetatud varude vastuvõtmise käigus ja mis hõlmavad järgmist:

                              —

                              kinnitus selle kohta, kas määratud tuntud tarnija nimel varusid kättetoimetav isik on saanud vastava väljaõppe, ja

                              —

                              kinnitus selle kohta, et varude suhtes on julgestusmeetmeid rakendatud, ja

                              —

                              varud vaadatakse läbi samal viisil kui tundmatult tarnijalt pärinevad varud.

                        Sellised kontrollid peavad olema pistelised ning toimuma vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või hõlmama tuntud tarnija poolt talle sellekohase staatuse andnud üksusele kättetoimetatud saadetistest 20 %.
                  Varianti b võib kasutada ainult juhul, kui asjaomane pädev asutus on oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määranud, et valideerimisi teeb tarnijale staatuse andnud üksuse nimel tegutsev isik.

            8.1.4.6.   Kohaldatud meetodid ning menetlused, mida määramise ajal ja pärast seda tuleb järgida, peavad olema sätestatud tarnijale staatuse andnud üksuse julgestusprogrammis.
      8.1.4.7.   Tarnijale staatuse andnud üksus peab säilitama järgmist:

                  a)

                  tema määratud tuntud tarnijate nimekiri, kus on näidatud nende sellekohase staatuse aegumise tähtaeg, ning

                  b)

                  allkirjastatud deklaratsioon, julgestusprogrammi koopia ja kõik julgestusprogrammi rakendamist käsitlevad aruanded kõikide tuntud tarnijate kohta vähemalt kuus kuud pärast nende staatuse aegumist.

            Nõudmise korral tehakse kõnealused dokumendid nõuetele vastavuse kontrollimiseks pädevale asutusele kättesaadavaks.
      8.1.5.   Lennuettevõtja, pardavarude kokkuleppelise tarnija ja tuntud tarnija kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

      8.1.5.1.   Lennuettevõtja, pardavarude kokkuleppeline tarnija ja tuntud tarnija:

                  a)

                  määrab ettevõttes julgestusküsimuste eest vastutava isiku, ja

                  b)

                  tagab, et pardavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse, ja

                  c)

                  hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja pardavarudele, ning

                  d)

                  tagab mõistlikkuse piires, et pardavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning

                  e)

                  kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega pardavarusid transporditakse.
                  Punkti e ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes.

            8.1.5.2.   Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennuettevõtja tuntud tarnija ega varude transpordiga tegelev pardavarude kokkuleppeline tarnija, tagab tuntud tarnija kõikide punktis 8.1.5.1 loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise.
      8.1.5.3.   Lennuettevõtja ja kokkuleppelise tarnija kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      8.2.   PARDAVARUDE KAITSE
      Pardavarude kaitse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      8.3.   TÄIENDAVAD JULGESTUSMEETMED VEDELIKE, AEROSOOLIDE JA GEELIDE NING AVASTAMIST TUVASTADA VÕIMALDAVATE KOTTIDE PARDAVARUDE JAOKS
      8.3.1.   Avamist tuvastada võimaldavate kottide pardavarud tarnitakse lennualale või julgestuspiirangualale avamist tuvastada võimaldavas pakendis.
      8.3.2.   Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte kaitstakse loata juurdepääsu eest alates nende esmasest vastuvõtmisest lennualal või julgestuspiirangualal kuni nende lõppmüügini õhusõidukis.
      8.3.3.   Vedelike, aerosoolide ja geelide ning avamist tuvastada võimaldavate kottide pardavarusid käsitlevate täiendavate julgestussätete üksikasjalikud sätted on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 8-A

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON

         PARDAVARUDE KOKKULEPPELINE TARNIJA

      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, (4) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et

                  —

                  mulle teadaolevatel andmetel on ettevõtte julgestusprogrammis sisalduv teave tõene ja täpne;

                  —

                  ettevõtete julgestusprogrammis sätestatud toiminguid ja protseduure rakendatakse ja järgitakse kõigis programmiga hõlmatud tegevuskohtades;

                  —

                  ettevõtete julgestusprogrammi muudetakse ja kohandatakse, et see oleks kooskõlas kõigi tulevikus liidu õigusaktidesse tehtavate oluliste muudatustega, välja arvatud juhul, kui [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi], et ei soovi enam toimetada pardavarusid vahetult õhusõiduki pardale (ega soovi seetõttu enam tegutseda pardavarude kokkuleppelise tarnijana);

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi] kirjalikult:

                              a)

                              väiksematest muudatustest julgestusprogrammis (näiteks ettevõtja nimi, julgestuse eest vastutav isik või kontaktandmed) viivitamata, kuid vähemalt 10 tööpäeva jooksul, ja

                              b)

                              suurematest kavandatavatest muudatustest (näiteks uus läbivaatuse kord, suuremad ehitustööd, mis võivad mõjutada tema vastavust asjakohastele liidu õigusaktidele, või tegevuskoha/aadressi muutus) vähemalt 15 tööpäeva enne nende alustamist/kavandatavat muudatust;

                  —

                  selleks et tagada vastavus asjakohastele liidu õigusaktidele, teeb [ettevõtja nimi] kõigi inspekteerimiste puhul täielikku nõutavat koostööd ning annab inspektoritele juurdepääsu kõigile nõutavatele dokumentidele;

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi] kõigist tõsistest julgestusalastest rikkumistest ja kõigist kahtlastest asjaoludest, mis võivad olla pardavarude seisukohast olulised, eelkõige katsetest varjata varudes keelatud esemeid;

                  —

                  [ettevõtja nimi] tagab, et kõik asjaomased töötajad saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase väljaõppe ning on teadlikud ettevõtja julgestusprogrammist tulenevatest kohustustest, ja

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [pädeva asutuse nimi], kui ta:

                              a)

                              lõpetab tegevuse;

                              b)

                              ei toimeta enam pardavarusid vahetult õhusõiduki pardale või

                              c)

                              ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Nimi:
      Ametikoht ettevõtjas:
      Kuupäev:
      Allkiri:

         LIIDE 8-B

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON

         PARDAVARUDE TUNTUD TARNIJA

      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, (5) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et

                  —

                  [ettevõtja nimi]

                              a)

                              määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku, ja

                              b)

                              tagab, et pardavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse. Lisaks tagab, et pardavarusid läbi vaatavad isikud saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.3.3 kohase koolituse ning pardavarude suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad isikud saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja

                              c)

                              hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja pardavarudele, ja

                              d)

                              tagab mõistlikkuse piires, et pardavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja

                              e)

                              kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega pardavarusid transporditakse (seda alapunkti ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes).

            Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennuettevõtja tuntud tarnija ega varude transpordiga tegelev pardavarude kokkuleppeline tarnija, tagab [ettevõtja nimi] kõikide eespool loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise;

                  —

                  selleks et tagada nõuetele vastavus, teeb [ettevõtja nimi] kõigi inspekteerimiste puhul täielikku nõutavat koostööd ning annab inspektoritele juurdepääsu kõigile nõutavatele dokumentidele;

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [lennuettevõtjale või kokkuleppelisele tarnijale, kellele ta pardavarusid toimetab] kõigist tõsistest julgestusalastest rikkumistest ja kõigist kahtlastest asjaoludest, mis võivad olla pardavarude seisukohast olulised, eelkõige katsetest varjata varudes keelatud esemeid;

                  —

                  [ettevõtja nimi] tagab, et kõik asjaomased töötajad saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse ning on teadlikud oma julgestusalastest kohustustest, ning

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [lennuettevõtjale või kokkuleppelisele tarnijale, kellele ta pardavarusid toimetab], kui ta:

                              a)

                              lõpetab tegevuse või

                              b)

                              ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Seaduslik esindaja
      Nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:
      9.   LENNUJAAMAVARUD

      9.0.   ÜLDSÄTTED
      9.0.1.   Kui ei ole sätestatud teisiti või kui läbivaatuse teostamist ei taga asutus või üksus, peab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagama lennujaama käitaja.
      9.0.2.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
      a)   „lennujaamavarud”– kõik esemed, v.a muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed, mis on ette nähtud müügiks või kasutamiseks või lennujaama julgestuspiirangualal mis tahes otstarbel või tegevuse jaoks kättesaadavaks tegemiseks;
      b)   „lennujaamavarude tuntud tarnija”– tarnija, kelle meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab tarnida lennujaamavarusid julgestuspiirangualadele.
      9.0.3.   Varusid käsitatakse lennujaamavarudena hetkest, mil need on identifitseeritavad varudena, mis on mõeldud müügiks, kasutamiseks või kättesaadavaks tegemiseks lennujaamade julgestuspiirangualadel.
      9.0.4.   Lennujaamavarudes keelatud esemete nimekiri on sama, mis on sätestatud liites 1-A. Keelatud esemeid käideldakse vastavalt punktile 1.6.
      9.1.   JULGESTUSKONTROLLI MEETMED
      9.1.1.   Julgestuskontrolli meetmed – üldsätted

      9.1.1.1.   Lennujaamavarud vaadatakse enne julgestuspiirangualale viimist läbi, välja arvatud juhul, kui:

                  a)

                  lennujaama käitaja tarnib oma lennujaamale varusid, mille suhtes ta on kohaldanud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, ning pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või

                  b)

                  tuntud tarnija või pardavarude kokkuleppeline tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest.

            9.1.1.2.   Julgestuspiirangualalt pärinevad lennujaamavarud võib kõnealustest julgestuskontrolli meetmetest vabastada.
      9.1.1.3.   Kui on põhjust uskuda, et lennujaamavarude puhul, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on märke esemete lisamisest, või sellest, et neid ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaadatakse need enne julgestuspiirangualale lubamist uuesti läbi.
      9.1.2.   Läbivaatus

      9.1.1.1.   Lennujaamavarusid läbi vaadates peab kasutatav vahend või meetod arvesse võtma varude laadi ning vastama standardile, mis on piisav tagamaks mõistlikkuse piires, et varudesse ei ole peidetud keelatud esemeid.
      9.1.1.2.   Lennujaamavarude läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
      9.1.1.3.   Lennujaamavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi vahendeid või meetodeid:

                  a)

                  visuaalne kontroll;

                  b)

                  käsitsi läbivaatus;

                  c)

                  läbivalgustusseade;

                  d)

                  lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;

                  e)

                  lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult punkti a kohaldamisega;

                  f)

                  pommikoerad koos punkti a kohaldamisega.

            Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav varu sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi.
      9.1.3.   Tuntud tarnija määramine

      9.1.1.1.   Üksus („tarnija”), kes tagab punktis 9.1.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ning toimetab kätte lennujaamavarud, peab olema määratud lennujaama käitaja poolt tuntud tarnijaks.
      9.1.1.2.   Selleks et saada tuntud tarnija staatus, esitab tarnija lennujaama käitajale järgmised dokumendid:

                  a)

                  liites 9-A sisalduv dokument „Kohustuste deklaratsioon – lennujaamavarude tuntud tarnija”, mille allkirjastab seaduslik esindaja; ja

                  b)

                  julgestusprogramm, mis sisaldab punktis 9.1.4 osutatud julgestuskontrolli meetmeid.

            9.1.1.3.   Kõik tuntud tarnijad tuleb määrata järgmiste elementide valideerimise alusel:

                  a)

                  julgestusprogrammi asjakohasus ja täielikkus punkti 9.1.4 sätete osas ja

                  b)

                  julgestusprogrammi puudusteta rakendamine.

            Kui pädev asutus või lennujaama käitaja ei ole enam veendunud, et tuntud tarnija vastab punkti 9.1.4 nõuetele, tühistab lennujaama käitaja viivitamata tuntud tarnija staatuse.
      9.1.1.4.   Pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks, kas julgestusprogrammi ja selle rakendamise valideerib riiklik audiitor, ELi lennundusjulgestuse valideerija või lennujaama käitaja nimel tegutsev isik, kes on selleks määratud ja saanud vastava koolituse.
      Valideerimistulemused tuleb dokumenteerida ning kui asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, tuleb seda teha enne tuntud tarnija määramist ja korrata edaspidi iga kahe aasta tagant.
      Kui valideerimist ei tehta lennujaama käitaja nimel, tuleb kõik valideerimisdokumendid tarnija staatuse andnud üksusele kättesaadavaks teha.
      9.1.1.5.   Valideerimine, mille käigus kontrollitakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist, hõlmab kas:

                  a)

                  tarnija kohapealset kontrollimist iga kahe aasta tagant, või

                  b)

                  pärast tuntud tarnija määramist korrapäraseid kontrolle, mida asjaomasele tuntud tarnijale tehakse tema poolt kättetoimetatud varude julgestuspiirangualale juurdepääsu käigus, ja mis hõlmavad järgmist:

                              —

                              kinnitust selle kohta, kas määratud tuntud tarnija nimel varusid kättetoimetav isik on saanud vastava koolituse, ja

                              —

                              kinnitust selle kohta, et varud on suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestusmeetmeid, ja

                              —

                              varud vaadatakse läbi samal viisil kui tundmatult tarnijalt pärit varud.

                        Sellised kontrollid peavad olema pistelised ning toimuma vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või hõlmama tuntud tarnija poolt lennujaama käitajale kättetoimetatud saadetistest 20 %.
                  Varianti b võib kasutada ainult juhul, kui asjaomane pädev asutus on oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määranud, et valideerimisi teeb lennujaama käitaja nimel tegutsev isik.

            9.1.1.6.   Kohaldatud meetodid ning menetlused, mida määramise ajal ja pärast seda tuleb järgida, peavad olema sätestatud lennujaama käitaja julgestusprogrammis.
      9.1.1.7.   Lennujaama käitaja peab säilitama järgmist:

                  a)

                  tema määratud tuntud tarnijate nimekiri, kus on näidatud nende sellekohase staatuse aegumise tähtaeg;

                  b)

                  allkirjastatud deklaratsioon, julgestusprogrammi koopia ja kõik julgestusprogrammi rakendamist käsitlevad aruanded kõikide tuntud tarnijate kohta vähemalt kuus kuud pärast nende staatuse aegumist.

            Nõudmise korral tehakse kõnealused dokumendid nõuetele vastavuse kontrollimiseks pädevale asutusele kättesaadavaks.
      9.1.4.   Tuntud tarnija või lennujaama käitaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed

      9.1.4.1.   Lennujaamavarude tuntud tarnija või lennujaamavarusid julgestuspiirangualale toimetav lennujaama käitaja:

                  a)

                  määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku ja

                  b)

                  tagab, et lennujaamavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse, ja

                  c)

                  hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja lennujaamavarudele ja

                  d)

                  tagab mõistlikkuse piires, et lennujaamavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja

                  e)

                  kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega lennujaamavarusid transporditakse.

            Punkti e ei kohaldata lennualal toimuva transpordi ajal.
      9.1.4.2.   Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennujaama käitajale varude lennujaama transportimisega tegelev tuntud tarnija, tagab tuntud tarnija kõikide käesolevas punktis loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise.
      9.2.   LENNUJAAMAVARUDE KAITSE
      Lennujaamavarude kaitse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      9.3.   TÄIENDAVAD JULGESTUSMEETMED VEDELIKE, AEROSOOLIDE JA GEELIDE NING AVAMIST TUVASTADA VÕIMALDAVATE KOTTIDE VARUDE JAOKS
      9.3.1.   Avamist tuvastada võimaldavate kottide varud tarnitakse lennualale pardakaartide kontrollpunkti taga või julgestuspiirangualale avamist tuvastada võimaldavas pakendis.
      9.3.2.   Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte kaitstakse loata juurdepääsu eest alates nende esmasest vastuvõtmisest lennualal või julgestuspiirangualal kuni nende lõppmüügini müügikohas.
      9.3.3.   Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte käsitlevate täiendavate julgestussätete üksikasjalikud sätted on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 9-A

      KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON

         LENNUJAAMAVARUDE TUNTUD TARNIJA

      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008 (6) ja selle rakendusaktidega,
      kinnitan, et

                  —

                  [ettevõtja nimi]

                              a)

                              määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku ja

                              b)

                              tagab, et lennujaamavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse. Lisaks tagab ta, et lennujaamavarusid läbi vaatavad isikud saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.3.3 kohase koolituse ning lennujaamavarude suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad isikud saavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja

                              c)

                              hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja lennujaamavarudele ja

                              d)

                              tagab mõistlikkuse piires, et lennujaamavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja

                              e)

                              kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega lennujaamavarusid transporditakse (seda alapunkti ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes).

            Kui kasutatakse teist ettevõtjat, kes ei ole varude transportimisega tegelev tuntud tarnija, tagab [ettevõtja nimi] kõikide eespool loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise;

                  —

                  selleks et tagada nõuetele vastavus, teeb [ettevõtja nimi] kõigi inspekteerimiste puhul täielikku nõutavat koostööd ning annab inspektoritele juurdepääsu kõigile nõutavatele dokumentidele;

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [lennujaama käitajale] kõigist tõsistest julgestusalastest rikkumistest ja kõigist kahtlastest asjaoludest, mis võivad olla lennujaamavarudele seisukohast olulised, eelkõige katsetest varjata varudes keelatud esemeid;

                  —

                  [ettevõtja nimi] tagab, et kõik asjaomased töötajad saavad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse ning on teadlikud oma julgestusalastest kohustustest, ning

                  —

                  [ettevõtja nimi] teatab [lennujaama käitajale], kui ta:

                              a)

                              lõpetab tegevuse; või

                              b)

                              ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.

            Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
      Seaduslik esindaja
      Nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:
      10.   JULGESTUSMEETMED LENNU AJAL

      Käesolevas määruses sätted puuduvad.
      11.   PERSONALI TÖÖLEVÕTMINE JA KOOLITUS

      11.0.   ÜLDSÄTTED
      11.0.1.   Ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kes võtab tööle isikud, kes rakendavad selliseid meetmeid või vastutavad nende rakendamise eest, mille eest ta vastutab vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikule tsiviillennunduse julgestusprogrammile, peab tagama, et kõnealused isikud vastavad käesolevas peatükis sätestatud nõuetele.
      11.0.2.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „sertifitseerimine” pädeva asutuse poolt või nimel tehtavat ametlikku hindamist ja kinnitust, mis näitab, et isik on edukalt läbinud asjakohase koolituse ning tal on vajalikud oskused talle määratud ülesannete täitmiseks vastuvõetaval tasemel.
      11.0.3.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „elukohariik” mis tahes riiki, kus isik on elanud püsivalt vähemalt kuus kuud, ning „lünk” hariduskäigu või töökogemuse kirjelduses tähendab mis tahes lünka pikkusega vähemalt 28 päeva.
      11.0.4.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „pädevus” suutlikkust demonstreerida asjakohaseid teadmisi ja oskusi.
      11.0.5.   Käesolevast peatükist tulenevate koolitusvajaduste hindamisel võib arvesse võtta enne töölevõtmist omandatud pädevusi.
      11.0.6.   Kui käesoleva määruse kohaselt nõutav asjakohane pädevus, mis ei ole konkreetselt seotud lennundusjulgestusega, on omandatud sellise väljaõppe käigus, mille korraldajaks ei ole olnud kvalifitseeritud instruktor, nagu on sätestatud käesoleva määruse punktis 11.5, ja/või pädeva asutuse poolt kindlaks määramata või heaks kiitmata koolituse käigus, võib kõnealust asjaolu arvesse võtta käesoleva peatüki kohasel koolitusvajaduste hindamisel.
      11.0.7.   Kui isik on saanud koolituse ja omandanud punktis 11.2 loetletud pädevused, ei ole koolitust vaja korrata muul kui korduvkoolituse eesmärgil.
      11.1.   TÖÖLEVÕTMINE
      11.1.1.   Isikud, kes võetakse tööle julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestuskontrolli meetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks, peavad olema edukalt läbinud taustakontrolli.
      11.1.2.   Isikud, kes võetakse tööle mujal kui julgestuspiirangualal, läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks, peavad olema edukalt läbinud kas taustakontrolli või töölevõtmise-eelse kontrolli. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, otsustab selle, kas teha tuleb taustakontroll või töölevõtmise-eelne kontroll, pädev asutus vastavalt kohaldatavatele riiklikele eeskirjadele.
      11.1.3.   Kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega peab taustakontroll vähemalt:

                  a)

                  tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse; ja

                  b)

                  hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses; ja

                  c)

                  hõlmama töökogemust, haridust ja lünki vähemalt eelneva viie aasta ulatuses.

            11.1.4.   Kooskõlas liidu ja siseriiklike õigusaktidega peab töölevõtmise-eelne kontroll vähemalt:

                  a)

                  tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse; ja

                  b)

                  hõlmama töökogemust, haridust ja lünki vähemalt eelneva viie aasta kohta; ja

                  c)

                  nõudma isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal.

            11.1.5.   Tausta- või töölevõtmise-eelne kontroll peab olema läbitud enne, kui isik saab julgestusalase koolituse, mis hõlmab juurdepääsu teabele, mis ei ole avalikult kättesaadav. Taustakontrolli korratakse korrapäraselt vähemalt iga viie aasta järel.
      11.1.6.   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute töölevõtmise protsess peab hõlmama vähemalt kirjalikku taotlust ja vestlust, mis on ette nähtud võimete ja sobivuse esialgseks hindamiseks.
      11.1.7.   Julgestuskontrolli meetmete kohaldamiseks tööle võetaval isikul peab olema vaimne ja füüsiline võimekus ning sobivus, mis on vajalikud talle määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks, ning kõnealuste nõuete olemus tuleb teatavaks teha töölevõtmise protsessi alguses.
      Kõnealust võimekust ja sobivust hinnatakse töölevõtmise protsessi ajal ning enne võimaliku katseaja lõpetamist.
      11.1.8.   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute kohta säilitatakse vähemalt nende lepingu kestuse vältel töölevõtmist käsitlevaid andmed, sealhulgas võimalike hindamistestide tulemused.
      11.2.   KOOLITUS
      11.2.1.   Üldised koolitusega seotud kohustused

      11.2.1.1.   Isik peab olema edukalt läbinud asjakohase koolituse, enne kui tal lubatakse iseseisvalt kohaldada julgestuskontrolli meetmeid.
      11.2.1.2.   Punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 ja 11.2.4 nimetatud ülesandeid täitvate isikute koolitus peab koosnema teoreetilisest, praktilisest ja töökohal toimuvast koolitusest.
      11.2.1.3.   Pädev asutus peab kindlaks määrama koolituste sisu või koolituskava heaks kiitma, enne kui:

                  a)

                  instruktor viib läbi määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaselt nõutava koolituse, või

                  b)

                  määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuete täitmiseks kasutatakse arvutipõhist koolitust.
                  Arvutipõhist väljaõpet võib kasutada instruktori või treeneri abiga või ilma selleta.

            11.2.1.4.   Kõigi koolituse läbinud isikute kohta säilitatakse koolitust käsitlevaid andmeid vähemalt nende lepingu kestuse jooksul.
      11.2.2.   Esmane koolitus

      Punktides 11.2.3.1, 11.2.3.4 ja 11.2.3.5 ning punktides 11.2.4, 11.2.5 ja 11.5 nimetatud ülesandeid täitvate isikute esmane koolitus peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised varasematest ebaseaduslikest sekkumistest tsiviillennundusse, terroriaktidest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  teadmised lennundusjulgestuse õigusraamistikust;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  teadmised juurdepääsukontrolli protseduuridest;

                  e)

                  teadmised konkreetse lennujaama läbipääsulubade süsteemidest;

                  f)

                  teadmised volitusteta isikute tõkestamisest ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;

                  g)

                  teadmised teavitamise protseduuridest;

                  h)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  i)

                  oskus asjakohaselt reageerida julgestusega seotud intsidentidele;

                  j)

                  teadmised sellest, kuidas inimfaktor võib mõjutada julgestuse toimimist;

                  k)

                  oskus selgelt ja enesekindlalt väljenduda.

            11.2.3.   Julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute töökohaspetsiifiline koolitus

      11.2.3.1.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad isikute, käsipagasi, isikutega kaasas olevate esemete ja registreeritud pagasi läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  arusaamine läbivaatuspunkti töö ülesehitusest ja läbivaatusprotsessist;

                  b)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  c)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  d)

                  teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest;

                  e)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

            ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:

                  f)

                  suhtlemisoskus, eelkõige seoses kultuuriliste eripäradega ning võimalike korda rikkuvate reisijatega;

                  g)

                  teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;

                  h)

                  oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;

                  i)

                  teadmised läbivaatusest vabastamisega seonduvast ja eriläbivaatuse protseduuridest;

                  j)

                  oskus kasutada julgestuse tehnilisi vahendeid;

                  k)

                  oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat, ja

                  l)

                  teadmised registreeritud pagasi kaitsega seotud nõuetest.

            11.2.3.2.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad kauba ja posti läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  e)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  f)

                  teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest;

                  g)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  h)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  i)

                  teadmised kauba ja posti kaitse tagamisega seotud nõuetest;

            ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:

                  j)

                  teadmised kauba ja posti läbivaatust puudutavatest nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;

                  k)

                  teadmised läbivaatusmeetodite valiku põhimõtetest, sõltuvalt läbi vaadatava saadetise iseloomust;

                  l)

                  teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;

                  m)

                  oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;

                  n)

                  oskus kasutada olemasolevaid julgestuse tehnilisi vahendeid;

                  o)

                  oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat;

                  p)

                  teadmised kauba ja posti transpordiga seotud nõuetest.

            11.2.3.3.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad lennuettevõtja posti ja saadetiste, pardavarude ja lennujaamavarude läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  e)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  f)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  g)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  h)

                  teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või -meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest;

            ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:

                  i)

                  teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;

                  j)

                  oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;

                  k)

                  oskus kasutada olemasolevaid julgestuse tehnilisi vahendeid;

                  l)

                  oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat;

                  m)

                  teadmised saadetiste ja/või varude transpordiga seotud nõuetest.

            11.2.3.4.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad sõidukite kontrolli, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised sõidukite kontrolliga seotud nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;

                  b)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  c)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  d)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  e)

                  teadmised sõiduki kontrollimise metoodikast;

                  f)

                  oskus teostada sõiduki kontrolli tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise.

            11.2.3.5.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad lennujaamas juurdepääsukontrolli, järelevalvet ning teostavad patrulle, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised juurdepääsu kontrolli tagamisega seotud nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;

                  b)

                  teadmised lennujaamas kasutatavatest juurdepääsukontrolli süsteemidest;

                  c)

                  teadmised volitustest, sealhulgas isikulubadest ja sõidukilubadest, mis võimaldavad juurdepääsu lennualale ning oskus neid volitusi ära tunda;

                  d)

                  teadmised patrullimise ja isikute tõkestamise protseduuridest ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;

                  e)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  f)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  g)

                  suhtlemisoskus, eelkõige seoses kultuuriliste eripäradega ning võimalike korda rikkuvate reisijatega.

            11.2.3.6.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad õhusõiduki läbiotsimist, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised õhusõiduki läbiotsimisega seotud nõuetest;

                  b)

                  teadmised selliste õhusõidukitüüpide eripäradest, milliste suhtes isik õhusõiduki läbiotsimist läbi viib;

                  c)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  d)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  e)

                  teadmised keelatud esemete võimalikest peitmisviisidest;

                  f)

                  oskus läbi viia õhusõiduki läbiotsimist tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab peidetud keelatud esemete leidmise;

            ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:

                  g)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  h)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  i)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  j)

                  üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;

                  k)

                  teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;

                  l)

                  teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest.

            11.2.3.7.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad õhusõiduki kaitset, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised õhusõiduki kaitsest ja volitusteta juurdepääsu tõkestamisest õhusõidukile ning asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;

                  b)

                  teadmised turvakleebiste kasutamise protseduurist, kui turvakleebiseid kasutatakse;

                  c)

                  lennujaamas kasutatavate läbipääsulubade tundmine;

                  d)

                  teadmised isikute tõkestamise protseduurist, ja

                  e)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

            ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:

                  f)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  g)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  h)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  i)

                  üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;

                  j)

                  teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest.

            11.2.3.8.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad reisija ja registreeritud pagasi vastavust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  e)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  f)

                  teadmised reisija ja registreeritud pagasi vastavuse tagamise nõuetest ja tehnikast;

                  g)

                  teadmised lennuettevõtja kasutatavatest reisija ja pagasi käitlemiseks ette nähtud julgestuse seisukohast tundlike materjalide kaitsega seotud nõuetest.

            11.2.3.9.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes kohaldavad kauba- ja postisaadetiste suhtes muid julgestusmeetmeid kui läbivaatus, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseadusliku sekkumise aktidest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  teadmised isikute tõkestamise protseduurist ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;

                  e)

                  teadmised vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;

                  f)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  g)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  h)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  i)

                  teadmised kauba ja posti kaitse tagamisega seotud nõuetest;

                  j)

                  teadmised kauba ja posti transpordiga seotud nõuetest nende kohaldumisel.

            11.2.3.10.   Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes kohaldavad muid julgestusmeetmeid kui läbivaatus lennuettevõtja saadetiste ja posti, pardavarude ning lennujaamavarude suhtes, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  teadmised isikute tõkestamise protseduurist ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;

                  e)

                  teadmised vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;

                  f)

                  oskus ära tunda keelatud esemeid;

                  g)

                  oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;

                  h)

                  teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;

                  i)

                  teadmised lennuettevõtja saadetiste ja posti, pardavarude ning lennujaamavarude kaitse tagamisega seotud nõuetest nende kohaldumisel;

                  j)

                  teadmised varude transpordiga seotud nõuetest nende kohaldumisel.

            11.2.4.   Julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute üle vahetut järelevalvet teostavate isikute („järelevaatajad”) eriväljaõpe

      Järelevaataja koolitus peab lisaks järelevalve all töötava töötaja koolitusega omandatud pädevustele tagama ka vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised asjasse puutuvatest lennundusjulgestust reguleerivate õigusaktide sätetest ning nende täitmisest;

                  b)

                  teadmised järelevaataja tööülesannetest;

                  c)

                  teadmised ettevõttesisesest kvaliteedikontrollist;

                  d)

                  oskus reageerida asjakohaselt julgestusega seotud intsidentidele;

                  e)

                  teadmised tegutsemisest ohuolukorras;

                  f)

                  oskus juhendada ja motiveerida järelevalve all töötavat isikut.

            ja kui isiku tööülesanded nõuavad ka kõik järgmised pädevused:

                  g)

                  teadmised konfliktsituatsioonide lahendamisest;

                  h)

                  teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest.

            11.2.5.   Töökohaspetsiifiline koolitus isikutele, kellel on riiklikul või kohalikul tasandil üldine kohustus tagada julgestusprogrammi ja selle rakendamise vastavus kõigile õigusnormidele („julgestuse eest vastutavad isikud”)

      Julgestuse eest vastutava isiku koolitus peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised asjasse puutuvatest lennundusjulgestust reguleerivate õigusaktide sätetest ning nende täitmisest;

                  b)

                  teadmised ettevõttesisestest, riiklikest, Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide järelevalvetegevustest;

                  c)

                  oskus motiveerida teisi;

                  d)

                  teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest.

            11.2.6.   Väljaõpe muudele isikutele kui reisijatele, kes vajavad saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele

      11.2.6.1.   Isikud, kes ei ole reisijad ja kes vajavad saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele ega kuulu punktide 11.2.3–11.2.5 ja 11.5 reguleerimisalasse, peavad läbima julgestusvalmiduse koolituse, enne kui neile väljastatakse volitused saatjata juurdepääsuks julgestuspiirangualadele.
      Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel vabastada kõnealuse nõude täitmisest sellised isikud, kel on juurdepääs üksnes sellistele terminalihoone aladele, mis on juurdepääsetavad ka reisijatele.
      11.2.6.2.   Julgestusvalmiduse koolitus tagab vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;

                  e)

                  teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;

                  f)

                  teadmised konkreetses lennujaamas kehtivatest läbipääsulubadest;

                  g)

                  vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;

                  h)

                  oskus asjakohaselt reageerida julgestusalastele intsidentidele.

            11.2.6.3.   Igalt julgestusvalmiduse koolituse läbinud isikult nõutakse, et ta tõestaks kõigi punktis 11.2.6.2 osutatud teemade tundmist, enne kui talle antakse luba, mis võimaldab saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele.
      11.2.7.   Üldine julgestusvalmidusalane koolitus

      Üldise julgestusvalmidusalase koolitus peab tagama, et isikul on vähemalt kõik järgmised pädevused:

                  a)

                  teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;

                  b)

                  teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;

                  c)

                  teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;

                  d)

                  teadlikkus vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;

                  e)

                  oskus asjakohaselt reageerida julgestusalastele intsidentidele.

            Igalt üldise julgestusvalmidusalase koolituse läbinud isikult nõutakse, et ta tõendaks enne tööleasumist kõigi käesolevas punktis osutatud teemade tundmist.
      Koolitust ei kohaldata punkti 11.5 reguleerimisalasse kuuluvate instruktorite suhtes.
      11.3.   SERTIFITSEERIMINE VÕI TUNNUSTAMINE
      11.3.1.   Punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 nimetatud ülesandeid täitvate isikute suhtes kohaldatakse:

                  a)

                  esialgset sertifitseerimist või tunnustamist; ja

                  b)

                  läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute või turvaskannerite kujutisi analüüsivate töötajate puhul korduvat sertifitseerimist vähemalt iga kolme aasta järel; ja

                  c)

                  kõigi teiste isikute puhul korduvat sertifitseerimist või korduvat tunnustamist vähemalt iga viie aasta järel.

            Kõnealuste nõuete täitmisest võib vabastada sellised punktis 11.2.3.3 nimetatud ülesandeid täitvad isikud, kellel on õigus teostada üksnes visuaalset kontrolli ja/või käsitsi läbivaatust.
      11.3.2.   Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevad isikud või turvaskannerite kujutisi analüüsivad töötajad peavad esialgse sertifitseerimise või tunnustamise osana läbima kujutiste tõlgendamise standarditud testi.
      11.3.3.   Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute või turvaskannerite kujutisi analüüsivate töötajate korduv sertifitseerimine või tunnustamine peab hõlmama nii standarditud kujutiste tõlgendamise testi kui ka töö tõhususe hindamist.
      11.3.4.   Kui isik ei võta mõistliku aja jooksul, mis tavaliselt on kuni kolm kuud, ette korduvat sertifitseerimist või tunnustamist või ei läbi seda edukalt, tühistatakse tema julgestusalased õigused.
      11.3.5.   Kõigi sertifitseeritud või tunnustatud isikute kohta säilitatakse vastavalt sertifitseerimist või tunnustamist käsitlevad andmed vähemalt nende lepingu kestuse jooksul.
      11.4.   KORDUV KOOLITUS
      11.4.1.   Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevatele isikutele korraldatakse korduvkoolitust, mis hõlmab kujutiste äratundmise koolitust ja testi. See toimub:

                  a)

                  klassiruumi- ja/või arvutipõhise koolitusena, või

                  b)

                  ohukujutise kuva tuvastamise (Threat Image Projection – TIP) põhineva koolitusena töökohal, tingimusel et kasutatava läbivalgustus- või EDS-seadme puhul on kasutusel vähemalt 6 000 ohukujutist sisaldav kogu, nagu on kirjeldatud allpool, ning asjaomane isik töötab selle seadmega tööajast vähemalt ühe kolmandiku jooksul.

            Testi tulemused esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse ning neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.
      Klassiruumi- ja/või arvutipõhise koolituse puhul saavad töötajad vähemalt kuuetunnise kujutiste äratundmise koolituse ja testi iga kuuekuulise ajavahemiku jooksul, kasutades kas:

                  —

                  kujutiste kogu, mis sisaldab vähemalt 1 000 kujutist vähemalt 250 erinevast ohtlikust esemest, sealhulgas kujutisi ohtlike esemete koostisosadest, kusjuures iga eset on jäädvustatud mitme eri nurga alt ning koolitusel ja testide käigus kasutatavad kujutised valitakse pisteliselt, või

                  —

                  TIP-kujutiste kogu hulgas kõige sagedamini tuvastamata jäänud kujutisi kombineeritult asjakohasele läbivaatusliigile iseloomulike hiljuti avastatud ohtlike esemete kujutistega, mis hõlmavad kõiki asjakohaste ohtlike esemete liike, tingimusel et neid kasutatakse konkreetse läbivaataja väljaõpetamiseks vaid üks kord kolme aasta jooksul.

            Töökohal toimuva TIP koolituse puhul peab TIP-kujutiste kogu sisaldama vähemalt 6 000 kujutist vähemalt 1 500 erinevast ohtlikust esemest, sealhulgas kujutisi ohtlike esemete koostisosadest, kusjuures iga eset on jäädvustatud mitme eri nurga alt.
      11.4.2.   Turvaskannerite kujutisi analüüsivatele töötajatele korraldatakse korduvkoolitust, mis hõlmab kujutiste äratundmise koolitust ja testi. Selleks korraldatakse vähemalt kuus tundi kestev klassiruumi- ja/või arvutipõhine koolitus iga kuuekuulise ajavahemiku kohta.
      Testi tulemused esitatakse asjaomasele isikule ja säilitatakse ning neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.
      11.4.3.   Punktis 11.2 nimetatud ülesandeid täitvad isikud, välja arvatud punktis 11.4.1 ja 11.4.2 osutatud isikud, peavad läbima korduvkoolituse sagedusega, mis on piisav, et tagada pädevuste säilitamine ja omandamine kooskõlas julgestusalaste arengutega.
      Korduvkoolitus toimub:

                  a)

                  esmakoolituse, töökohaspetsiifilise koolituse ja julgestusvalmidusalase koolituse käigus omandatud pädevuste puhul vähemalt iga viie aasta järel või juhtudel, kui neid pädevusi ei ole rohkem kui kuue kuu jooksul rakendatud, enne naasmist julgestusalaste tööülesannete juurde, ja

                  b)

                  uute või laiendatud pädevuste puhul vastavalt vajadusele, tagamaks et isikud, kes rakendavad julgestuskontrolli meetmeid või vastutavad nende rakendamise eest, saavad viivitamata teada uutest ohtudest ja õigusnormidest ajaks, kui neid tuleb kohaldada.

            Punkti a nõudeid ei kohaldata oskuste puhul, mis on omandatud töökohaspetsiifilise koolituse käigus ja mis ei ole isikule määratud ülesannete täitmiseks enam vajalikud.
      11.4.4.   Kõigi koolituse läbinud isikute kohta säilitatakse korduvkoolituse andmeid vähemalt nende lepingu kestuse jooksul.
      11.5.   INSTRUKTORITE KVALIFIKATSIOON
      11.5.1.   Instruktorid peavad vastama vähemalt kõikidele järgmistele nõuetele:

                  a)

                  olema edukalt läbinud punktide 11.1.3 ja 11.1.5 kohase taustakontrolli;

                  b)

                  omama pädevusi õpetamise metoodika valdkonnas;

                  c)

                  omama teadmisi asjaomase lennundusjulgestuse valdkonna töökeskkonna kohta;

                  d)

                  omama pädevusi õpetatavate julgestuse elementide valdkonnas.

            Sertifitseerimist kohaldatakse vähemalt kõikide selliste instruktorite suhtes, kes on volitatud korraldama punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 ning punktides 11.2.4 (välja arvatud juhul, kui tegemist on selliste järelevaatajate koolitusega, kes teostavad järelevalvet üksnes punktides 11.2.3.6–11.2.3.10 osutatud isikute üle) ja 11.2.5 sätestatud koolitusi.
      11.5.2.   Instruktorid saavad korrapäraselt korduvkoolitust või teavet asjakohastes valdkondades toimuva arengu kohta.
      11.5.3.   Pädev asutus haldab liikmesriigis tegutsevate instruktorite nimekirju või tal on sellistele nimekirjadele juurdepääs.
      11.5.4.   Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et instruktori korraldatava koolituse tulemusel omandavad isikud asjakohased pädevused või kui instruktor ei läbi edukalt taustakontrolli, tunnistab ta koolituskava/koolituse heakskiitmise kehtetuks või tagab, et instruktori kuulumine instruktorite nimekirja kas peatatakse või lõpetatakse. Selliste meetmete võtmise korral peab pädev asutus lisaks täpsustama, millistel tingimustel on instruktoril võimalik taotleda nimekirja kuulumise peatamise lõpetamist, nimekirja kuulumise taastamist või koolituse/koolituskava heakskiitmise taastamist.
      11.5.5.   Kõiki instruktori omandatud pädevusi, mille eesmärk on käesolevast peatükist tulenevate nõuete täitmine ühes liikmesriigis, tunnustatakse teises liikmesriigis.
      11.6.   ELI LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIMINE
      11.6.1.   ELi lennundusjulgestuse valideerimine on standarditud, dokumenteeritud, erapooletu ja objektiivne protsess, mille eesmärk on saada ja hinnata tõendeid, et määrata kindlaks, mil määral vastab valideeritud üksus määruses (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktides sätestatud tingimustele.
      11.6.2.   ELi lennundusjulgestuse valideerimine

      ELi lennundusjulgestuse valideerimine:

                  a)

                  võib olla määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohase õigusliku staatuse saamise või säilitamise tingimus;

                  b)

                  kooskõlas käesoleva peatükiga võib seda teha pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerijana heaks kiidetud valideerija või sellega võrdväärsena tunnustatud valideerija;

                  c)

                  selle käigus hinnatakse valideeritud üksuse vastutusel kohaldatavaid julgestusmeetmeid või nende osi, mida asjaomane üksus soovib valideerida lasta. Valideerimine koosneb vähemalt järgmisest:

                              1)

                              julgestusega seotud dokumentide, sh valideeritud üksuse julgestusprogrammi või samaväärse hindamine, ja

                              2)

                              lennundusjulgestusmeetmete rakendamise kontrollimine, mis hõlmab valideeritud üksuse asjakohase tegevuse kohapealset kontrollimist, kui ei ole ette nähtud teisiti;

                  d)

                  seda tunnustavad kõik liikmesriigid.

            11.6.3.   ELi lennundusjulgestuse valideerijate tunnustamise alused

      11.6.3.1.   Liikmesriigid tunnustavad ELi lennundusjulgestuse valideerijaid lähtuvalt nende nõuetelevastavuse hindamise suutlikkusest, mis hõlmab järgmisi aspekte:

                  a)

                  sõltumatus valideeritavatest ettevõtjatest, kui ei ole ette nähtud teisiti, ning

                  b)

                  nõuetekohane julgestusalane pädevus ja meetodid sellise pädevuse säilitamiseks punktis 11.6.3.5 osutatud tasemel, ja

                  c)

                  valideerimiskorra funktsionaalsus ja asjakohasus.

            11.6.3.2.   Tunnustuse andmisel võetakse vajaduse korral arvesse asjakohaste ühtlustatud standarditega, näiteks standardiga EN-ISO/IEC 17020, seotud akrediteerimistunnistusi selle asemel, et uuesti hinnata nõuetele vastavuse hindamise suutlikkust.
      11.6.3.3.   ELi lennundusjulgestuse valideerija võib olla füüsiline või juriidiline isik.
      11.6.3.4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (7) kohaselt loodud riiklikule akrediteerimisasutusele võidakse anda pädevus akrediteerida ELi lennundusjulgestuse valideerimisega tegelevate juriidiliste isikute suutlikkust hinnata nõuetele vastavust, võtta vastu sellekohaseid haldusmeetmeid ja teostada ELi lennundusjulgestusega seotud tegevuse järelevalvet.
      11.6.3.5.   Igal isikul, kes tegeleb ELi lennundusjulgestuse valideerimisega, on nõuetekohane pädevus ja taust, ning ta peab vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

                  a)

                  isikule on tehtud punkti 11.1.3 kohane taustakontroll ja seda korratakse uuesti vähemalt iga viie aasta tagant;

                  b)

                  ELi lennundusjulgestuse valideerimist teeb isik erapooletult ja objektiivselt, ta on teadlik sõltumatuse olulisusest ja väldib huvide konflikti seoses valideeritud üksusega;

                  c)

                  isikul on piisavad teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused kvaliteedikontrolli valdkonnas ning oskused ja isikuomadused, et koguda, märkida üles ja hinnata tulemusi lähtuvalt kontrollkaardist, eelkõige järgnevas:

                              1)

                              nõuetele vastavuse jälgimise põhimõtted, kord ja viisid;

                              2)

                              inimvõimeid ja järelevalvet mõjutavad tegurid;

                              3)

                              valideerija roll ja õigused, sh huvide konflikti korral;

                  d)

                  ta tõendab nõuetekohast pädevust koolitusega ja/või omab minimaalset nõutavat töökogemust järgmistes valdkondades:

                              1)

                              liidu ja ICAO lennundusjulgestusstandardite kohased üldised lennundusjulgestuspõhimõtted;

                              2)

                              konkreetsed valideeritava tegevusega seotud standardid ja nende kohaldamine tegevuses;

                              3)

                              valideerimiskorraga seotud julgestusseadmed ja -tehnikad;

                  e)

                  isik peab läbima piisava sagedusega korduvkoolituse, et lennundusjulgestuse valdkonna arengut silmas pidades tagada olemasoleva pädevuse säilimine ja uute pädevuste omandamine.

            11.6.3.6.   Pädev asutus korraldab ELi lennundusjulgestuse valideerijate koolitust ise või kiidab heaks sobivad julgestusalased koolitused ja haldab nende loetelu.
      11.6.3.7.   Liikmesriigid võivad tunnustada ELi lennundusjulgestuse valideerija üksnes selle tegevuse, mida tehakse ainult kõnealuse liikmesriigi territooriumil kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse nimel. Sel juhul ei kohaldata punkti 11.6.4.2 nõudeid.
      11.6.3.8.   ELi lennundusjulgestuse valideerija tunnustus kehtib maksimaalselt viis aastat.
      11.6.4.   ELi lennundusjulgestuse valideerijate vastastikune tunnustamine ja tunnustuse kehtetuks tunnistamine

      11.6.4.1.   ELi lennundusjulgestuse valideerijat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. Pädev asutus omistab ise või omistatakse tema nimel kõigile ELi lennundusjulgestuse valideerijatele tõend nende staatuse kohta. Selle aja jooksul, mil liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ei saa salvestada kandeid ELi lennundusjulgestuse valideerijate kohta, teatab pädev asutus ELi lennundusjulgestuse valideerijate vajalikud üksikasjad komisjonile, kes teeb need kõigile liikmesriikidele kättesaadavaks.
      11.6.4.2.   Kõik liikmesriigid tunnustavad vastastikku ELi lennundusjulgestuse tunnustatud valideerijaid.
      11.6.4.3.   Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija ei vasta enam punktis 11.6.3.1 või punktis 11.6.3.5 osutatud nõuetele, tühistab/tunnistavad talle tunnustuse andnud pädev asutus/pädevad asutused tunnustuse kehtetuks ja eemaldavad asjaomase valideerija andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasist.
      11.6.4.4.   Lennundussektori liidud ja nende vastutusel kvaliteedi tagamise programme rakendavad üksused võidakse tunnustada ELi lennundusjulgestuse valideerijana, tingimusel et kõnealuste programmidega võrdväärsed meetmed aitavad tagada erapooletu ja objektiivse valideerimise. Nende vastastikune tunnustamine toimub koostöös vähemalt kahe liikmesriigi pädeva asutusega.
      11.6.4.5.   Komisjon võib tunnustada valideerimist, mida teevad ametiasutused või ELi lennundusjulgestuse valideerijad, kes kuuluvad kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla ja keda tunnustab kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kui komisjonil on võimalik kinnitada selle võrdväärsust ELi lennundusjulgestuse valideerimisega. Sellekohane loetelu säilitatakse liites 6-Fiii.
      11.6.5.   ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne (valideerimisaruanne)

      11.6.5.1.   Valideerimisaruandes märgitakse ELi lennundusjulgestuse valideerimine ja see sisaldab vähemalt järgmist:

                  a)

                  täidetud kontrollkaart, mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija, ja vajaduse korral valideeritud üksuse nõuetekohaselt üksikasjalikud märkused selle kohta; ning

                  b)

                  kohustuste deklaratsioon, mille on allkirjastanud valideeritud üksus; ja

                  c)

                  valideeritud üksusega seotud deklaratsioon, mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestust valideeriv isik.

            11.6.5.2.   ELi lennundusjulgestuse valideerija teeb kindlaks kontrollkaardil sisalduvate eesmärkide täitmise taseme ja märgib need tulemused kontrollkaardi asjaomases osas.
      11.6.5.3.   Kohustuste deklaratsioonis märgitakse valideeritud üksuse kohustus jätkata tegevust valideeritud tegevusstandardite kohaselt.
      11.6.5.4.   Valideeritud üksus võib märkida, kas ta nõustub valideerimisaruandes toodud nõuetele vastavuse tasemega või mitte. Sellisest deklaratsioonist saab valideerimisaruande lahutamatu osa.
      11.6.5.5.   Lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel tõendatakse valideerimisaruande terviklikkust.
      11.6.5.6.   Vaikimisi on valideerimisaruanne inglise keeles ja see esitatakse pädevale asutusele ja valideeritud üksusele vajaduse korral hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli.
      11.7.   VÄLJAÕPPE VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE
      11.7.1.   Kõiki isiku omandatud oskusi, mille eesmärk on määrusest (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktidest tulenevate nõuete täitmine ühes liikmesriigis, tunnustatakse teises liikmesriigis.

         LIIDE 11-A

      SÕLTUMATUSE DEKLARATSIOON – ELI LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIJA

                  a)

                  Kinnitan, et hinnangu andmisel valideeritud üksuse nõuetele vastavuse tasemele olen olnud erapooletu ja objektiivne.

                  b)

                  Kinnitan, et ei tööta ega ole viimase kahe aasta jooksul töötanud valideeritud üksuse heaks.

                  c)

                  Kinnitan, et mul ei ole majanduslikke ega muid otseseid või kaudseid huve seoses valideerimisaruande tulemustega, valideeritud üksusega ega selle tütarettevõtetega.

                  d)

                  Kinnitan, et väljaspool lennundusjulgestuse valideerimise korda ei ole mul praegu ega ole viimase 12 kuu jooksul olnud valideeritud üksusega muid ärisuhteid, näiteks seoses väljaõppe ja konsultatsioonidega.

                  e)

                  Kinnitan, et ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne põhineb asjakohaste julgestusdokumentide ja sealhulgas valideeritud üksuse julgestusprogrammi või võrdväärse dokumendi põhjalikul faktilisel hindamisel ning kohapealsetel kontrollidel.

                  f)

                  Kinnitan, et ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne põhineb kõigil julgestusvaldkondadel, mille kohta valideerija peab arvamuse andma, kasutades asjakohast ELi kontrollkaarti.

                  g)

                  Kinnitan, et olen kohaldanud meetodeid, mis võimaldavad koostada iga valideeritud üksuse kohta eraldiseisva ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande ja millega tagatakse faktide kogumisel ja hindamisel objektiivsus ja erapooletus, juhul kui mitut üksust valideeritakse ühiselt.

                  h)

                  Kinnitan, et ei ole peale mõistliku valideerimistasu ning reisi- ja majutuskulude hüvitamise saanud rahalisi ega muid soodustusi.

            Võtan täieliku vastutuse ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande eest.
      Valideeriva isiku nimi:
      ELi lennundusjulgestuse valideerija nimi:
      Kuupäev:
      Allkiri:
      12.   JULGESTUSSEADMED

      12.0.   ÜLDSÄTTED
      12.0.1.   Ametiasutus, käitaja või üksus, kes kasutab seadmeid selliste meetmete kohaldamiseks, mille eest ta vastutab vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikule tsiviillennunduse julgestusprogrammile, peab võtma mõistlikke meetmeid selle tagamiseks, et kõnealused seadmed vastavad käesolevas peatükis sätestatud nõuetele.
      Otsuse (EL, Euratom) 2015/444 kohaselt salajase teabe teeb pädev asutus tootjatele kättesaadavaks vastavalt nende teadmisvajadusele.
      12.0.2.   Kõiki julgestusseadmeid tuleb korrapäraselt testida.
      12.0.3.   Julgestusseadmete tootjad töötavad välja julgestusseadmete kasutamise kohustusliku metoodika ja seadmeid kasutatakse kooskõlas kõnealuse metoodikaga.
      12.1.   METALLIDETEKTORVÄRAVAD (WTMD)
      12.1.1.   Üldpõhimõtted

      12.1.1.1.   Metallidetektorvärav (WTMD) peab suutma tuvastada üksikult või hulgi vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid ning nendest häirega märku andma.
      12.1.1.2.   Metallidetektorvärav peab suutma tuvastada metalleseme sõltumata selle asukohast ja asendist.
      12.1.1.3.   Metallidetektorvärav peab olema tugevasti kinnitatud kõvale alusele.
      12.1.1.4.   Metallidetektorväraval peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud.
      12.1.1.5.   Metallidetektorvärava seadistuste reguleerimisvahendid peavad olema kaitstud ja neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.
      12.1.1.6.   Metallidetektorvärav peab metalleseme tuvastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire vastavalt punktile 12.1.1.1. Mõlemad peavad olema märgatavad kahe meetri kauguselt.
      12.1.1.7.   Nähtav häire peab näitama, kui tugev on metallidetektorvärava avastatud signaal.
      12.1.1.8.   Metallidetektorvärav peab olema paigutatud nii, et seda ei mõjuta häireallikad.
      12.1.2.   Metallidetektorväravate (WTMD) standardid

      12.1.2.1.   Metallidetektorväravate suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.1.2.2.   Kõik metallidetektorväravad, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
      12.1.2.3.   Kõik metallidetektorväravad, mida kasutatakse reisijate läbivaatuseks, peavad vastama standardile 2.
      12.1.3.   Lisanõuded metallidetektorväravatele (WTMD)

      Kõik metallidetektorväravad, mille paigaldamise leping sõlmiti pärast 5. jaanuari 2007, peavad suutma:

                  a)

                  tekitada kuuldava ja/või nähtava signaali teatava protsendi metallidetektorväravat läbivate isikute puhul, kes ei põhjustanud punktis 12.1.1.1 osutatud häiret. Protsendimäära peab olema võimalik seadistada, ja

                  b)

                  loendada kontrollitud isikuid, välja arvatud isikud, kes läbivad metallidetektorvärava vastassuunas, ja

                  c)

                  loendada tekitatud häireid, ja

                  d)

                  arvutada tekitatud häirete hulga protsendina kontrollitud isikute hulgast.

            12.1.4.   Lisanõuded metallidetektorväravate (WTMD) kasutamise kohta koos jalanõude metallidetektoriga (SMD)

      12.1.4.1.   Metallidetektorväravate kasutamisel kombineeritult jalanõude metallidetektoriga peab olema võimalik tuvastada vähemalt metallesemed nii üksikult kui ka kombineerituna ja väravat läbiva isiku selle kehapiirkonna kõrgusel, kus kõnealune metallese või kõnealused metallesemed avastati, asjaomasest esemest/asjaomastest esemetest visuaalse signaali abil märku anda. Eespool toodu ei tohi sõltuda esemete liigist, arvust ega nende asendist.
      12.1.4.2.   Metallidetektorväravate (WTMD) kasutamisel kombineeritult jalanõude metallidetektoriga (SMD) peab olema võimalik tuvastada kõik häired, mille on põhjustanud isikuga kaasas olevad metallesemed, ja neist vähemalt kahele eri kehapiirkonnale osutades märku anda. Esimene piirkond hõlmab isiku jalgade alaosa ja ulatub maapinnast kuni 35 cm kõrguseni. Kõik ülejäänud piirkonnad asuvad esimesest piirkonnast kõrgemal.
      12.2.   KÄSIMETALLIDETEKTORID (HHMD)
      12.2.1.   Käsimetallidetektor (HHMD) peab suutma tuvastada raud- ja mitteraudmetallist esemeid. Tuvastamisest ja tuvastatud metalli asukoha kindlakstegemisest antakse märku häire abil.
      12.2.2.   Käsimetallidetektori (HHMD) seadistuste reguleerimisvahendid peavad olema kaitstud ja neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.
      12.2.3.   Käsimetallidetektor (HHMD) peab metalleseme tuvastamise korral andma kuuldava häire. Häire peab olema märgatav ühe meetri kauguselt.
      12.2.4.   Käsimetallidetektori (HHMD) tööd ei tohi mõjutada häireallikad.
      12.2.5.   Käsimetallidetektoril (HHMD) peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud.
      12.3.   LÄBIVALGUSTUSSEADMED
      Läbivalgustusseade peab vastama komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikele nõuetele.
      12.4.   LÕHKEAINE AVASTAMISSÜSTEEMI (EDS) SEADMED
      12.4.1.   Üldpõhimõtted

      12.4.1.1.   Lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade peab suutma tuvastada kindlaksmääratud suurusega ja suuremaid pagasis või muudes saadetistes sisalduvaid lõhkeaine üksikkoguseid ning nendest häirega märku anda.
      12.4.1.2.   Tuvastamine ei tohi sõltuda lõhkeaine kujust, asukohast ega asendist.
      12.4.1.3.   EDS-seade peab andma häire kõigil järgmistel juhtudel:

                  —

                  kui selle abil tuvastatakse lõhkeaine, ja

                  —

                  kui selle abil tuvastatakse ese, mis takistab lõhkeaine tuvastamist, ja

                  —

                  kui koti või saadetise sisu on analüüsimiseks liiga tihe.

            12.4.2.   EDS-seadmete standardid

      12.4.2.1.   Kõik enne 1. septembrit 2014 paigaldatud EDS-seadmed peavad vastama vähemalt standardile 2.
      12.4.2.2.   Standard 2 kaotab kehtivuse 1. septembril 2020.
      12.4.2.3.   Pädev asutus võib lubada kasutada standardile 2 vastavaid ja ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 1. septembrini 2014 paigaldatud EDS-seadmeid hiljemalt kuni 1. septembrini 2022.
      12.4.2.4.   Pädev asutus teavitab komisjoni, kui ta lubab kasutada standardile 2 vastavaid EDS-seadmeid ka pärast 1. septembrit 2020.
      12.4.2.5.   Kõik alates 1. septembrist 2014 paigaldatud EDS-seadmed peavad vastama standardile 3.
      12.4.2.6.   Kõik EDS-seadmed peavad vastama standardile 3 hiljemalt 1. septembriks 2020, v.a punkti 12.4.2.3 kohaldamise korral.
      12.4.2.7.   Kõik käsipagasi läbivaatamiseks projekteeritud EDS-seadmed peavad vastama vähemalt standardile C1.
      12.4.2.8.   Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid sisaldava käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile C2.
      12.4.2.9.   Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid ning vedelikke, aerosoole ja geele sisaldava käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile C3.
      12.4.3.   EDS-seadmete kuvakvaliteedile esitatavad nõuded

      EDS-seadme kuva kvaliteet peab vastama komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikele nõuetele.
      12.5.   OHUKUJUTISE KUVA TUVASTAMISE (TIP) SÜSTEEM
      12.5.1.   Üldpõhimõtted

      12.5.1.1.   Ohukujutise kuva tuvastamise (TIP) süsteem peab suutma kuvada kombineeritud ohukujutisi (CTI) või fiktiivseid ohukujutisi (FTI).
      Kombineeritud ohukujutised (CTI) on ohtlikke esemeid sisaldavate kottide või muude saadetiste röntgenkujutised.
      Fiktiivsed ohukujutised (FTI) on ohtlike esemete röntgenkujutised, mis kuvatakse läbivaadatavate kottide või muude saadetiste röntgenkujutistele.
      Ohtlike esemete kujutised kuvatakse läbivaadatavate kottide ja muude saadetiste röntgenkujutisel ühtlaselt ja mitte kindlasse kohta.
      Kuvatavate kombineeritud ohukujutiste (CTI) ja fiktiivsete ohukujutiste (FTI) protsenti peab olema võimalik kindlaks määrata.
      Kombineeritud ohukujutiste puhul:

                  a)

                  kasutuskontseptsiooniga peab olema tagatud, et läbivaataja ei näe läbivalgustusseadme või EDS-seadme abil läbivaadatavaid kotte ega muid saadetisi ja ei saa kindlaks teha, kas talle kuvatakse või võidakse kuvada kombineeritud ohukujutis (CTI), ja

                  b)

                  TIP-süsteem ja ohukujutiste kogu peavad suutma mõistlikkuse piires tagada, et läbivaatajale ei kuvata vähemalt 12 kuu jooksul üht ja sama kombineeritud ohukujutist (CTI).

            Kui kombineeritud ohukujutistel (CTI) põhinevat TIP-süsteemi kasutatakse koos EDS-seadmega, mis on ette nähtud vaid registreeritud pagasi läbivaatamiseks, kohaldatakse punkti b alles alates 1. jaanuarist 2019.
      12.5.1.2.   TIP-süsteem ei tohi halvendada läbivalgustusseadmete või EDS-seadmete tööd ega tavapärast toimimist.
      Läbivaatuse teostajat ei teavitata ette kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutise (FTI) kuvamisest või sellest, et see on kuvatud, enne kui ilmub sellekohane teade vastavalt punktile 12.5.2.2.
      12.5.1.3.   TIP-süsteemi haldamise vahendid peavad olema kaitstud ja neile pääsevad ligi üksnes volitatud isikud.
      12.5.1.4.   Süsteemi kasutaja määrab TIP-süsteemi administraatori, kes vastutab TIP-süsteemi konfiguratsiooni haldamise eest.
      12.5.1.5.   Pädev asutus kontrollib korrapäraselt TIP-süsteemide nõuetekohast rakendamist ning tagab süsteemide õige konfiguratsiooni, sh kombineeritud ohukujutiste (CTI) ja fiktiivsete ohukujutiste (FTI) kasutamise korral nende realistliku ja asjakohase kuvamise, nõuetele vastavuse ning ajakohastatud virtuaalkujutiste kogu olemasolu.
      12.5.2.   TIP-süsteemi ülesehitus

      12.5.2.1.   TIP-süsteem sisaldab vähemalt järgmist:

                  a)

                  kombineeritud ohukujutiste (CTI) või fiktiivsete ohukujutiste (FTI) kogu; ja

                  b)

                  teadete esitamise ja kustutamise vahendid, ning

                  c)

                  konkreetsete läbivaatuse teostajate reageeringute tulemuste talletamise ja esitamise vahendid.

            12.5.2.2.   TIP-süsteem esitab läbivaatuse teostajale teate kõikidel järgmistel juhtudel:

                  a)

                  läbivaatuse teostaja reageeris ja kuvati kombineeritud ohukujutis (CTI) või fiktiivne ohukujutis (FTI);

                  b)

                  läbivaatuse teostaja ei reageerinud ja kuvati kombineeritud ohukujutis (CTI) või fiktiivne ohukujutis (FTI);

                  c)

                  läbivaatuse teostaja reageeris, ehkki kombineeritud ohukujutist (CTI) ega fiktiivset ohukujutist (FTI) ei kuvatud;

                  d)

                  kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutise (FTI) kuvamise katse ebaõnnestus ning pagasi läbivaatuse teostaja nägi seda.

            Teade kuvatakse nii, et see ei varja sellega seotud koti või muu saadetise kujutist.
      Teade on nähtav, kuni läbivaatuse teostaja selle kustutab. Punktides a ja b osutatud juhtudel ilmub teade koos kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutisega (FTI).
      12.5.2.3.   Juurdepääsu puhul sellistele läbivalgustusseadmetele, millele on paigaldatud TIP-süsteem, mida ka kasutatakse, on nõutav, et läbivaatuse teostaja kasutab kordumatut identifitseerimistunnust.
      12.5.2.4.   TIP-süsteemiga on võimalik säilitada üksikute läbivaatuse teostajate reageeringute tulemusi vähemalt 12 kuu jooksul ning aruannete esitamist võimaldaval kujul.
      12.5.2.5.   TIP-süsteemi ülesehituse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikke nõudeid.
      12.6.   LÕHKEAINE JÄLGEDE AVASTAMISE (ETD) SEADE
      12.6.1.   Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil peab olema võimalik koguda ja analüüsida tahkeid osakesi või aurustunud osakesi saastatud pindadelt või pagasi või muude saadetiste sisult ning anda lõhkeaine olemasolust märku häire abil. Läbivaatuseks kasutatav ETD-seade peab vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

                  a)

                  seadme tarvikuid ei tohi kasutada muudel kui tootja soovitatud tingimustel ega juhul, kui selgub, et kõnealuste tarvikute tõhusus on kasutamise käigus vähenenud;

                  b)

                  ETD-seadet võib kasutada ainult keskkonnas, mis on asjaomase seadme puhul heaks kiidetud.

            Tuleb sätestada standardid ETD-seadme kasutamiseks tahkete osakeste ja auruproovide võtmisel. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.6.2.   Tahkete osakeste analüüsil põhinevate lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadmete standardit kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 kasutusele võetavate ETD-seadmete suhtes.
      12.6.3.   Pädev asutus võib lubada hiljemalt kuni 1. juulini 2020 kasutada tahkete osakeste analüüsil põhinevaid ETD-seadmeid, mida ei ole sertifitseeritud liite 12-L kohaselt ja mis võeti kasutusele enne 1. juulit 2014.
      12.7.   VEDELA LÕHKEAINE AVASTAMISE SÜSTEEMI (LEDS) SEADMED
      12.7.1.   Üldpõhimõtted

      12.7.1.1.   Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seade peab suutma avastada ohtlikke aineid vedelikes, aerosoolides ja geelides vähemalt kindlaksmääratud üksikkogustes ning anda sellest häire abil märku.
      12.7.1.2.   Avastamine ei sõltu vedeliku, aerosooli või geeli pakendi kujust ega materjalist.
      12.7.1.3.   Seadet kasutatakse viisil, mis tagab, et pakendi asukoht ja asend tagaks avastamissuutlikkuse täieliku ärakasutamise.
      12.7.1.4.   Seade annab häire kõigil järgmistel juhtudel:

                  a)

                  kui selle abil avastatakse ohtlik aine;

                  b)

                  kui selle abil avastatakse ese, mis takistab ohtliku aine avastamist;

                  c)

                  kui see ei suuda hinnata, kas vedelik, aerosool või geel on ohutu või mitte;

                  d)

                  kui läbivaadatava koti sisu on analüüsimiseks liiga tihe.

            12.7.2.   Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmete standardid

      12.7.2.1.   Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmete suhtes kohaldatakse kolme standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.7.2.2.   Kõik vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmed peavad vastama standardile 1.
      Standardi 1 nõuetele vastavaid vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmeid võib kasutada hiljemalt 30. jaanuarini 2016.
      12.7.2.3.   Standardit 2 kohaldatakse kõikide vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmete suhtes, mis paigaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
      Kõik vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmed peavad vastama standardile 2 hiljemalt 31. jaanuariks 2016.
      12.7.3.   Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatamise seadmete vastastikune tunnustamine

      Kui seadme vastavust komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud standarditele on kinnitanud liikmesriigi pädev asutus või seda on tehtud tema nimel, tunnustavad selle vastavust kõnealustele standarditele ka teised liikmesriigid. Liikmesriigid teatavad komisjonile seadmete kinnitamiseks määratud asutuste nimed ja nõudmise korral muud asjakohased üksikasjad. Komisjon teavitab nendest asutustest teisi liikmesriike.
      12.8.   UUSI TEHNOLOOGIAID KASUTAVAD LÄBIVAATUSMEETODID
      12.8.1.   Liikmesriik võib lubada läbivaatusmeetodit, mis kasutab käesolevas määruses sätestamata uusi tehnoloogiaid, tingimusel et:

                  a)

                  seda kasutatakse uue läbivaatusmeetodi hindamiseks, ja

                  b)

                  see ei mõjuta negatiivselt üldist julgestuse taset, ja

                  c)

                  asjaomastele isikutele, sealhulgas reisijatele, antakse asjakohast teavet katse tegemise kohta.

            12.8.2.   Enne läbivaatusmeetodi kavandatud kasutuselevõtmist teavitab asjaomane liikmesriik kirjalikult komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavast uuest läbivaatusmeetodist, mida ta kavatseb lubada, ja lisab hinnangu selle kohta, kuidas tagatakse uue meetodi kasutamise vastavus punkti 12.8.1 alapunkti b nõuetele. Teade peab sisaldama ka üksikasjalikku teavet meetodi või menetluse kasutamise kavandatavate asukohtade ja kavandatud hindamisperioodi pikkuse kohta.
      12.8.3.   Kui komisjon annab liikmesriigile positiivse vastuse või kui kolme kuu jooksul alates kirjaliku taotluse kättesaamisest ei ole vastust saabunud, võib liikmesriik lubada uusi tehnoloogiaid rakendava läbivaatusmeetodi kasutusele võtta.
      Kui komisjon ei ole veendunud, et kavandatud läbivaatusmeetod annab piisava tagatise, et lennundusjulgestuse üldine tase liidus säilib, teatab komisjon sellest liikmesriigile kolme kuu jooksul alates punktis 12.8.2 osutatud teate kättesaamisest ning selgitab oma kahtlusi. Sel juhul ei alusta asjaomane liikmesriik läbivaatusmeetodi kasutamist enne, kui komisjon on sellega rahul.
      12.8.4.   Iga uusi tehnoloogiaid kasutava läbivaatusmeetodi puhul võib hindamisperiood kesta kuni 18 kuud. Komisjon võib kõnealust hindamisperioodi pikendada kuni 12 kuu võrra tingimusel, et liikmesriik esitab pikendusele piisava põhjenduse.
      12.8.5.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus esitab hindamisperioodi jooksul vähemalt iga kuue kuu järel komisjonile hindamist käsitleva arenguaruande. Komisjon teavitab teisi liikmesriike arenguaruande sisust. Kui arenguaruandeid ei esitata, võib komisjon nõuda liikmesriigilt katse lõpetamist.
      12.8.6.   Kui komisjon ei ole aruande alusel veendunud, et katsetatav läbivaatusmeetod annab piisava tagatise, et üldine lennundusjulgestuse tase liidus säilib, teatab komisjon liikmesriigile, et katse on peatatud ajani, mil suudetakse anda kõnealune tagatis.
      12.8.7.   Hindamisperiood ei tohi olla pikem kui 30 kuud.
      12.9.   POMMIKOERAD
      12.9.1.   Üldpõhimõtted

      12.9.1.1.   Pommikoerad peavad suutma avastada kindlaksmääratud suurusega ja suuremaid lõhkeaine üksikkoguseid ning nendest märku anda.
      12.9.1.2.   Avastamine ei tohi sõltuda lõhkeaine kujust, asukohast ega asendist.
      12.9.1.3.   Kui pommikoer avastab komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D nimetatud lõhkeaine, annab ta sellest märku passiivse reaktsiooniga.
      12.9.1.4.   Pommikoera ja tema juhti võidakse läbivaatamisel kasutada juhul, kui nad on tunnustatud nii eraldi kui ka meeskonnana.
      12.9.1.5.   Pommikoerale ja tema juhile korraldatakse esmast ja korduvat koolitust, et tagada nõutavate oskuste omandamine ja säilitamine ning vajaduse korral uute oskuste omandamine.
      12.9.1.6.   Tunnustuse saamiseks peab pommikoera meeskond, mis koosneb pommikoerast ja tema juhist/juhtidest, olema edukalt läbinud vastava koolituse.
      12.9.1.7.   Pommikoera meeskonnale annab tunnustuse pädev asutus või tema esindaja vastavalt komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liidetele 12-E ja 12-F.
      12.9.1.8.   Kui pädev asutus on oma tunnustuse andnud, võib pommikoera meeskonda kasutada julgestusalase läbivaatuse teostamisel, kasutades vabajooksu või lõhkeaine kaughaistmise meetodit.
      12.9.2.   Pommikoertega seotud standardid

      12.9.2.1.   Pommikoertega seotud toimivusnõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D.
      12.9.2.2.   Isikute, käsipagasi, muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete, sõidukite, õhusõidukite, pardavarude ja lennujaamavarude ning lennujaama julgestuspiirangualade läbivaatamiseks kasutatav pommikoera meeskond peab vastama avastamist käsitlevale standardile 1.
      12.9.2.3.   Registreeritud pagasi, lennuettevõtja posti, lennuettevõtja saadetiste, lasti ja posti läbivaatamiseks kasutatav pommikoera meeskond peab vastama avastamist käsitlevale standardile 2.
      12.9.2.4.   Pommikoera meeskonda, kes on tunnustatud avastama lõhkeaineid, kasutades lõhkeaine kaughaistmise meetodit, võib kasutada üksnes lasti, kuid mitte muude. standardis 2 sätestatud kohtade läbivaatamiseks.
      12.9.2.5.   Pommikoer, keda kasutatakse lõhkeainete avastamiseks, peab olema varustatud asjakohaste vahenditega, mis võimaldab pommikoera selgelt identifitseerida.
      12.9.2.6.   Lõhkeainete avastamisel peab pommikoeraga kaasas olema juht, kes on tunnustatud pommikoertega töötamiseks.
      12.9.2.7.   Vabajooksu meetodi jaoks tunnustatud pommikoeral tohib olla ainult üks juht. Üks juht võib saada tunnustuse maksimaalselt kahe pommikoera juhtimiseks.
      12.9.2.8.   Lõhkeaine kaughaistmise meetodi jaoks tunnustatud pommikoeral tohib olla maksimaalselt kuni kaks juhti.
      12.9.3.   Koolitusnõuded

         Üldised koolitusega seotud kohustused

      12.9.3.1.   Pommikoera meeskonna koolitus hõlmab teoreetilist ja praktilist väljaõpet ning väljaõpet töökohal.
      12.9.3.2.   Pädev asutus peab kindlaks määrama koolituse sisu või selle heaks kiitma.
      12.9.3.3.   Koolituse viib läbi pädev asutus või tema esindaja, kasutades selleks punkti 11.5 kohaselt kvalifitseeritud instruktoreid.
      12.9.3.4.   Lõhkeainete avastamiseks väljaõpetatavad koerad on eriotstarbelised koerad.
      12.9.3.5.   Koolituse ajal kasutatakse lõhkeaineid simuleerivaid õppevahendeid.
      12.9.3.6.   Kõik isikud, kes puutuvad õppevahenditega kokku, saavad vastava koolituse, et vältida saastamist.

         Pommikoera meeskondade esmakoolitus

      12.9.3.7.   Pommikoera meeskond läbib esmase koolituse, mis on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punktis 12.9.3 sätestatud kriteeriumidega.
      12.9.3.8.   Pommikoera meeskonna esmakoolitus hõlmab praktilist väljaõpet tulevases töökeskkonnas.

         Pommikoera meeskondade korduvkoolitus

      12.9.3.9.   Pommikoer ja tema juht peavad täitma korduvkoolituse nõudeid nii eraldi kui ka meeskonnana.
      12.9.3.10.   Korduvkoolituse eesmärk on säilitada esmakoolituse käigus omandatud oskused ja julgestusalaste arengutega seoses omandatud oskused.
      12.9.3.11.   Pommikoera meeskonna korduvkoolitus toimub vähemalt iga kuue nädala järel. Korduvkoolituse minimaalne kestus on neli tundi iga kuue nädala järel.
      12.9.3.12.   Punkti 11 ei kohaldata juhul, kui pommikoera õpetatakse vähemalt kord nädalas tundma ära kõiki komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D loetletud aineid.

         Pommikoera meeskondade väljaõpet käsitlevad andmed

      12.9.3.13.   Nii pommikoera kui ka tema juhi esmast koolitust ja korduvkoolitust käsitlevaid andmeid säilitatakse vähemalt nende töölepingu jooksul ja need tehakse nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks.

         Pommikoera meeskondade jooksev koolitus

      12.9.3.14.   Läbivaatuse teostamiseks kasutatavale pommikoerale viiakse jooksvalt läbi koolitusi, et ta vastaks komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D sätestatud toimivusnõuetele.
      12.9.3.15.   Jooksvaid koolitusi korraldatakse korduva pistelise koolitusena tööperioodi jooksul ja selle ajal hinnatakse pommikoera avastamisvõimet tunnustatud õppevahendite abil.
      12.9.4.   Tunnustamine

      12.9.4.1.   Tunnustamise abil tagatakse, et hinnatakse kõiki järgmisi oskusi:

                  a)

                  pommikoera suutlikkus vastata komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D sätestatud toimivusnõuetele;

                  b)

                  pommikoera suutlikkus anda passiivse viitamisega märku lõhkeaine olemasolust;

                  c)

                  pommikoera ja tema juhi/juhtide suutlikkus töötada tulemusliku meeskonnana;

                  d)

                  juhi suutlikkus juhtida pommikoera õigesti, tõlgendada asjakohaselt pommikoera reaktsiooni lõhkeaine leidmisel ja reageerida asjakohaselt pommikoera reaktsioonile.

            12.9.4.2.   Tunnustamise ajal simuleeritakse pommikoera meeskonna kõiki töökeskkondi.
      12.9.4.3.   Pommikoera meeskond peab edukalt läbima väljaõppe kõikide töökeskkondade puhul, mille suhtes tunnustust taotletakse.
      12.9.4.4.   Tunnustamine toimub komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liidete 12-E ja 12-F kohaselt.
      12.9.4.5.   Tunnustamise kehtivuse periood ei tohi olla pikem kui 12 kuud.
      12.9.5.   Kvaliteedikontroll

      12.9.5.1.   Pommikoera meeskonna suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-G sätestatud kvaliteedikontrollimeetmeid.
      12.9.6.   Läbivaatusmeetodid

      Täiendavad üksikasjalikud nõuded on esitatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.10.   METALLIDETEKTORID (MDE)
      Üksikasjalikud nõuded metallidetektori (MDE) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.11.   TURVASKANNERID
      12.11.1.   Üldpõhimõtted

      Turvaskanner on inimeste läbivaatamise süsteem, mis võimaldab avastada metallist ja mittemetallist esemeid, mis erinevad inimese nahast ja mida kantakse kehal või riiete sees.
      Turvaskanner koos kujutist analüüsiva töötajaga võib koosneda avastamissüsteemist, mis loob kujutise inimese kehast, et kõnealune töötaja saaks seda analüüsida ja teha kindlaks, et läbivaadatav isik ei kannaks oma kehal metallist või mittemetallist eset, mis eristub inimese nahast. Kui kujutist analüüsiv töötaja teeb sellise eseme kindlaks, teatatakse läbivaatuse teostajale selle asukoht täiendavaks kontrolliks. Sel juhul käsitatakse kujutist analüüsivat töötajat avastamissüsteemi lahutamatu osana.
      Ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskanner võib koosneda avastamissüsteemist, mis automaatselt avastab metallist ja mittemetallist esemed, mis erinevad inimese nahast ja mida läbivaadatav inimene kannab kehal. Kui süsteem teeb sellise eseme kindlaks, näidatakse läbivaatuse teostajale kriipsujukul selle asukoht.
      Reisijate läbivaatuseks kasutatav turvaskanner peab vastama kõikidele järgmistele standarditele:

                  a)

                  turvaskannerid võimaldavad avastada vähemalt kindlaksmääratud metallist ja mittemetallist esemed, sh lõhkeained, üksikult ja koos teiste esemetega ja annavad sellest häirega märku;

                  b)

                  avastamine ei sõltu eseme asukohast ega asendist;

                  c)

                  süsteemil peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud;

                  d)

                  turvaskannerid peavad olema paigutatud nii, et nende toimivust ei mõjuta häireallikad;

                  e)

                  turvaskannerite nõuetekohast toimimist katsetatakse iga päev;

                  f)

                  turvaskannerit kasutatakse kooskõlas tootja poolt ettenähtud kasutuskontseptsiooniga.

            Reisijate läbivaatuseks kasutatavad turvaskannerid võetakse kasutusele ja neid kasutatakse kooskõlas nõukogu soovitusega 1999/519/EÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/35/EL (9).
      12.11.2.   Turvaskannerite standardid

      Turvaskannerite toimivusnõuded on sätestatud liites 12-K, mis liigitatakse salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” ning mida käsitletakse vastavalt otsusele (EL, Euratom) 2015/444.
      Alates käesoleva määruse jõustumisest peavad turvaskannerid vastama liites 12-K määratletud standardile.
      12.11.2.1.   Kõik turvaskannerid peavad vastama standardile 1.
      Standard 1 kaotab kehtivuse 1. jaanuaril 2022.
      12.11.2.2.   Standardit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 paigaldatud turvaskannerite suhtes.
      12.12.   JALANÕUDE METALLIDETEKTORID (SMD)
      12.12.1.   Üldpõhimõtted

      12.12.1.1.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada üksikult või kombineeritult kindlaksmääratud metallesemeid ning nendest häirega märku andma.
      12.12.1.2.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada metalleseme sõltumata selle asukohast ja asendist.
      12.12.1.3.   Jalanõude metallidetektor (SMD) tuleb paigutada kindlale alusele.
      12.12.1.4.   Jalanõude metallidetektoril (SMD) peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud.
      12.12.1.5.   Jalanõude metallidetektori (SMD) seadistuste reguleerimisvahendid peavad olema kaitstud ja neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.
      12.12.1.6.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab metalleseme tuvastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire vastavalt punktile 12.12.1.1. Mõlemat liiki häired peavad olema märgatavad ühe meetri kauguselt.
      12.12.1.7.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab olema paigutatud nii, et seda ei mõjuta häireallikad.
      12.12.2.   Jalanõude metallidetektori (SMD) standardid

      12.12.2.1.   Jalanõude metallidetektori (SMD) suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
      12.12.2.2.   Kõik jalanõude metallidetektorid (SMD), mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
      12.12.2.3.   Kõik läbivaatuse metallidetektorid (SMD), mida kasutatakse reisijate läbivaatuseks, peavad vastama standardile 2.
      12.12.2.4.   Kõik jalanõude metallidetektorid (SMD) peavad suutma lahendada metallidetektorväravate (WTMD) tekitatud häireid kõrgusel, mis ulatub maapinnast kuni 35 cm kõrguseni.
      12.13.   AUTOMAATTUVASTUSE TARKVARA (ACS)
      12.13.1.   Üldpõhimõtted

      12.13.1.1.   Automaattuvastuse tarkvara (ACS) peab suutma kõikide läbivalgustus- või EDS-seadme abil kuvatud röntgenkujutiste puhul kindlaks teha, kas need võivad sisaldada ohtlikke esemeid, ja peaks suutma automaatselt tuvastada lihtsaid kujutisi, kus ohtlikke esemeid ei leidu.
      12.13.1.2.   Automaattuvastuse tarkvara (ACS) peab kuvama läbivaatuse teostajale kujutised, mis sisaldavad võimalikke ohuallikaid, või mis on tarkvara abil analüüsimiseks liiga keerulised.
      12.13.1.3.   Automaattuvastuse tarkvara (ACS) ei tohi halvendada läbivalgustusseadmete ja EDS-seadmete tööd ega tavapärast toimimist.
      12.13.1.4.   Kui automaattuvastuse tarkvara (ACS) on sisse lülitatud, antakse läbivaatuse teostajale sellest visuaalse näidiku abil teada.
      12.13.1.5.   EDS-seadmega kasutamise puhul ei tohi automaattuvastuse tarkvara (ACS) takistada häire andmist.
      12.13.1.6.   Automaattuvastuse tarkvara (ACS) ei lahenda läbivalgustusseadme või EDS-seadme abil kuvatud kombineeritud ohukujutisi ja röntgenkujutisi, mis sisaldavad TIP-süsteemi esitatud fiktiivseid ohukujutisi (FTI).
      12.13.1.7.   Automaattuvastuse tarkvara (ACS) haldamise vahendid peavad olema kaitstud ja neile pääsevad ligi üksnes volitatud isikud.
      12.13.2.   Toimivusnõuded

      12.13.2.1.   Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-A

      Üksikasjalikud nõuded metallidetektorväravate (WTMD) ja jalanõude metallidetektorite (SMD) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-B

      Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-C

      Üksikasjalikud nõuded vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatamise seadmete toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-D

      Üksikasjalikud nõuded pommikoerte toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-E

      Üksikasjalikud nõuded pommikoerte tunnustamise korra kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-F

      Üksikasjalikud nõuded pommikoerte tunnustamisega seotud testimiskoha ja -tingimuste kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-G

      Üksikasjalikud nõuded pommikoerte kvaliteedikontrollinõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-H

      Üksikasjalikud nõuded vabajooksul pommikoera kasutamise meetodeid käsitlevate standardite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-I

      Üksikasjalikud nõuded pommikoerte puhul kasutatavat lõhkeaine kaughaistmise meetodit käsitlevate standardite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-J

      Üksikasjalikud nõuded metallidetektorite (MDE) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-K

      Üksikasjalikud nõuded turvaskannerite toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-L

      Üksikasjalikud nõuded lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         LIIDE 12-M

      Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (2)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2.454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

         (8)  Nõukogu soovitus 1999/519/EÜ, 12. juuli 1999, üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) (EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ (ELT L 179, 29.6.2013, lk 1).