title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103, 23. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise, lihtsustamise ja tugevdamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  24.1.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 21/13

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/103,
         23. jaanuar 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1998 seoses teatavate konkreetsete lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise, lihtsustamise ja tugevdamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1998 (2) rakendamisel saadud kogemused näitavad, et teatavate ühiste põhistandardite rakendamise viise tuleks pisut muuta.

                     (2)

                     Teatavaid konkreetseid lennundusjulgestusmeetmeid tuleks selgitada, ühtlustada ja lihtsustada, et suurendada õigusselgust, standardida õigusaktide ühtset tõlgendamist ja veelgi kindlamalt tagada lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite parim võimalik rakendamine.

                     (3)

                     Lisaks sellele nõuavad uued suundumused seoses lennujaamade ja lennuettevõtjate tegevusega, tehnoloogiaga ja turvaseadmetega, muutused ohtude ja riskide üldises olukorras ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni rahvusvaheliste standardite ja soovituste muutumine rakenduseeskirjade vastavat muutmist.

                     (4)

                     Muudatused hõlmavad meetmeid järgmistes valdkondades: lennujaama julgestus, taustakontrolli eeskirjade läbivaatamine, et edendada julgeolekukultuuri ja vastupanuvõimet ning jalatsites paiknevate lõhkeainete avastamise seadmete ja lõhkeainete aurude avastamise seadmete kasutuselevõtt, nende toimivusnõuete kehtestamine ja nende kasutamine.

                     (5)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1998 vastavalt muuta.

                     (6)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 alusel loodud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub 1. veebruaril 2019. Käesoleva määruse lisa punkte 2, 20, 25, 26, 28–38, 44 ja 45 kohaldatakse alates 31. detsembrist 2020.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 23. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

            (2)  Komisjoni 5. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa muudetakse järgmiselt:

                        1)

                        punkt 1.1.3.4 asendatakse järgmisega:

                                    „1.1.3.4

                                    Selliste kriitiliste osade julgestusotstarbeline läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tehakse võimalikult kiiresti, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud keegi järgmistest isikutest:

                                                a)

                                                läbivaatamata isikud;

                                                b)

                                                muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed;

                                                c)

                                                liidu lennujaamadest saabuvad reisijad ja meeskonnaliikmed, kes saabuvad liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 (*1) artiklis 1, välja arvatud juhul kui neile tullakse nende saabumisel vastu ja neid saadetakse kõnealustest aladest väljaspool vastavalt punktile 1.2.7.3.

                                          Käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine, ja seda ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud.
                                    Alapunktide b ja c osas kohaldatakse seda sätet ainult selliste kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja meeskonnaliikmed.

                           (*1)  Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).“;"

                        2)

                        punkt 1.2.3 asendatakse järgmisega:
                        „1.2.3.   Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded

                        1.2.3.1.   Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli.
                        1.2.3.2.   Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks.
                        1.2.3.3   Kui isik ei läbi tugevdatud taustakontrolli, blokeeritakse tema läbipääsuluba viivitamata või tunnistatakse see kehtetuks ning see tagastatakse pädevale asutusele, käitajale või selle väljastanud üksusele.
                        1.2.3.4.   Läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal.
                        Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad kinni pidama isiku, kes ei kanna oma läbipääsuluba nähtaval kohal sellisel julgestuspiirangualal, kus ei viibi reisijad, ja temast vajaduse korral teatama.
                        1.2.3.5.   Läbipääsuluba tagastatakse viivitamata, kui:

                                    a)

                                    pädev asutus, käitaja või väljastanud üksus seda nõuab;

                                    b)

                                    töösuhe lõpetatakse;

                                    c)

                                    tööandja vahetub;

                                    d)

                                    muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud,

                                    e)

                                    tunnistus või läbipääsuluba aegub;

                                    f)

                                    tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks.

                              1.2.3.6.   Meeskonnaliikme tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele.
                        1.2.3.7.   Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata.“;

                        3)

                        punkti 1.2.6.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    olema seotud ettevõtjaga või registreeritud sõidukikasutajaga turvaliste sõidukite registreerimise andmebaasi kaudu.“;

                        4)

                        punkti 1.2.6.3 viimane lause asendatakse järgmisega:
                        „Elektroonilised sõidukiload peavad olema elektrooniliselt loetavad ka lennualal.“;

                        5)

                        punkti 1.3.1.1 alapunkt f asendatakse järgmisega:

                                    „f)

                                    lõhkeaine jälgede avastamise seade (ETD) koos käsimetallidetektoriga (HHMD);“;

                        6)

                        punkti 1.3.1.1 lisatakse punktid g ja h:

                                    „g)

                                    jalanõude metallidetektorid (SMD);

                                    h)

                                    jalanõude lõhkeainedetektorid (SED).“;

                        7)

                        punkti 1.3.1.1. lõppu lisatakse järgmine lause:
                        „Jalanõude metallidetektorit ja jalanõude lõhkeainedetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.“;

                        8)

                        punkt 1.3.1.3 asendatakse järgmisega:

                                    „1.3.1.3.

                                    Pommikoeri, lõhkeaine jälgede avastamise seadet (ETD) ning ETD-seadet koos jalanõude lõhkeainedetektoriga kasutatakse muude isikute kui reisijate läbivaatusel üksnes täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise alternatiivina käsitsi läbivaatusele, käsitsi läbivaatusele koos SMDga, metallidetektorväravaga (WTMD) või turvaskanneriga.“;

                        9)

                        punkti 3.1.3 lõppu lisatakse järgmine tekst:
                        „Eespool nimetatud salvestatud andmeid võib säilitada elektroonilisel kujul.“;

                        10)

                        punkt 4.0.3 asendatakse järgmisega:

                                    „4.0.3

                                    Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast sellises liikmesriigis, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“;

                        11)

                        lisatakse punkt 4.0.6:

                                    „4.0.6

                                    Reisijad ja nende käsipagas, mis saabuvad sellise liikmesriigi lennujaamast, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“;

                        12)

                        punkti 4.1.1.2 alapunkt f asendatakse järgmisega:

                                    „f)

                                    lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil koos käsimetallidetektoriga (HHMD);“;

                        13)

                        punkti 4.1.1.2 lisatakse alapunktid g ja h:

                                    „g)

                                    jalanõude metallidetektori (SMD) abil;

                                    h)

                                    jalanõude lõhkeainedetektori (SED) abil.“;

                        14)

                        punkt 4.1.1.9 asendatakse järgmisega:

                                    „4.1.1.9.

                                    Pommikoeri, ETD-seadet, SMD-seadet ja SED-seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina.“;

                        15)

                        punkt 4.1.3.1 asendatakse järgmisega:

                                    „4.1.3.1

                                    Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli või geeli võib vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega enne julgestuspiirangualale lubamist läbivaatusest vabastada, kui see on kuni 100-milliliitrises või samasuguse mahutavusega üksikpakendites, mis on ühes läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis nii, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud.“;

                        16)

                        punkt 4.1.3.2 jäetakse välja;

                        17)

                        punkti 5.0.3 muudetakse järgmiselt:

                                    „5.0.3

                                    Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast, mille liikmesriik on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“;

                        18)

                        lisatakse punkt 5.0.6:

                                    „5.0.6

                                    Registreeritud pagas, mis saabub sellisest liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile.“;

                        19)

                        5. peatüki liide 5-A asendatakse järgmisega:

                              „LIIDE 5-A
                              REGISTREERITUD PAGAS

                                 KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA

                              Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:

                                             Kanada

                                             Fääri saared (Vagari lennujaam)

                                             Gröönimaa (Kangerlussuaqi lennujaam)

                                             Guernesey

                                             Mani saar

                                             Jersey

                                             Montenegro

                                             Singapuri Vabariik (Singapuri Changi lennujaam)

                                             Iisraeli Riik (Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam)

                                             Ameerika Ühendriigid

                                    Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
                              Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.

                        ;

                        20)

                        punkt 6.1.3 jäetakse välja;

                        21)

                        punkti 6.8.3.6 alapunkt d asendatakse järgmisega:

                                    „d)

                                    saadetise sisu või koondsaadetise märge, kui see on asjakohane; ja“;

                        22)

                        punkti 6.8.3.6 lõppu lisatakse järgmine tekst:
                        „Koondsaadetiste puhul säilitab ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3), kes on koostanud koondsaadetise, eespool sätestatud teabe iga üksiksaadetise kohta vähemalt selle hetkeni, mil on saadetise hinnanguline saabumisaeg esimesse Euroopa Liidu lennujaama või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.“;

                        23)

                        lisatakse punkt 6.8.3.8:

                                    „6.8.3.8.

                                    Liites 6-I loetletud kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.7. enne järgmist lendu.“;

                        24)

                        lisatakse punkt 6.8.3.9:

                                    „6.8.3.9.

                                    Liites 6-I loetlemata kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.2. enne järgmist lendu. Liites 6-F loetletud kolmandast riigist saabuvate saadetiste saatedokumendid peavad vastama vähemalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni saadetise julgestusalase deklareerimise kavale.“

                        25)

                        lisatakse punktid 11.0.8 ja 11.0.9:
                        11.0.8   Käesolevas peatükis tähendab „radikaliseerumine“ sellist nähtust ühiskonnas, mille puhul inimesed võtavad omaks äärmuslikke arvamusi, seisukohti ja ideid, mis võivad viia terrorismini.
                        11.0.9   Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse, ilma et sellega piirataks kohaldatavaid liidu ja riiklikke õigusakte, et punktides 11.1.3 ja 11.1.4 kirjeldatud protsessi läbiva isiku usaldusväärsuse kindlaksmääramisel käsitavad liikmesriigid vähemalt järgmist:

                                    a)

                                    kuriteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/681 (*2) II lisas
                                    ning

                                    b)

                                    terroriaktid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (*3).

                              Punktis b loetletud kuriteod loetakse diskvalifitseerivateks kuritegudeks.

                           (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132)."

                           (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)“;"

                        26)

                        punkt 11.1 asendatakse järgmisega:
                        „11.1.   TÖÖLEVÕTMINE
                        11.1.1.   Isikud, kes võetakse tööle julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestuskontrolli meetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks, peavad olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli.
                        11.1.2   Isikud, kes võetakse tööle mujal kui julgestuspiirangualal, läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks või kellel on saatjata juurdepääs lennukaubale ja -postile, lennuettevõtja postile, lennuettevõtja saadetistele, pardavarudele ja lennujaamavarudele, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, peavad olema edukalt läbinud kas tugevdatud või standardse taustakontrolli. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, otsustab selle, kas teha tuleb tugevdatud või standardne taustakontroll, pädev asutus vastavalt kohaldatavatele riiklikele eeskirjadele.
                        11.1.3.   Kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega peab tugevdatud taustakontroll vähemalt:

                                    a)

                                    tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;

                                    b)

                                    hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;

                                    c)

                                    hõlmama töökogemust, haridust ning võimalikke lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta;

                                    d)

                                    hõlmama jälitusteavet ja muud riiklikele pädevatele asutustele kättesaadavat asjakohast teavet, mis nende arvates võib olla vajalik, et hinnata töötaja sobivust selliste ülesannete täitmiseks, mis nõuavad tugevdatud taustakontrolli.

                              11.1.4.   Kooskõlas liidu ja riiklike õigusaktidega peab standardne taustakontroll vähemalt:

                                    a)

                                    tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;

                                    b)

                                    hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;

                                    c)

                                    hõlmama töökogemust, haridust ja lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta.

                              11.1.5.   Standardse taustakontrolli või tugevdatud taustakontrolli punktid a–c peab isik olema läbinud enne, kui ta saab esialgse julgestusalase koolituse, mis hõlmab juurdepääsu teabele, mis ei ole avalikult kättesaadav turvalisusega seotud tundlikkuse tõttu. Kui see on kohaldatav, peab isik olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli punkti d, enne kui tal on lubatud täita läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muid julgestuskontrolli ülesandeid või olla vastutav nende ülesannete täitmise eest.
                        11.1.6   Tugevdatud või standardne taustakontroll loetakse mitteläbituks, kui ei ole rahuldavalt täidetud kõik elemendid vastavalt punktides 11.1.3 ja 11.1.4 või kui mingil hetkel need elemendid ei anna vajalikku kindlust isiku usaldusväärsuses.
                        Liikmesriigid püüavad luua asjakohased ja tõhusad mehhanismid, mille abil tagada teabe vahetamine riiklikul tasandil ja teiste riikidega, et täpsustada ja hinnata taustakontrolli käsitlevat teavet.
                        11.1.7   Taustakontrolli suhtes kohaldatakse järgmist:

                                    a)

                                    punktides 11.1.3 ja 11.1.4 sätestatud elementide pideva läbivaatamise mehhanism, viivitamatu teatamisega pädevale asutusele, käitajale või väljastanud üksusele igast asjaolust, mis võib mõjutada usaldusväärsust. Pädevate ametiasutuste, ettevõtjate ja üksuste vahelise teavitamise, teabe vahetamise ja teabe sisu käsitlev kord kehtestatakse riikliku õigusega ning selle üle tehakse järelevalvet kooskõlas riikliku õigusega; või

                                    b)

                                    korduv korrapärane tugevdatud taustakontroll mitte üle kaheteistkümne kuu kestvate ajavahemike järel või standardne taustakontroll mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul.

                              11.1.8.   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute töölevõtmise protsess peab hõlmama vähemalt kirjalikku taotlust ja vestlust, mis on ette nähtud võimete ja sobivuse esialgseks hindamiseks.
                        11.1.9.   Julgestuskontrolli meetmete kohaldamiseks tööle võetaval isikul peab olema vaimne ja füüsiline võimekus ning sobivus, mis on vajalikud talle määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks, ning kõnealuste nõuete olemus tuleb teatavaks teha töölevõtmise protsessi alguses.
                        Kõnealust võimekust ja sobivust hinnatakse töölevõtmise protsessi ajal ning enne võimaliku katseaja lõpetamist.
                        11.1.10   Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute kohta säilitatakse vähemalt nende lepingu kestuse vältel töölevõtmist käsitlevaid andmed, sealhulgas võimalike hindamistestide tulemused.
                        11.1.11   Siseohu tõrjumiseks peab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklites 12, 13 ja 14 osutatud julgestuskava, olenemata punktis 11.2 loetletud asjaomase töötajate koolituse sisust ja töötajate oskustest, sisaldama asjakohast sisepoliitikat ja sellega seotud meetmeid töötajate teadlikkuse suurendamiseks julgeolekukultuuri edendamiseks.
                        11.1.12   Enne 31. detsembrit 2020 edukalt läbitud taustakontrollid jäävad kehtima nende aegumiseni või 30. juunini 2023 olenevalt sellest, kumb on varasem.“;

                        27)

                        Punkti 11.1.2 lõppu lisatakse järgmine tekst:
                        „Töölevõtmise-eelsed kontrollid lõpetatakse 31. juuliks 2019. Töölevõtmise-eelse kontrolli läbinud isikud läbivad taustakontrolli hiljemalt 30. juuniks 2020.“;

                        28)

                        punkti 11.2.2 alapunkt k asendatakse järgmisega:

                                    „k)

                                    oskus selgelt ja enesekindlalt väljenduda ning“;

                        29)

                        punkti 11.2.2 lisatakse alapunkt l:

                                    „l)

                                    teadlikkus elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        30)

                        punkti 11.2.3.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        31)

                        punkti 11.2.3.3 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        32)

                        punkti 11.2.3.6 alapunkt a asendatakse järgmisega:

                                    „a)

                                    teadlikkus õhusõiduki läbiotsimisega seotud õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“;

                        33)

                        punkti 11.2.3.7 alapunkt a asendatakse järgmisega:

                                    „a)

                                    teadlikkus sellest, kuidas kaitsta õhusõidukit ja hoida ära loata juurdepääs sellele, ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;“;

                        34)

                        punkti 11.2.3.8 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        35)

                        punkti 11.2.3.9 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        36)

                        punkti 11.2.3.10 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        37)

                        punkti 11.2.6.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        38)

                        punkti 11.2.7 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.“;

                        39)

                        punkti 11.3.1 alapunkt b asendatakse järgmisega:

                                    „b)

                                    läbivalgustusseadmeid või lõhkeaine avastamise seadet (EDS) käsitsevate isikute puhul korduvat sertifitseerimist või tunnustamist vähemalt iga kolme aasta järel; ja“;

                        40)

                        punkt 11.3.2 asendatakse järgmisega:

                                    „11.3.2

                                    Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevad isikud peavad esialgse sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana läbima kujutiste tõlgendamise standarditud testi.“;

                        41)

                        punkt 11.3.3 asendatakse järgmisega:

                                    „11.3.3

                                    Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute korduv sertifitseerimine või tunnustamine peab hõlmama nii kujutiste tõlgendamise standarditud testi kui ka töö tõhususe hindamist.“;

                        42)

                        punktist 11.4.1 jäetakse välja järgmine lõik:
                        „Testi tulemused esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse ning neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“;

                        43)

                        punkt 11.4.2 asendatakse järgmisega:

                                    „11.4.2

                                    Üksikute läbivaatuse tegijate tõhusust hinnatakse iga kuuekuulise ajavahemiku lõpus. Hindamise tulemused:

                                                a)

                                                esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse;

                                                b)

                                                neid kasutatakse puuduste avastamiseks ning edaspidiste koolituste ja testimiste kohandamiseks, et puuduseid kõrvaldada ning

                                                c)

                                                neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana.“;

                        44)

                        punkti 11.5.1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

                                    „a)

                                    isik on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli;“;

                        45)

                        punkti 11.6.3.5 alapunkt a asendatakse järgmisega:

                                    „a)

                                    isikule on tehtud punkti 11.1.3 kohane tugevdatud taustakontroll;“;

                        46)

                        punkti 11.6.5.5 lisatakse järgmine lause:
                        „Initsiaalidega valideerimise igal leheküljel võib asendada kogu dokumendi elektroonilise allkirjastamisega.“;

                        47)

                        lisatakse punktid 12.0.4 ja 12.0.5:
                        12.0.4   Kui mitut liiki julgestusseadmeid kasutatakse koos, peab iga seade vastama määratletud spetsifikatsioonidele ja ka käesolevas peatükis kehtestatud standarditele nii eraldi kui ka teiste seadmetega koos.
                        12.0.5   Seadmed paigutatakse, paigaldatakse ja neid hooldatakse kooskõlas seadmete tootja nõuetega.“;

                        48)

                        punkt 12.1.1.8 jäetakse välja;

                        49)

                        punkti 12.5.1.1 viimane lause asendatakse järgmisega:
                        „Kui kombineeritud ohukujutistel (CTI) põhinevat TIP-süsteemi kasutatakse koos EDS-seadmega, mis on ette nähtud vaid registreeritud pagasi läbivaatamiseks, kohaldatakse punkti b alles alates 1. septembrist 2020.“;

                        50)

                        lisatakse punkt 12.11.2.3:

                                    „12.11.2.3.

                                    Standardit 2.1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 paigaldatud turvaskannerite suhtes.“;

                        51)

                        punkt 12.12 asendatakse järgmisega:
                        „12.12   JALANÕUDE METALLIDETEKTORID
                        12.12.1.   Üldpõhimõtted

                        12.12.1.1.   Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid nii üksikult kui ka koos ning nendest häirega märku andma..
                        12.12.1.2.   Jalanõude lõhkeainedetektor (SED) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud lõhkeaineid ning nendest häirega märku andma.
                        12.12.1.3.   SMD- ja SED-seadmed peavad suutma tuvastada metalleseme või lõhkeaine sõltumata selle asukohast ja asendist.
                        12.12.1.4.   SMD- ja SED-seadmed tuleb paigutada kindlale alusele.
                        12.12.1.5.   Nii SMD- kui ka SED-seadmel peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade töötab.
                        12.12.1.6.   SMD- ja SED-seadmete seadistamise vahendid peavad olema kaitstud, nii et neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud.
                        12.12.1.7.   SMD-seade peab punkti 12.12.1.1. kohaselt metalleseme avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.
                        12.12.1.8.   SED-seade peab punkti 12.12.1.2. kohaselt lõhkeaine avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt.
                        12.12.2.   SMD-seadme standardid

                        12.12.2.1.   SMD-seadme suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
                        12.12.2.2.   Kõik SMD-seadmed, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
                        12.12.2.3.   Kõik reisijate läbivaatuseks kasutatavad SMD-seadmed peavad vastama standardile 2.
                        12.12.2.4   Kõik SMD-seadmed peavad võimaldama selgitada metallidetektorvärava (WTMD) tekitatud häireid alates kinga toetuspinnast kuni vähemalt 35 cm kõrgusele.
                        12.12.3.   SED-seadme standardid

                        12.12.3.1   Kõnealuse standardi üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“;

                        52)

                        lisatakse punkt 12.14:
                        „12.14.   LÕHKEAINE AURUDE AVASTAMISE SEADE (EVD-SEADE)
                        12.14.1.   EVD-seadme standardid

                        12.14.1.1.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse registreeritud pagasi või lennukauba läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1.
                        12.14.1.2.   Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse reisijate või käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 3.
                        12.14.1.3   Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.“

               (*1)  Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).“;

               (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).

               (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)“;“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/138, 29. jaanuar 2019, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1356/2004, (EÜ) nr 1464/2004, (EÜ) nr 786/2007, (EÜ) nr 971/2008, (EL) nr 1118/2010, (EL) nr 169/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 888/2011 ja (EL) nr 667/2013 seoses teatavate söödalisandite loa hoidja nimega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  30.1.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 26/1

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/138,
         29. jaanuar 2019,
         millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1356/2004, (EÜ) nr 1464/2004, (EÜ) nr 786/2007, (EÜ) nr 971/2008, (EL) nr 1118/2010, (EL) nr 169/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 888/2011 ja (EL) nr 667/2013 seoses teatavate söödalisandite loa hoidja nimega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Kooskõlas nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ (2) anti komisjoni määrustega (EÜ) nr 1356/2004 (3) ja (EÜ) nr 1464/2004 (4) luba vastavalt monensiinnaatriumi ja narasiini kasutamiseks söödalisanditena.

                     (2)

                     Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti komisjoni määrustega (EÜ) nr 786/2007, (5) (EÜ) nr 971/2008, (6) (EL) nr 1118/2010, (7) (EL) nr 169/2011 (8) ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 888/2011 (9) ja (EL) nr 667/2013 (10) luba vastavalt endo-1,4-beeta-mannanaasi ja diklasuriili kasutamiseks söödalisanditena.

                     (3)

                     Loa hoidja Eli Lilly and Company Ltd. on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 esitanud taotluse muuta asjaomaste söödalisandite loa omaniku nime.

                     (4)

                     Loa hoidja väidab, et alates 30. märtsist 2018 omab Elanco GmbH, Eli Lilly and Company Ltd. allüksus asjaomaste söödalisandite turustamisõigusi. Loa hoidja on esitanud taotlust toetavad asjakohased andmed.

                     (5)

                     Kavandatav lubade muutmine on oma olemuselt pelgalt administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametit teavitati kõnealusest taotlusest.

                     (6)

                     Et Elanco GmbH saaks kasutada turustamisõigust, on vaja muuta asjaomaste lubade tingimusi.

                     (7)

                     Seepärast tuleks vastavalt muuta määrusi (EÜ) nr 1356/2004, (EÜ) nr 1464/2004, (EÜ) nr 786/2007, (EÜ) nr 971/2008, (EL) nr 1118/2010, (EL) nr 169/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 888/2011 ja (EL) nr 667/2013.

                     (8)

                     Kuna ohutusnõuded ei eelda käesoleva määrusega tehtud muudatuste viivitamatut kohaldamist, siis on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

                     (9)

                     Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Määruse (EÜ) nr 1356/2004 muutmine
            Määruse (EÜ) nr 1356/2004 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Limited“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 2
            Määruse (EÜ) nr 1464/2004 muutmine
            Määruse (EÜ) nr 1464/2004 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Limited“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 3
            Määruse (EÜ) nr 786/2007 muutmine
            Määruse (EÜ) nr 786/2007 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 4
            Määruse (EÜ) nr 971/2008 muutmine
            Määruse (EÜ) nr 971/2008 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 5
            Määruse (EL) nr 1118/2010 muutmine
            Määruse (EL) nr 1118/2010 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 6
            Määruse (EL) nr 169/2011 muutmine
            Määruse (EL) nr 169/2011 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 7
            Määruse (EL) nr 888/2011 muutmine
            Määruse (EL) nr 888/2011 lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 8
            Määruse (EL) nr 667/2013 muutmine
            Määrust (EL) nr 667/2013 muudetakse järgmiselt:

                        1)

                        pealkirjas asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“;

                        2)

                        lisa teises veerus asendatakse sõnad „Eli Lilly and Company Ltd“ sõnadega „Elanco GmbH“.

            Artikkel 9
            Üleminekumeetmed
            Monensiinnaatriumi, narasiini, endo-1,4-beeta-mannanaasi ja diklasuriili, mis on toodetud ja märgistatud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse enne kõnealust kuupäeva, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada seni, kuni varud on ammendatud.

            Artikkel 10
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 29. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

            (2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

            (3)  Komisjoni 26. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1356/2004, mis käsitleb loa andmist kümneks aastaks söödalisandile Elancoban, mis kuulub koktsidiostaatikumide ja muude raviainete gruppi (ELT L 251, 27.7.2004, lk 6).

            (4)  Komisjoni 17. august 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1464/2004 koktsidiostaatikumide ja muude söödale lisatavate raviainete gruppi kuuluva söödalisandi „Monteban“ kümneaastase kasutusloa kohta (ELT L 270, 18.8.2004, lk 8).

            (5)  Komisjoni 4. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 786/2007 endo-1,4-beeta-mannanaasi EC 3.2.1.78 (Hemicell) lubamise kohta söödalisandina (ELT L 175, 5.7.2007, lk 8).

            (6)  Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 971/2008, milles käsitletakse koktsidiostaatikumi uut kasutusviisi söödalisandina (ELT L 265, 4.10.2008, lk 3).

            (7)  Komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1118/2010, milles käsitletakse diklasuriili lubamist broilerkanade söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V.) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2430/1999 (ELT L 317, 3.12.2010, lk 5).

            (8)  Komisjoni 23. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 169/2011, milles käsitletakse diklasuriili lubamist pärlkanade söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V). (ELT L 49, 24.2.2011, lk 6).

            (9)  Komisjoni 5. septembri 2011. aasta määrus (EL) nr 888/2011, millega antakse luba kasutada diklasuriili lubamist broilerkalkunite söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V.) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2430/1999 (ELT L 229, 6.9.2011, lk 9).

            (10)  Komisjoni 12. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 667/2013, milles käsitletakse diklasuriili lubamist munakanade söödalisandina (loa omanik Eli Lilly and Company Ltd.) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 162/2003 (ELT L 192, 13.7.2013, lk 35).


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/139, 29. jaanuar 2019, millega kiidetakse heaks toimeaine Beauveria bassiana tüvi IMI389521 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  30.1.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 26/4

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/139,
         29. jaanuar 2019,
         millega kiidetakse heaks toimeaine Beauveria bassiana tüvi IMI389521 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     28. oktoobril 2014 said Madalmaad määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse ettevõtjalt Exosect Limited toimeaine Beauveria bassiana tüve IMI389521 heakskiitmiseks.

                     (2)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik Madalmaad 2. juunil 2015 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“), et taotlus on vastuvõetav.

                     (3)

                     22. veebruaril 2016 esitas referentliikmesriik komisjonile esialgse hindamisaruande ja selle koopia ametile, milles hinnatakse, kas võib eeldada, et kõnealune toimeaine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

                     (4)

                     Amet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõudeid. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikele 3 nõudis amet, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendava teabe kohta esitati ametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2. veebruaril 2017.

                     (5)

                     Amet esitas 26. aprillil 2017 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse (2) toimeaine Beauveria bassiana tüve IMI389521 eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Amet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

                     (6)

                     24. oktoobril 2018 esitas komisjon alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele Beauveria bassiana tüve IMI389521 käsitleva esialgse läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu Beauveria bassiana tüve IMI389521 heakskiitmise kohta.

                     (7)

                     Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses ning eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusviisidega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud.

                     (8)

                     Seepärast on asjakohane Beauveria bassiana tüvi IMI389521 heaks kiita.

                     (9)

                     Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane vajaduse korral lisada riskivähendusmeetmed.

                     (10)

                     Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisa vastavalt muuta.

                     (11)

                     Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Toimeaine heakskiitmine
            I lisas määratletud toimeaine Beauveria bassiana tüvi IMI389521 kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

            Artikkel 2
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 29. jaanuar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

            (2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2017. „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Beauveria bassiana IMI389521“ („Järeldus toimeaine Beauveria bassiana IMI389521 pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2017; 15(5):4831, 21 lk doi:10.2903/j.efsa.2017.4831.

            (3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

            I LISA

                        Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

                        IUPACi nimetus

                        Puhtus (1)

                        Heakskiitmise kuupäev

                        Heakskiidu aegumine

                        Erisätted

                           Beauveria bassiana tüvi IMI389521
                        Registreerimisnumber CABI Genetic Resource Collection'is: IMI389521

                        Ei kohaldata

                        Suurim beauveritsiini sisaldus: 0,09 mg/kg

                        19. veebruar 2019

                        19. veebruar 2029

                        Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse Beauveria bassiana tüve IMI389521 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                        Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

                                    —

                                       B. bassiana tüve IMI389521 sisaldava(te) segu(de) säilivusele, sealhulgas metaboliidi beauveritsiini sisaldusele pärast ladustamist;

                                    —

                                    metaboliidi beauveritsiini sisaldusele, mis tekib töötlemistingimustes;

                                    —

                                    beauveritsiinist tulenevale riskile, mis on põhjustatud ladustatud teraviljas esinevatest nakatunud putukatest. On vaja võtta meetmeid tagamaks, et sellised tooted ei sisene toidu- ja söödaahelasse, võttes arvesse beauveritsiini loodusliku fooni taset teraviljas;

                                    —

                                    käitlejate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et B. bassiana tüve IMI389521 tuleb käsitada võimaliku sensibiliseeriva ainena.

                              Tootmisprotsessi käigus säilitatakse rangelt keskkonnatingimused ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (2).
                        Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskivähendusmeetmeid.

               (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

               (2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf

            II LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

                           „130

                              Beauveria bassiana tüvi IMI389521
                           Registreerimisnumber CABi Genetic Resource Collection'is: IMI389521

                           Ei kohaldata

                           Suurim beauveritsiini sisaldus: 0,09 mg/kg

                           19. veebruar 2019

                           19. veebruar 2029

                           Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse Beauveria bassiana tüve IMI389521 kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                           Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

                                       —

                                          B. bassiana tüve IMI389521 sisaldava(te) segu(de) säilivusele, sealhulgas metaboliidi beauveritsiini sisaldusele pärast ladustamist;

                                       —

                                       metaboliidi beauveritsiini sisaldusele, mis tekib töötlemistingimustes;

                                       —

                                       beauveritsiinist tulenevale riskile, mis on põhjustatud ladustatud teraviljas esinevatest nakatunud putukatest. On vaja võtta meetmeid tagamaks, et sellised tooted ei sisene toidu- ja söödaahelasse, võttes arvesse beauveritsiini loodusliku fooni taset teraviljas;

                                       —

                                       käitlejate ja töötajate kaitsele, arvestades seda, et B. bassiana tüve IMI389521 tuleb käsitada võimaliku sensibiliseeriva ainena.

                                 Tootmisprotsessi käigus säilitatakse rangelt keskkonnatingimused ja tehakse kvaliteedikontrolli analüüsid, et tagada vastavus mikrobioloogilise saastumise piirnormidele, nagu on osutatud töödokumendis SANCO/12116/2012 (*1).
                           Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riskivähendusmeetmeid.

               (*1)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf“


title: Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/255, 13. veebruar 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga

text:
                  14.2.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 43/15

         KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/255,
         13. veebruar 2019,
         millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 3 ja artikli 115 lõiget 4,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 821/2014 (2) on muu hulgas sätestatud teabe- ja teavitamismeetmete tehnilised omadused. Tulenevalt määruse (EL) nr 1303/2013 III osa III jaotise II peatükis tehtud muudatustest, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046, (3) tuleks rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 pealkirja ja selle II peatüki pealkirja vastavalt muuta.

                     (2)

                     Tarbetu halduskoormuse vältimiseks ja lihtsustamise huvides tuleks välja jätta nõue, et rahastamisvahendi nimetus peab sisaldama viidet asjaolule, et seda toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 (4) artikli 6 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb rahastamisvahendite lõppsaajaid siiski teavitada sellest, et rahastamine toimub selliste programmide raames, mida kaasrahastatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Seega ei mõjuta rahastamisvahendi nimetuse märkimise kohustuse väljajätmine neid nõudeid, mis on seotud nähtavuse ja lõplike toetusesaajate teavitamisega. Rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 artikli 4 lõiget 4 tuleks vastavalt muuta.

                     (3)

                     Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisas on sätestatud näidis aruannete esitamiseks määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 37–46 reguleeritud rahastamisvahendite kohta. Mitut nimetatud sätet muudeti määrusega (EL, Euratom) 2018/1046.

                     (4)

                     Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikesse 1 lisati uus rakendamisvõimalus, mis lubab kombineerida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid Euroopa Investeerimispanga finantstoodetega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, nagu on täpsemalt sätestatud kõnealuse määruse uues artiklis 39a. Seepärast on vaja lisada see rakendamisvõimalus rahastamisvahendit ja rakenduskorda kirjeldavale osale ning lisada rahastamisvahendit käsitlevasse aruande näidisesse uued andmeväljad, milles kajastatakse eeldatava finantsvõimenduse saavutamisel tehtud edusamme, et võtta arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osalust sellistes rahastamisvahendites, mille puhul on toetust kombineeritud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames pakutavate EIP finantstoodetega.

                     (5)

                     Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikega 4 täpsustati riigi omandis olevate pankade või asutustega otselepingute sõlmimise eeskirju. Seda selgitust tuleks arvesse võtta ja sellist liiki asutus, kes rahastamisvahendeid rakendab, peaks olema hõlmatud aruande näidise selle osaga, milles käsitletakse rahastamisvahendeid rakendavate asutuste ja asjakohasel juhul ka fondifonde rakendavate asutuste kindlaksmääramist.

                     (6)

                     Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 44 on lubatud rahastada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringutest tekkivat negatiivset intressi rahastamisvahendile kõnealuse määruse artikli 43 kohaselt tagasi makstud vahenditest, tingimusel et kohaldatakse aktiivset rahavoogude juhtimist. Seepärast on vaja viia aruandlusnõuded vastavusse selle uue sättega. Vastavusse viimiseks tuleks kohandada rahastamisvahendite aruannete näidist, milles käsitletakse investeeringutest rahastamisvahenditesse tagasi makstud summasid.

                     (7)

                     Määruse (EL) nr 1303/2013 uues artiklis 43a on täpsustatud turumajanduse tingimustes tegutsevate investorite diferentseeritud kohtlemist käsitlevaid norme kasumi ja riskide jagamise korral. Seepärast on vaja ühtlustada rahastamisvahendeid käsitleva aruande näidise sõnastust kõnealuse selgitatud sätte sõnastusega, mis on esitatud jaotises, milles käsitletakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusest rahastamisvahendile tekkinud intressi ja muid tulusid ning programmivahendeid, mis on rahastamisvahenditele investeeringutest tagasi makstud, nagu on osutatud artiklites 43 ja 44, ning artiklis 43a osutatud diferentseeritud kohtlemiseks kasutatavaid summasid.

                     (8)

                     Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 46 ühtlustati rahastamisvahenditega seotud aruandekohustust, et vältida teatavat dubleerimist. Seepärast on vaja ühtlustada andmeväljal 40 nõutavat teavet ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punktis i sätestatud aruandlusnõudeid. Nõue esitada aruanne omakapitali investeeringute eelmise aasta väärtuse kohta tuleks üle viia määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punktiga i reguleeritud rahastamisvahendeid käsitleva aruande näidise VII jaotisesse. Kui kooskõla tagamiseks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punktiga i viiakse olemasolev andmeväli 40 VII jaotise alla, siis tarbetu halduskoormuse vältimiseks ja kooskõla tagamiseks korraldusasutuste juba kehtestatud aruandlussüsteemidega, tuleks jätta andmevälja numeratsioon muutmata, kuigi andmevälja pealkiri tuleks viia vastavusse kõnealuse artikliga.

                     (9)

                     Selleks et vältida teatavate nõuete dubleerimist ja tagada vastavus määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punktis h sätestatud aruandlusnõuetele, jäetakse rahastamisvahendeid käsitleva aruande näidise sellest jaost, milles kajastatakse eeldatava finantsvõimenduse saavutamisel tehtud edusamme, välja viide investeeringute ja osaluste väärtusele.

                     (10)

                     Seoses muudatustega määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 37–46, millele on osutatud põhjendustes 3–9, tuleks rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisa vastavalt muuta.

                     (11)

                     Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega.

                     (12)

                     Õiguskindluse tagamiseks ja selleks, et alates 2. augustist 2018 või varem kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 282 kohaldatava määruse (EL) nr 1303/2013 muudetud sätete ja käesoleva määruse sätete vahelised lahknevused oleksid minimaalsed, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

                     (13)

                     Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 821/2014 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

            Artikkel 1
            Rakendusmäärust (EL) nr 821/2014 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Pealkiri asendatakse järgmisega:
                        „Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 821/2014, 28. juuli 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe-, teavitamis- ja nähtavusmeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga“.

                        2)

                        II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
                        „TOIMINGUGA SEOTUD TEABE-, TEAVITAMIS- JA NÄHTAVUSMEETMETE TEHNILISED OMADUSED NING JUHISED EUROOPA LIIDU EMBLEEMI LOOMISEKS JA STANDARDVÄRVIDE MÄÄRATLUS“.

                        3)

                        Artikli 4 lõige 4 asendatakse järgmisega:

                           „4.   Euroopa Liidu nimi peab olema alati täielikult välja kirjutatud. Liidu embleemiga koos võib kasutada mis tahes järgmist kirjatüüpi: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana ja Ubuntu. Kaldkirja, allajoonitud teksti ja teisi teksti esiletõstmise viise ei tohi kasutada. Tekst ei tohi liidu embleemiga mingil viisil kattuda. Kasutatava kirjatüübi suurus peab olema vastavuses embleemi suurusega. Kirjatüübi värv peab sõltuvalt taustast olema kas Reflex Blue, must või valge.“

                        4)

                        Rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

            Artikkel 2
            Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
            Brüssel, 13. veebruar 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

            (2)  Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga (ELT L 223, 29.7.2014, lk 7).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

            (4)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5).

            LISA
            Rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisa muudetakse järgmiselt:

                        1)

                        andmeväli 7.2 asendatakse järgmisega:

                                    „7.2

                                    Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud rahastamisvahend, mida juhib korraldusasutus või mida juhitakse tema vastutusel ning mida toetatakse ESI fondi programmi maksetega määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punktide a, b, c ja d kohaselt“;

                        2)

                        lisatakse uus andmeväli 7.3:

                                    „7.3

                                    Rahastamisvahendid, mille puhul on korraldusasutuse osalus kombineeritud EIP finantstoodetega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames kooskõlas artikliga 39a, nagu on osutatud artikli 38 lõike 1 punktis c“;

                        3)

                        andmeväli 10 asendatakse järgmisega:

                                    „10

                                    Rahastamisvahendi õiguslik seisund vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikele 6 ja artikli 39a lõike 5 punktile b (ainult artikli 38 lõike 1 punktides b ja c osutatud rahastamisvahendite puhul): rakendusasutuse või korraldusasutuse nimel finantseerimisasutuses avatud usalduskonto või eraldiseisev rahastamisblokk“;

                        4)

                        III jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
                        „III.
                              Andmed selliseid rahastamisvahendeid rakendavate asutuste ja vastavalt asjaoludele fondifonde rakendavate asutuste kohta, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktides a, b ja c (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punkt c)“;

                        5)

                        andmeväli 11.1 asendatakse järgmisega:

                                    „11.1

                                    Rakendava asutuse liik vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõikele 4 ja artikli 39a lõikele 5: olemasolev või äsja loodud õigussubjekt rahastamisvahendi rakendamiseks; Euroopa Investeerimispank; Euroopa Investeerimisfond; rahvusvaheline finantsinstitutsioon, milles liikmesriigil on osalus; riigi omandis olev pank või asutus, mis on asutatud juriidilise isikuna ja tegutseb kutseliselt finantseerimisvaldkonnas; avalik-õiguslik või eraõiguslik isik; korraldusasutus, kes täidab rakendusülesandeid otse (ainult laenude või garantiide puhul)“;

                        6)

                        VII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
                        „VII.
                              ESI fondide toetusest rahastamisvahendisse kogunenud intress ja muud tulud, programmivahendid, mis on rahastamisvahendi jaoks investeeringutest tagasi makstud, nagu on osutatud artiklites 43 ja 44, artiklis 43a osutatud diferentseeritud kohtlemiseks kasutatavad summad ning omakapitaliinvesteeringute väärtus võrreldes eelnevate aastatega (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punktid g ja i)“;

                        7)

                        andmeväli 37 asendatakse järgmisega:

                                    „37

                                    ESI fondidega seotud vahendid, mida on kasutatud kooskõlas artiklitega 43a ja 44“;

                        8)

                        andmeväli 37.1 asendatakse järgmisega:

                                    „37.1

                                    millest summad (eurodes), mis on diferentseeritud kohtlemise raames makstud investoritele, kes toimivad vastavalt turumajanduse põhimõttele ja pakuvad rahastamisvahendile ESI fondidest antavale toetusele ekvivalentseid vahendeid või kes kaasinvesteerivad lõppsaajate tasandil“;

                        9)

                        lisatakse uus andmeväli 37.3:

                                    „37.3

                                    millest summad (eurodes), et katta ESI fondidest rahastamisvahendi jaoks antava toetuse nimiväärtuse vähenemist, mis tuleneb negatiivsest intressist, kui selline vähenemine esineb hoolimata rahastamisvahendeid rakendavate asutuste aktiivsest rahavoogude juhtimisest“;

                        10)

                        andmevälja 37.3 järele lisatakse järgmine uus andmeväli 40:

                                    „40

                                    Omakapitaliinvesteeringute väärtus (eurodes) võrreldes varasemate aastatega“;

                        11)

                        VIII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
                        „VIII.
                              Rahastamisvahendist tehtud investeeringute kavandatud võimendava mõju saavutamisel tehtud edusammud (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 lõike 2 punkt h)“;

                        12)

                        lisatakse uus andmeväli 38.1A:

                                    „38.1A

                                    EIP finantstoote raames tehtud makse, mis on ette nähtud rahastamisvahendit rakendava asutusega sõlmitud rahastamislepingus (ainult artikli 38 lõike 1 punktis c nimetatud vahendite puhul) (eurodes)“;

                        13)

                        lisatakse uus andmeväli 38.2A:

                                    „38.2A

                                    Rahastamisvahendi jaoks EIP finantstoote raames tehtud makse (ainult artikli 38 lõike 1 punktis c nimetatud vahendite puhul) (eurodes)“;

                        14)

                        lisatakse uus andmeväli 38.3A:

                                    „38.3A

                                    EIP finantstoote raames lõppsaaja tasandil kasutusele võetud makse (ainult artikli 38 lõike 1 punktis c nimetatud vahendid) (eurodes)“;

                        15)

                        VIII jaotise andmeväli 40 jäetakse välja.